02014XC0701(01) — HR — 20.04.2018 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:





Koji je ispravio:









▼B

Smjernice Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020.

2014/C 204/01

SADRŽAJ DIO I. ZAJEDNIČKE ODREDBE Poglavlje 1. Uvod Poglavlje 2. Područje primjene i definicije 2.1. Učinak ZPP-a i politike ruralnog razvoja na područje primjene 2.2. Područje primjene 2.3. Horizontalna pravila i instrumenti potpore koji se primjenjuju na sektor poljoprivrede i šumarstva te na ruralna područja 2.4. Definicije 2.5. Potpora koju je potrebno prijaviti Poglavlje 3. Zajednička načela ocjenjivanja 3.1. Doprinos zajedničkom cilju 3.2. Potreba za intervencijom države 3.3. Primjerenost potpore 3.4. Učinak poticaja i potreba za potporama 3.5. Razmjernost potpore 3.6. Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu 3.7. Transparentnost DIO II. KATEGORIJE POTPORA Poglavlje 1. ►C1 Potpore u korist poduzetnika koji se bave primarnom proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ◄ 1.1. Mjere ruralnog razvoja 1.1.1. Potpore za ulaganja 1.1.1.1. Potpore za ulaganja u materijalnu imovinu i nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom 1.1.1.2. Potpore za ulaganja u korist očuvanja kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima 1.1.1.3. Potpore za ulaganja koja se odnose na premještaj poljoprivrednih zgrada 1.1.1.4. Potpore za ulaganja u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem poljoprivrednih proizvoda na tržište 1.1.2. Početne potpore za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava 1.1.3. Potpore za prijenos poljoprivrednih gospodarstava 1.1.4. Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača u sektoru poljoprivrede 1.1.5. Potpore za obveze povezane s poljoprivredom, okolišem i klimatskim promjenama te dobrobiti životinja 1.1.5.1. Potpore za obveze povezane s poljoprivredom, okolišem i klimatskim promjenama 1.1.5.2. Potpore za obveze povezane s dobrobiti životinja 1.1.6. Potpore za nedostatke povezane s područjima mreže Natura 2000 i Okvirnom direktivom o vodama 1.1.7. Potpore područjima s prirodnim ili drugim posebnim ograničenjima 1.1.8. Potpore za ekološki uzgoj 1.1.9. Potpore za proizvođače poljoprivrednih proizvoda koji sudjeluju u programima kvalitete 1.1.10. Potpore za pružanje tehničke pomoći u poljoprivrednom sektoru 1.1.10.1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja 1.1.10.2. Potpore za savjetodavne usluge 1.1.10.3. Potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu 1.1.11. Potpore za suradnju u sektoru poljoprivrede 1.2. Upravljanje rizikom i kriznim situacijama 1.2.1. Potpore za nadoknadu štete u poljoprivrednoj proizvodnji ili na sredstvima za poljoprivrednu proizvodnju i za sprečavanje šteta 1.2.1.1. Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda ili izvanrednih događaja 1.2.1.2. Potpore za nadoknadu štete uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom 1.2.1.3. Potpore za troškove sprečavanja, kontrole i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja i potpora za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja i nametnika bilja 1.2.1.4. Potpora za uginulu stoku 1.2.1.5. Potpora za nadoknadu štete koju su prouzročile zaštićene životinje 1.2.1.6. Potpore za plaćanje premija osiguranja 1.2.1.7. Potpore za financijske doprinose uzajamnim fondovima 1.2.2. Potpora za zatvaranje proizvodnog kapaciteta 1.2.2.1. Zatvaranje kapaciteta zbog zdravlja životinja, bilja ili ljudi te zbog sanitarnih, etičkih ili okolišnih razloga 1.2.2.2. Zatvaranje kapaciteta zbog drugih razloga 1.3. Ostale vrste potpora u sektoru poljoprivrede 1.3.1. Potpore sektoru stočarstva 1.3.2. Potpore za promotivne mjere u korist poljoprivrednih proizvoda 1.3.3. Potpora za najudaljenije regije i manje egejske otoke 1.3.4. Potpore za konsolidaciju poljoprivrednog zemljišta 1.3.5. Potpore za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama 1.3.6. Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru poljoprivrede Poglavlje 2. Potpore sektoru šumarstva koje se sufinanciraju sredstvima EPFRR-a, dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama ili dodijeljene kao čista državna potpora 2.1. Ulaganja u razvoj šumskih područja i poboljšanje isplativosti šuma 2.1.1. Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja 2.1.2. Potpore za uspostavljanje, regeneraciju ili obnovu poljoprivredno-šumarskih sustava 2.1.3. Potpore za sprečavanje i uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja i katastrofalnim događajima 2.1.4. Potpore za ulaganja za poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava 2.1.5. Potpore za ulaganja u šumarske tehnologije te u preradu, u mobiliziranje i u stavljanje na tržište šumskih proizvoda 2.1.6. Potpore za ulaganja u infrastrukturu za razvoj, modernizaciju ili prilagodbu šumarstva 2.2. Potpore za nedostatke u vezi sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000 2.3. Potpore za šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma 2.4. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u sektoru šumarstva 2.5. Potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva 2.6. Potpore za suradnju u sektoru šumarstva 2.7. Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača u sektoru šumarstva 2.8. Ostale potpore sektoru šumarstva vezane uz ekološke, zaštitne i rekreacijske funkcije šuma 2.8.1. Potpore za posebne šumske mjere i intervencije čiji je primarni cilj pridonijeti održavanju ili obnavljanju šumskog ekosustava i biološke raznolikosti ili tradicionalnog krajobraza 2.8.2. Potpora za održavanje i poboljšanje kvalitete tla te za osiguranje uravnoteženog i zdravog rasta stabala u sektoru šumarstva 2.8.3. Ponovno uspostavljanje i održavanje prirodnih staza, elemenata i obilježja krajobraza i prirodnog staništa za životinje u sektoru šumarstva 2.8.4. 2.8.4. Potpore za održavanje cesta radi sprečavanja šumskih požara 2.8.5. Potpora za uklanjanje štete u šumama koju su prouzročile zakonom regulirane životinje 2.8.6. Potpora za uspostavu planova upravljanja šumama 2.9. Potpore u sektoru šumarstva usklađene s mjerama potpore poljoprivredi 2.9.1. Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru šumarstva 2.9.2. Potpore za konsolidaciju šumskog zemljišta Poglavlje 3. Potpore u ruralnim područjima koje su sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama 3.1. Potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka ili ulaganja u stvaranje i razvoj nepoljoprivrednih aktivnosti 3.2. Potpore za osnovne usluge i obnovu sela u ruralnim područjima 3.3. Potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima 3.4. Potpore za obveze povezane s poljoprivredom, okolišem i klimatskim promjenama drugim upraviteljima zemljišta te poduzetnicima u ruralnim područjima koji ne djeluju u sektoru poljoprivrede 3.5. Potpora za nedostatke povezane s područjima mreže Natura 2000 drugim upraviteljima zemljišta 3.6. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u ruralnim područjima 3.7. Potpore za savjetodavne usluge u ruralnim područjima 3.8. Potpore za aktivne poljoprivrednike koji sudjeluju u programima kvalitete za pamuk ili prehrambene proizvode 3.9. Potpore za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete 3.10. Potpore za suradnju u ruralnim područjima 3.11. Potpora za osnivanje uzajamnih fondova DIO III. POSTUPOVNA PITANJA 1. Trajanje programa potpora i evaluacija 2. Revizijska klauzula 3. Izvješćivanje i nadzor 4. Primjena ovih smjernica 5. Prijedlozi prikladnih mjera 6. Prestanak valjanosti

DIO I. ZAJEDNIČKE ODREDBE

Poglavlje 1. Uvod

(1) Člankom 107. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) određuje se da „osim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.”

(2) Međutim, unatoč toj općoj zabrani, državne potpore mogu biti potrebne kako bi se riješili tržišni nedostatci i osiguralo učinkovito i pravedno funkcioniranje gospodarstva. Stoga se Ugovorom predviđa mogućnost dodjele državnih potpora za nekoliko ciljeva politike. Ono što je posebno važno za sektor poljoprivrede i šumarstva, kao prvo, u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora, potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda ili izvanrednih događaja spojive su s unutarnjim tržištem. Drugo, na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, Komisija može smatrati da su s unutarnjim tržištem spojive državne potpore za promicanje gospodarskog razvoja sektora poljoprivrede i šumarstva i ruralnih područja, pod uvjetom da nemaju štetnih učinaka na uvjete trgovine.

(3) Nadalje, zbog specifičnosti sektora poljoprivrede, u članku 42. Ugovora propisuje se da se pravila o tržišnom natjecanju primjenjuju na proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima samo u mjeri koju utvrde Europski parlament i Vijeće.

(4) U ovim smjernicama Komisija navodi uvjete i kriterije prema kojima se potpore za sektor poljoprivrede i šumarstva te za ruralna područja smatraju spojivima s unutarnjim tržištem te utvrđuje kriterije za određivanje područja koja ispunjavaju uvjete iz članka 107. stavka 3. Ugovora. U pogledu potpora koje se dodjeljuju na temelju članka 107. stavka 2. točke (b), Komisija utvrđuje uvjete koji će se provjeravati kako bi se odredilo je li mjera koja predstavlja potporu za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda ili izvanrednih događaja stvarno obuhvaćena tim člankom.

(5) Državne potpore za promicanje gospodarskog razvoja sektora poljoprivrede i šumarstva te ruralnih područja ugrađene su u širi okvir zajedničke poljoprivredne politike („ZPP”). U okviru ZPP-a Unija pruža financijsku potporu sektoru poljoprivrede i šumarstva te ruralnim područjima. Budući da se gospodarski učinci državnih potpora ne mijenjaju ovisno o tome financira li ih (makar i djelomično) Unija ili samo država članica, Komisija smatra da u načelu mora postojati dosljednost i sukladnost njezine politike u vezi s kontrolom državnih potpora i potpora koje se dodjeljuju u okviru vlastite zajedničke poljoprivredne politike Unije. U skladu s time, korištenje državnih potpora može biti opravdano samo ako je u skladu s ciljevima te politike, a osobito temeljnim ciljevima reforme ZPP-a ususret 2020 ( 1 ). Stoga Komisija kad primjenjuje i tumači pravila ovih Smjernica u odnosu na posebne programe potpora, uzima u obzir i pravila i politike ZPP-a.

(6) Sljedeći europski instrumenti osobito su važni za razmatranja državnih potpora u odnosu na ZPP:

▼M1

(a) Uredba (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 3/2008 ( 2 );

▼B

(b) Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006 ( 3 ) i Uredba (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1405/2006 ( 4 ). Na temelju tih uredbi programi potpora mogu se uspostaviti kako bi se uzela u obzir zemljopisna i gospodarska ograničenja s kojima se suočavaju te regije;

(c) Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 ( 5 );

(d) Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 ( 6 ), kojoj je cilj promicanje održivog ruralnog razvoja u cijeloj Uniji dopunjavanjem ostalih instrumenata ZPP-a poput izravnih plaćanja i tržišnih mjera. On pridonosi razvoju teritorijalno i ekološki uravnoteženijeg, klimatski povoljnijeg i otpornijeg, konkurentnijeg i inovativnijeg poljoprivrednog sektora Unije te razvoju ruralnih područja;

(e) Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 ( 7 );

(f) Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 ( 8 ), kojom se utvrđuju pravila o izravnim plaćanjima koja se dodjeljuju izravno poljoprivrednicima u obliku potpore osnovnom prihodu u okviru određenih programa potpore;

(g) Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 ( 9 ), kojom se utvrđuju zajednička pravila za poljoprivredna tržišta. Ta se pravila osobito odnose na javnu intervenciju na tržištima, sustave kvota i programe potpora, tržišne i proizvodne standarde te trgovinu s trećim zemljama.

(7) ►M1 ZPP temelji se na dva stupa: prvi se stup sastoji od instrumenata povezanih s funkcioniranjem poljoprivrednih tržišta i lanca opskrbe hranom (Uredba (EU) br. 228/2013, Uredba (EU) br. 229/2013, Uredba (EU) br. 1308/2013 i Uredba (EU) br. 1144/2014) te s izravnim plaćanjima (Uredba (EU) br. 1307/2013), koji su uvjetovani ispunjavanjem propisanih zahtjeva upravljanja te dobrim poljoprivrednim i okolišnim uvjetima. ◄ Sve te mjere zajedno osiguravaju osnovni sloj potpore poljoprivrednicima u Uniji i time stvaraju osnovu za očuvanje održive poljoprivrede u cijeloj Uniji. Mjere prvog stupa obvezne su za države članice i, osim u rijetkim iznimnim slučajevima, nisu sufinancirane. Time se osigurava primjena zajedničke politike na unutarnjem tržištu. Drugi je stup ZPP-a politika ruralnog razvoja uređena Uredbom (EU) br. 1305/2013 čiji su ciljevi poboljšanje konkurentnosti poljoprivrede, održivo upravljanje prirodnim resursima i djelovanje u pogledu klimatskih promjena te uravnotežen teritorijalni razvoj ruralnih područja. Mjere ruralnog razvoja uglavnom su dobrovoljne, ugovorne i sufinancirane te se provode unutar strateškog okvira na temelju programa ruralnog razvoja koji ispunjavaju prioritete Unije za ruralni razvoj na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

(8) U skladu s člankom 39. stavkom 1. Ugovora, ciljevi su ZPP-a povećati poljoprivrednu produktivnost, osigurati primjeren životni standard poljoprivrednog stanovništva, stabilizirati tržišta i pobrinuti se da roba dođe do potrošača po razumnim cijenama. ►C1 U skladu s člankom 39. stavkom 2. Ugovora, pri osmišljavanju zajedničke poljoprivredne politike i posebnih metoda njezine primjene mora se voditi računa o posebnoj naravi poljoprivredne djelatnosti, koja proizlazi iz socijalne strukture poljoprivrede te iz strukturnih i prirodnih razlika među različitim poljoprivrednim regijama, potrebi postupnog izvršenja odgovarajućih prilagodbi te činjenici da je poljoprivreda sektor koji je usko povezan s gospodarstvom u cjelini. ◄

(9) ►C1 Poljoprivreda se mora prilagoditi novim okolnostima i suočiti se s izazovima u smislu sigurnosti hrane, okoliša, klimatskih promjena i održivog ruralnog gospodarstva. ◄ Kako bi odgovorila na te glavne izazove, Komisija je u komunikaciji o ZPP-u ususret 2020. godini ( 10 ) utvrdila sljedeće ciljeve ZPP-a u razdoblju 2014. – 2020.: 1. održiva proizvodnja hrane; 2. održivo upravljanje prirodnim resursima i djelovanje u pogledu klimatskih promjena; i 3. uravnotežen teritorijalni razvoj.

(10) Kao sastavni dio ZPP-a, politika ruralnog razvoja 2014. – 2020. pridonosit će postizanju sljedećih ciljeva: 1. poticanju konkurentnosti poljoprivrede; 2. osiguravanju održivog upravljanja prirodnim resursima i djelovanja u pogledu klimatskih promjena; i 3. postizanju uravnoteženog teritorijalnog razvoja ruralnih gospodarstava i zajednica, uključujući stvaranje i zadržavanje radnih mjesta. Postizanje tih ciljeva ruralnog razvoja provodi se u okviru sljedećih prioriteta Unije za ruralni razvoj: 1. poticanje prenošenja znanja i inovacija u poljoprivredi, šumarstvu i ruralnim područjima; 2. jačanje isplativosti poljoprivrednoga gospodarstva i konkurentnosti svih vrsta poljoprivrede u svim regijama te promicanje inovativnih poljoprivrednih tehnologija i održivog upravljanja šumama; 3. promicanje organizacije lanca opskrbe hranom, uključujući preradu i plasiranje poljoprivrednih proizvoda na tržište, dobrobit životinja te upravljanje rizicima u poljoprivredi; 4. obnova, očuvanje i poboljšanje ekosustava povezanih s poljoprivredom i šumarstvom; 5. promicanje učinkovitosti resursa te poticanje pomaka prema gospodarstvu s niskom razinom ugljika otpornom na klimatske promjene u poljoprivrednom, prehrambenom i šumarskom sektoru; i 6. promicanje društvene uključenosti, suzbijanja siromaštva te gospodarskog razvoja u ruralnim područjima ( 11 ).

(11) Ciljevi ZPP-a podudaraju se s ciljevima komunikacije Komisije od 3. ožujka 2010.„Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast” ( 12 ) i njezine vodeće inicijative za učinkovito korištenje resursa u Europi ( 13 ), kojima se utvrđuju ciljevi u područjima kao što su konkurentnost, klima, energija i biološka raznolikost.

(12) Politika državnih potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva i u ruralnim područjima mora biti ugrađena i u inicijativu Komisije za sveukupnu modernizaciju državnih potpora. U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora ( 14 ) Komisija je najavila tri cilja koja će se ostvariti modernizacijom kontrole državnih potpora: 1. poticanje održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu; 2. usmjeravanje ex ante kontrole Komisije na slučajeve s najvećim utjecajem na unutarnje tržište te jačanje suradnje s državama članicama u provedbi propisa o državnim potporama; i 3. pojednostavnjenje pravila i brže donošenje odluka. U Komunikaciji se osobito zahtijeva zajednički pristup pri reviziji različitih smjernica i okvira s ciljem jačanja unutarnjeg tržišta, promicanja veće učinkovitosti u trošenju javnih sredstava kroz bolji doprinos državnih potpora ciljevima od zajedničkog interesa, veće kontrole učinka poticaja, ograničavanja potpore na minimum te izbjegavanja mogućih negativnih učinaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu. Uvjeti spojivosti koji su navedeni u ovim smjernicama temelje se na tim zajedničkim načelima ocjenjivanja i primjenjuju se na programe potpore i pojedinačne potpore koje je potrebno prijaviti.

Poglavlje 2. Područje primjene i definicije

2.1. Učinak ZPP-a i politike ruralnog razvoja na područje primjene

(13) U skladu s člankom 42. Ugovora, u mjeri u kojoj se to odnosi na poljoprivredne proizvode navedene u Prilogu I. Ugovoru, pravila o državnim potporama utvrđena u člancima od 107. do 109. Ugovora primjenjuju se samo u onoj mjeri koju utvrde Europski parlament i Vijeće.

(14) Kao opće pravilo, u skladu s člankom 211. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pravila o državnim potporama primjenjuju se na proizvodnju i trgovinu poljoprivrednih proizvoda. ►M1 Međutim predviđena su razna odstupanja od tog općeg načela, koja su među ostalim utvrđena u članku 23. Uredbe (EU) br. 228/2013, članku 17. Uredbe (EU) br. 229/2013, članku 13. Uredbe (EU) br. 1307/2013, članku 211. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i članku 27. Uredbe (EU) br. 1144/2014. ◄

(15) U pogledu potpora za ruralni razvoj, opće načelo primjenjivosti pravila o državnim potporama u tom kontekstu utvrđeno je u članku 81. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013. Međutim, člankom 81. stavkom 2. i člankom 82. te Uredbe određuje se da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju na plaćanja država članica na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i u skladu s njom ili na dodatno financiranje na nacionalnoj razini u okviru članka 42. Ugovora.

(16) Stoga se pravila o državnim potporama ne primjenjuju na sufinanciranje potpore ruralnom razvoju (i dio iz EPFRR-a i nacionalni dio) niti na dodatno financiranje na nacionalnoj razini kojim se dopunjuje ta potpora ako se predmetna mjera odnosi na poljoprivrednu aktivnost koja je obuhvaćena područjem primjene članka 42. Ugovora i dio je programa ruralnog razvoja.

(17) Međutim, pravila o državnim potporama u cijelosti se primjenjuju na sve sufinancirane mjere potpore (i dio iz EPFRR-a i nacionalni dio) i na dodatno nacionalno financiranje takvih mjera koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora, a predviđene su Uredbom (EU) br. 1305/2013 u sljedećim slučajevima: (a) mjere potpore aktivnostima u ruralnim područjima i (b) mjere za šumarstvo.

(18) Ako država članica namjerava isključivo nacionalnim sredstvima (tj. bez sufinanciranja iz EPFRR-a) financirati mjeru osmišljenu uglavnom u skladu s uvjetima određene mjere ruralnog razvoja („mjera slična mjeri ruralnog razvoja”), pravila o državnim potporama primjenjuju se u cijelosti, neovisno o tome je li mjera obuhvaćena područjem primjene članka 42. Ugovora ili nije.

2.2. Područje primjene

(19) Komisija će primjenjivati ove smjernice na programe potpora i na pojedinačne potpore.

(20) Ove se smjernice primjenjuju na državne potpore za primarnu poljoprivrednu proizvodnju, preradu poljoprivrednih proizvoda u poljoprivredne proizvode i stavljanje poljoprivrednih proizvoda na tržište.

(21) Na temelju općih zapažanja iz dijela I. odjeljka 2.1. ovih smjernica, kako bi se osigurala sukladnost s politikom ruralnog razvoja i postiglo pojednostavnjenje radi lakšeg poštovanja pravila o državnim potporama, u ove je smjernice primjereno uključiti i određene mjere ruralnog razvoja koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora, bilo da se sufinanciraju iz EPFRR-a ili dodatnim nacionalnim financiranjem, te mjere slične mjerama ruralnog razvoja koje se financiraju isključivo nacionalnim sredstvima. Stoga se u ovim smjernicama, uz sektor poljoprivrede, navode i kriteriji spojivosti za državne potpore sektoru šumarstva i potpore poduzetnicima koji djeluju u ruralnim područjima koje inače nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora.

(22) Komisija će pri ispitivanju državnih potpora i njihove spojivosti s općim načelima o državnim potporama uzeti u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće, uvjete utvrđene u Uredbi (EU) br. 1305/2013 i njezinim provedbenim odredbama i delegiranom aktu.

(23) S obzirom na gore navedena razmatranja, ovim su smjernicama obuhvaćene sljedeće kategorije potpora:

(a) mjere u sektoru poljoprivrede koje se financiraju isključivo nacionalnim sredstvima i sastoje se od:

i. mjera sličnih mjerama ruralnog razvoja koje su izvan okvira programa ruralnog razvoja (dio II. odjeljak 1.1. ovih smjernica);

ii. mjera različitih od navedenih u alineji i. koje nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br.1305/2013, kao što su neke mjere upravljanja rizikom i kriznim situacijama, potpore sektoru stočarstva i određene promotivne mjere (dio II. odjeljci 1.2. i 1.3. ovih smjernica);

(b) potpore sektoru šumarstva, koje se mogu:

i. dodijeliti u okviru programa ruralnog razvoja ili kao dodatno nacionalno financiranje takve mjere ruralnog razvoja (dio II. odjeljci 2.1. do 2.7. ovih smjernica);

ii. financirati isključivo nacionalnim sredstvima, u obliku

— mjera u šumarstvu sličnih mjerama ruralnog razvoja predviđenih u Uredbi (EU) br.1305/2013 koje se dodjeljuju u skladu s uvjetima iz ovih smjernica (dio II. odjeljci od 2.1. do 2.7. ovih smjernica);

— ostalih potpora u sektoru šumarstva s ciljevima povezanim s ekološkim, zaštitnim i rekreacijskim funkcijama (dio II. odjeljak 2.8. ovih smjernica);

— potpora u sektoru šumarstva usklađenih s mjerama potpore poljoprivredi (dio II. odjeljak 2.9. ovih smjernica);

(c) potpore poduzetnicima koji djeluju u ruralnim područjima, koje se mogu dodijeliti kao:

i. mjere potpore obuhvaćene programom ruralnog razvoja, koje se sufinanciraju iz EPFRR-a na temelju Uredbe (EU) br.1305/2013 i sukladne su s njom, ako je mjera državne potpore koju je potrebno prijaviti istovjetna mjeri iz programa ruralnog razvoja (dio II. poglavlje 3. ovih smjernica); ili

ii. dodatno nacionalno financiranje mjere u okviru programa ruralnog razvoja (dio II. poglavlje 3. ovih smjernica).

(24) Potpore lokalnom razvoju u okviru inicijative LEADER iz članka 35. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te članaka 42. do 45. Uredbe (EU) br. 1305/2013 povezane s pojedinačnim projektima koje osmišljavaju i izvode lokalna partnerstva kako bi riješila specifične lokalne probleme, mogu biti obuhvaćene ovim smjernicama u mjeri u kojoj ispunjavaju uvjete povezanih mjera ruralnog razvoja kako je utvrđeno ovim smjernicama.

(25) Ove se smjernice u načelu primjenjuju na potpore MSP-ovima i velikim poduzećima. Velika su poduzeća uglavnom manje podložna utjecajima tržišnih nedostataka nego MSP-ovi. Osim toga, veća je vjerojatnost da će velika poduzeća u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima igrati značajnu ulogu na tržištu, pa stoga, u posebnim slučajevima, potpora dodijeljena velikim poduzećima može osobito narušiti tržišno natjecanje i trgovinu na unutarnjem tržištu. Budući da bi potpore velikim poduzećima u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima i ostalim velikim poduzećima mogle na sličan način narušiti tržišno natjecanje, pravila o državnim potporama za velika poduzeća u ovim smjernicama trebala bi biti usklađena s općim pravilima o državnim potporama te bi se na njih trebala primjenjivati zajednička načela ocjenjivanja koja su utvrđena u dijelu I. poglavlju 3. ovih smjernica. Ne dovodeći u pitanje ta zajednička načela ocjenjivanja, kada je riječ o mjerama ruralnog razvoja, pravila o državnim potporama za velika poduzeća trebalo bi radi dosljednosti i usklađenosti s politikom ruralnog razvoja uskladiti s odgovarajućim pravilima iz Uredbe (EU) br. 1305/2013. U pogledu mjera potpore za sektor stočarstva, koje nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013, Komisija i dalje smatra da velika poduzeća trebaju biti u mogućnosti sama financirati troškove tih mjera. Potpore u sektoru stočarstva trebaju stoga biti ograničene na MSP-ove.

(26) Poduzetnici u teškoćama ( 15 ) u načelu su isključeni iz područja primjene ovih smjernica. Komisija smatra da se poduzetnici u financijskim poteškoćama, s obzirom na to da je u opasnosti sam njihov opstanak, ne mogu smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njihova održivost. Stoga će se u slučaju kada je korisnik potpore u financijskim teškoćama u smislu točke (35) podtočke 15. potpora procijeniti u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama ( 16 ), kako su izmijenjene ili zamijenjene. To se načelo ne primjenjuje na potporu za nadoknadu štete nastale zbog elementarnih nepogoda i izvanrednih događaja iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.1. i 2.1.3. ovih smjernica, koja je spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. ►M1 Ako su financijske teškoće poduzetnika u sektoru poljoprivrede i šumarstva prouzročene rizičnim događajem iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. ili 2.8.5. ovih smjernica, potpora za nadoknadu ili uklanjanje gubitaka ili štete prouzročene takvim rizičnim događajima te za pokriće troškova iskorjenjivanja nametnika bilja može se dodijeliti u skladu s ovim smjernicama i može se još uvijek ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Osim toga, kada je riječ o potporama za uništenje i uklanjanje uginule stoke iz odjeljka 1.2.1.4. i potporama za mjere kontrole i iskorjenjivanja u slučaju bolesti životinja iz točke 375. odjeljka 1.2.1.3. dijela II ovih smjernica, u određenim uvjetima zbog razloga zaštite javnog zdravlja, a imajući u vidu izvanredne okolnosti, ne bi trebalo uzimati u obzir gospodarsko stanje poduzetnika. ◄

(27) Pri ocjenjivanju potpore odobrene poduzetniku koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava izdanom nakon prethodne odluke Komisije kojom je potpora proglašena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, Komisija će uzeti u obzir iznos potpore koji još nije vraćen ( 17 ). ►M1 To se ne primjenjuje na potporu za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda i izvanrednih događaja u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. ◄

(28) Komisija neće odobriti potpore za aktivnosti vezane uz izvoz u treće zemlje ili u države članice koje bi bile izravno povezane s izvezenim količinama, potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaće robe u odnosu na uporabu uvezene robe ili potpore za uspostavljanje i rad distribucijske mreže ili za pokrivanje izdataka povezanih s izvoznim aktivnostima. Potpora za troškove sudjelovanja na trgovinskim sajmovima ili za troškove studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u načelu ne predstavlja izvoznu potporu.

(29) Države članice se podsjećaju da je potrebno prijaviti sustav financiranja, npr. parafiskalnim nametima, ako je taj sustav sastavni dio mjere potpore (vidi točke 41. do 44. u predmetu T-275/11) ( 18 ).

(30) Komisija će sve mjere potpore koje nisu obuhvaćene ovim smjernicama ni drugim mjerodavnim pravilima o državnim potporama ocijeniti od slučaja do slučaja izravno na temelju članka 107. stavka 3. Ugovora, uzimajući u obzir pravila utvrđena u člancima 107., 108., i 109. Ugovora, ZPP i, po analogiji, ove smjernice ako je to moguće. Države članice koje prijavljuju državne potpore koja nisu obuhvaćene područjem primjene ovih smjernica moraju dokazati da predmetne državne potpore udovoljavaju zajedničkim načelima ocjenjivanja kako su utvrđena u dijelu I. poglavlju 3. ovih smjernica. Komisija će odobriti takve mjere samo ako njihov pozitivan doprinos razvoju sektora očito premašuje rizike narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i utjecaja na trgovinu među državama članicama.

2.3. Horizontalna pravila i instrumenti potpore koji se primjenjuju na sektor poljoprivrede i šumarstva te na ruralna područja

(31) U načelu, radi racionalizacije pravila o državnim potporama te zbog sličnosti između poduzetnika koji djeluju u sektoru poljoprivrede i šumarstva i u ruralnim područjima s ostalim poduzetnicima, na sektore obuhvaćene ovim smjernicama primjenjuju se opći instrumenti za državne potpore kojima se utvrđuju kriteriji spojivosti potpora. To se posebno odnosi na Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama, Okvir za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije ( 19 ), kako je izmijenjen ili zamijenjen, Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. ( 20 ), kako su izmijenjene ili zamijenjene, Smjernice EU-a o primjeni pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža ( 21 ), kako su izmijenjene ili zamijenjene, Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja ( 22 ), kako su izmijenjene ili zamijenjene, komunikaciju Komisije „Kriteriji za analizu sukladnosti predmeta koji uključuju državne potpore za izobrazbu i podliježu pojedinačnoj prijavi” ( 23 ), kako je izmijenjena ili zamijenjena, komunikaciju Komisije „Kriteriji za analizu sukladnosti državnih potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom, koje podliježu pojedinačnoj prijavi” ( 24 ), kako je izmijenjena ili zamijenjena, te instrumente povezane s uslugama od općeg gospodarskog interesa ( 25 ).

(32) Prethodno spomenuti horizontalni instrumenti primjenjuju se na proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda ako u ovim smjernicama nisu utvrđena posebna pravila. Ovim se smjernicama predviđaju posebne mjere potpore za zaštitu okoliša, kao što su potpore za obveze povezane s poljoprivredom, okolišem i klimatskim promjenama te dobrobiti životinja (dio II. odjeljak 1.1.5.), potpore za nedostatke povezane s područjima unutar mreže Natura 2000 i Okvirnom direktivom o vodama ( 26 ) (dio II. odjeljak 1.1.6.) te potpore za ekološki uzgoj (dio II. odjeljak 1.1.8). Potpore za ulaganja u svrhu ostvarivanja ciljeva zaštite okoliša u području primarne poljoprivredne proizvodnje ocjenjuju se u skladu s pravilima koja su navedena u dijelu II. odjeljku 1.1.1.1. ovih smjernica. Potpore za zaštitu okoliša u korist poduzetnika koji se bave preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ocjenjuju se spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora ako ispunjavaju uvjete iz Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. Potpore za ulaganja u štednju energije, biogorivo i energiju iz obnovljivih izvora isključene su iz područja primjene dijela II. poglavlja 2. i 3. ovih smjernica jer takve potpore moraju biti u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020., osim ako su oslobođene od obveze prijave. Međutim, potpore za ulaganja u vezi s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom povezanom s proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora ili s proizvodnjom biogoriva na gospodarstvima mogu biti obuhvaćene područjem primjene ovih smjernica uz uvjet da ta proizvodnja ne premašuje prosječnu godišnju potrošnju goriva ili energije dotičnog poljoprivrednog gospodarstva (odjeljak 1.1.1.1.).

(33) Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020. ( 27 ) ne primjenjuju se na potpore za proizvodnju primarnih poljoprivrednih proizvoda zbog specifičnih značajki tog sektora. Međutim, primjenjuju se na preradu poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda u mjeri predviđenoj ovim smjernicama.

(34) I opća pravila o državnim potporama i posebne odredbe ovih smjernica mogu se odnositi na poduzetnike koji djeluju u sektoru šumarstva ili u ruralnim područjima. Ako je to primjenjivo, potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru šumarstva ili u ruralnim područjima može se ocijeniti spojivom prema uvjetima i u skladu s općim pravilima Unije o državnim potporama (posebice Smjernicama o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020., Okvirom za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije te Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020.).

2.4. Definicije

(35) Za potrebe ovih Smjernica:

1. „potpora” znači svaka mjera koja ispunjava sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora;

2. „sektor poljoprivrede” znači svi poduzetnici koji se bave primarnom proizvodnjom, preradom ili stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda;

3. „poljoprivredni proizvod” znači proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 28 );

4. „program potpora” znači svaki akt na temelju kojeg se mogu, bez potrebe za daljnjim provedbenim mjerama, dodjeljivati pojedinačne potpore poduzetnicima koji su utvrđeni u aktu na općenit i apstraktan način te svaki akt na temelju kojeg se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodijeliti jednom poduzetniku ili više njih na neodređeno razdoblje i/ili u neodređenom iznosu;

5. „najudaljenije regije” znači regije iz članka 349. prvog stavka Ugovora;

6. „manji egejski otoci” znači manji otoci iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 ( 29 );

7. „program ruralnog razvoja” znači program ruralnog razvoja kako je predviđen člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013;

8. „poljoprivredna djelatnost” znači proizvodnja, prerada i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda;

9. „šuma” znači površina zemljišta koja obuhvaća više od 0,5 hektara, sa stablima višim od 5 metara i krošnjama koje pokrivaju više od 10 % površine, ili stablima koja mogu doseći te vrijednosti in situ i ne uključuje zemljište koje se u prvom redu koristi kao poljoprivredno ili urbano zemljište. Države članice ili regije mogu izabrati primjenu druge definicije šume na temelju postojećeg nacionalnog zakonodavstva ili evidencijskog sustava. Države članice ili regije moraju tu definiciju navesti u prijavi, a ako se ona odnosi na mjeru ruralnog razvoja, treba je navesti u programu ruralnog razvoja;

10. „primarna poljoprivredna proizvodnja” znači proizvodnja proizvoda iz tla ili stočarstva navedenih u Prilogu I. Ugovoru bez obavljanja dodatnih postupaka kojima bi se promijenila priroda tih proizvoda;

11. „prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svi postupci na poljoprivrednom proizvodu čiji je rezultat proizvod koji je i sâm poljoprivredni proizvod, osim djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu životinjskih ili biljnih proizvoda za prvu prodaju;

12. „stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje u svrhu prodaje, ponuda na prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prve prodaje preprodavačima ili prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač i svake djelatnosti kojom se proizvod priprema za takvu prvu prodaju; prodaja krajnjim potrošačima koju obavlja primarni proizvođač smatra se stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ako se odvija u zasebnima za to predviđenim prostorijama;

13. „MSP” ili „mikro, mala i srednja poduzeća” znači poduzetnici koji ispunjavaju kriterije utvrđene u Prilogu I. Uredbi Komisije (EU) br. 702/2014 ( 30 );

14. „velika poduzeća” znači poduzetnici koji ne ispunjavaju kriterije iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 702/2014;

15. „poduzetnik u teškoćama” znači poduzetnik na kojeg se odnosi najmanje jedna od sljedećih okolnosti:

(a) u slučaju društva s ograničenom odgovornošću (osim MSP-ova koji postoje manje od tri godine), ako je više od polovice njegova upisanog temeljnog kapitala izgubljeno uslijed akumuliranih gubitaka. To je slučaj kada se oduzimanjem akumuliranih gubitaka od pričuva (te svih ostalih elemenata koji se općenito smatraju dijelom vlastitih sredstava društva) dobije negativan kumulativni iznos koji prelazi polovinu upisanog temeljnog kapitala. Za potrebe ove odredbe „društvo s ograničenom odgovornosti” posebice se odnosi na vrste društva navedene u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( 31 ), a „temeljni kapital” obuhvaća, kada je to relevantno, i sve premije na dionice;

(b) u slučaju trgovačkog društva u kojem su bar neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva (osim MSP-ova koji postoje manje od tri godine), ako je više od polovice njegova kapitala prikazanog u financijskim izvještajima izgubljeno uslijed akumuliranih gubitaka. Za potrebe ove odredbe „društvo u kojem su bar neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva” posebice se odnosi na vrste društva navedene u Prilogu II. Direktivi Vijeća 2013/34/EU;

(c) ako se nad poduzetnikom provodi cjelokupni stečajni postupak ili on ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika;

(d) ako je poduzetnik primio potporu za sanaciju, a još nije vratio zajam ili okončao jamstvo ili je primio potporu za restrukturiranje, a još podliježe planu restrukturiranja;

(e) u slučaju poduzetnika koji nije MSP, ako je tijekom zadnje dvije godine:

(i) omjer knjigovodstvenog duga i vlasničkog kapitala poduzetnika bio veći od 7,5 ; i

(ii) koeficijent pokrića kamata poduzetnika prije troškova, poreza i amortizacije bio manji od 1,0 .

16. „poljoprivredno gospodarstvo” znači jedinica koja se sastoji od zemljišta, prostora i opreme koji se upotrebljavaju za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;

17. „intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova, prije odbitka poreza ili drugih naknada;

18. „pojedinačna potpora” znači jednokratna potpora i potpora dodijeljena pojedinačnim korisnicima na temelju programa potpora;

19. „jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;

20. „bruto ekvivalent bespovratnog sredstva” znači iznos potpore ako je korisniku dodijeljena u obliku bespovratnog sredstva, prije odbitka poreza ili drugih naknada;

21. „datum dodjele potpore” znači datum na koji je korisnik stekao zakonsko pravo na potporu na temelju primjenjivog nacionalnog prava.

22. „skupina i organizacija proizvođača” znači skupina ili organizacija koja se osniva u svrhu:

(a) prilagodbe proizvodnje i proizvoda proizvođača koji su članovi te skupine ili organizacije proizvođača zahtjevima tržišta; ili

(b) zajedničkog plasiranja robe na tržište uključujući pripremu za prodaju, centralizaciju prodaje i ponude kupcima na veliko; ili

(c) stvaranja zajedničkih pravila o informacijama o proizvodnji, osobito u pogledu ubiranja plodova i dostupnosti; ili

(d) drugih aktivnosti koje mogu provoditi skupine ili organizacije proizvođača, kao što su razvoj vještina poslovanja i stavljanja na tržište te organizacija i olakšavanje postupaka inovacije;

23. „povratni predujam” znači zajam za projekt koji se isplaćuje u jednom ili više obroka, a uvjeti njegova povrata ovise o rezultatu projekta;

24. „nametnici bilja” znači štetni organizmi kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (e) Direktive Vijeća 2000/29/EZ ( 32 );

25. „početak rada na projektu ili aktivnosti” znači početak aktivnosti ili građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prva preuzeta pravno obvezujuća obveza u smislu narudžbe opreme ili korištenja usluga ili bilo koja druga obveza kojom projekt ili aktivnost postaju ireverzibilni, ovisno o tome što je ranije; kupnja zemljišta i pripremni radovi kao što su ishođenje dozvola i izrada studija izvedivosti ne smatraju se početkom rada ili aktivnosti. Kupnja zemljišta iz točke (144)(a) druge rečenice, točke (502)(a) druge rečenice i točke(635)(a)u kojoj prihvatljivi troškovi za kupnju zemljišta iznose 100 % prihvatljivih troškova ulaganja smatra se početkom rada na projektu ili aktivnosti;

26. „program koji je nasljednik poreznih programa” znači program u obliku poreznih pogodnosti koji je izmijenjena verzija prethodno postojećeg programa u obliku poreznih pogodnosti i kojim se taj prethodno postojeći program zamjenjuje;

27. „uginula stoka” znači životinje koje su eutanazirane na temelju konačne dijagnoze ili bez nje odnosno koje su uginule, uključujući mrtvookoćene i neokoćene životinje, na imanju ili na bilo kakvom posjedu odnosno tijekom prijevoza, ali koje nisu zaklane radi prehrane ljudi;

28. „zaštićena životinja” znači svaka životinja koja je zaštićena zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom;

29. „mladi poljoprivrednik” znači osoba koja nije starija od 40 godina u trenutku predaje zahtjeva za potporu, koja posjeduje odgovarajuća stručne vještine i znanja te po prvi put na jednom poljoprivrednom gospodarstvu preuzima dužnost upravitelja tog poljoprivrednog gospodarstva;

30. „veliki projekt ulaganja” znači ulaganje u ruralna područja iz dijela II. poglavlja 3. ovih smjernica gdje prihvatljivi troškovi premašuju 50 milijuna EUR, izračunano na temelju cijena i tečaja na dan dodjele potpore;

31. „prilagođeni iznos potpore” znači najveći dopušteni iznos potpore za veliki projekt ulaganja, izračunan prema sljedećoj formuli: maksimalni iznos potpore = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), pri čemu je R maksimalni intenzitet potpore koji se primjenjuje na predmetnom području, isključujući uvećani intenzitet potpore za MSP-ove. B je dio prihvatljivih troškova između 50 milijuna EUR i 100 milijuna EUR. C je dio prihvatljivih troškova iznad 100 milijuna EUR;

32. „materijalna imovina” znači imovina koja se sastoji od zemljišta, građevina i postrojenja te strojeva i opreme;

33. „nematerijalna imovina” znači imovina koja nema fizički ili financijski oblik, na primjer patenti, licencije, znanje i iskustvo ili druga vrsta intelektualnog vlasništva;

34. „nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom” znači nepovoljni vremenski uvjeti, kao što su mraz, oluje i tuča, led, jaka ili dugotrajna kiša ili velika suša, koji unište više od 30 % prosjeka proizvodnje izračunanog na temelju prethodnog trogodišnjeg razdoblja ili trogodišnjeg prosjeka na temelju prethodnog petogodišnjeg razdoblja, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost;

35. „druge nepovoljne klimatske prilike” znači nepovoljni vremenski uvjeti koji ne ispunjavaju uvjete iz točke (35) podtočke 34. ovih smjernica;

36. „okolišni incident” znači specifična pojava zagađenja, onečišćenja ili degradacije kvalitete okoliša koja je vezana uz specifičan događaj i ograničenog je zemljopisnog područja, koja uništi više od 30 % prosječne godišnje proizvodnje poduzetnika u poljoprivrednom sektoru ostvarene u prethodnom trogodišnjem razdoblju ili trogodišnjeg prosjeka proizvodnje u prethodnom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost. Ne obuhvaća opće okolišne rizike koji nisu povezani s određenim događajem, kao što su klimatske promjene ili atmosfersko onečišćenje;

37. „katastrofalan događaj” znači nepredviđena pojava biotičke ili abiotičke naravi nastala ljudskim djelovanjem koja dovodi do značajnih poremećaja u šumskim strukturama, uzrokujući s vremenom znatnu gospodarsku štetu sektoru šumarstva;

38. „standard Unije” znači propisani standard utvrđen u zakonodavstvu Unije kojim se određuje razina koju pojedini poduzetnici moraju ostvariti, osobito u pogledu zaštite okoliša, higijene i dobrobiti životinja; prema tome, standardi i ciljevi određeni na razini Unije koji su obvezujući za države članice, ali ne i za pojedinačne poduzetnike ne smatraju se standardima Unije;

39. „neproduktivno ulaganje” znači ulaganje koje ne dovodi do znatnog povećanja vrijednosti ili profitabilnosti gospodarstva;

40. „ulaganja za usklađivanje sa standardom Unije” znači ulaganja koja se provode radi usklađivanja sa standardom Unije nakon isteka prijelaznog razdoblja predviđenog zakonodavstvom Unije;

41. „savjet” znači kompletno savjetovanje pruženo u okviru jednog ugovora;

42. „matična knjiga” znači bilo koja knjiga, registar, datoteka ili medij za pohranu podataka:

(a) koji vodi organizacija ili udruženje uzgajivača koje je službeno priznala država članica u kojoj je organizacija ili udruženje uzgajivača osnovano; i

(b) u koji su unesene ili upisane čistokrvne rasplodne životinje određene pasmine i navedeni njihovi predci;

43. „aktivni poljoprivrednik” znači aktivni poljoprivrednik u smislu članka 9. Uredbe (EU) br. 1307/2013;

44. „slabije razvijene regije” znači regije u kojima je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 75 % prosječnog BDP-a u EU-27;

45. „EU-25” znači 25 država članica Unije koje su bile države članice Unije u svibnju 2005.;

46. „EU-27” znači 27 država članica Unije koje su bile države članice Unije u siječnju 2007.;

47. „kapitalni radovi” znači radovi koje poljoprivrednik poduzima sam ili ih poduzimaju njegovi radnici, čime se stvara vrijednost;

48. „mala infrastruktura” znači infrastruktura kojoj su prihvatljivi troškovi ograničeni na 2 milijuna EUR;

49. „biogorivo proizvedeno iz prehrambenih sirovina” znači biogorivo iz žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica kako je utvrđeno u Komisijinu prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora ( 33 );

50. „poljoprivredna površina” znači bilo koja površina koja se koristi kao obradivo zemljište, trajni travnjak, trajni pašnjak ili trajni nasad kako je utvrđeno u članku 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013;

51. „drugi upravitelj zemljišta” znači poduzetnik koji upravlja zemljištem različit od poduzetnika u poljoprivrednom sektoru;

52. „transakcijski trošak” znači dodatni trošak povezan s ispunjavanjem obveze koji se ne može izravno pripisati njezinoj provedbi ili nije uključen u troškove ili izgubljeni prihod koji se izravno nadoknađuju, a koji se može izračunati na temelju standardnih troškova;

53. za potrebe očuvanja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu:

(a) „očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojemu su razvile svoja specifična svojstva;

(b) „očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;

(c) „očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskoga gospodarstva;

(d) „očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa;

(e) „zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koja se drži izvan njegova prirodnog staništa;

54. „prehrambeni proizvodi” znači prehrambeni proizvodi koji nisu poljoprivredni proizvodi i navedeni su u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ( 34 );

55. „fiksni troškovi nastali sudjelovanjem u programu kvalitete” znači troškovi nastali pristupanjem programu kvalitete koji prima potporu i godišnji doprinos za sudjelovanje u tom programu, uključujući, prema potrebi, izdatke za kontrole koje se obavljaju u svrhu provjere sukladnosti sa specifikacijama programa kvalitete;

56. „kratki lanac opskrbe” znači lanac opskrbe koji uključuje ograničeni broj gospodarskih subjekata, posvećen suradnji, lokalnom gospodarskom razvoju i bliskim zemljopisnim i društvenim vezama između proizvođača, prerađivača i potrošača;

57. „član poljoprivrednog kućanstva” znači fizička ili pravna osoba ili skupina fizičkih ili pravnih osoba, neovisno o pravnom statusu skupine i njezinih članova određenom nacionalnim zakonodavstvom, osim radnika na poljoprivrednom gospodarstvu. Ako se pravna osoba ili skupina pravnih osoba smatra članom poljoprivrednog kućanstva, taj član mora obavljati poljoprivrednu djelatnost na poljoprivrednom gospodarstvu u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu;

58. „klaster” znači okupljanje neovisnih poduzetnika, uključujući novoosnovana poduzeća, mala, srednja i velika poduzeća te savjetodavna tijela i/ili istraživačke organizacije, u cilju poticanja gospodarske/inovativne aktivnosti promoviranjem intenzivnih interakcija, dijeljenja prostora i razmjene znanja i stručnog znanja te učinkovitim doprinosom prenošenju znanja, umrežavanju i širenju informacija među poduzećima u klasteru;

59. „mali gospodarski subjekt” znači mikro poduzeće kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361 ( 35 ) ili fizička osoba koja ne obavlja gospodarsku djelatnost u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu;

60. „lokalna tržišta” znači:

(a) tržišta koja se nalaze na udaljenosti od najviše 75 km od poljoprivrednog gospodarstva s kojeg proizvod potječe, unutar koje se moraju odvijati aktivnosti prerade i prodaje krajnjem potrošaču; ili

(b) tržišta za koja se u odgovarajućem programu ruralnog razvoja utvrđuje udaljenost u kilometrima od poljoprivrednoga gospodarstva s kojeg proizvod potječe, unutar koje se moraju odvijati aktivnosti prerade i prodaje krajnjem potrošaču; ili

(c) tržišta za koja je u odgovarajućem programu ruralnog razvoja predviđena opravdana zamjenska definicija;

61. „troškovi ispitivanja na transmisivnu spongiformnu encefalopatiju (TSE) i goveđu spongiformnu encefalopatiju (BSE)” znači svi troškovi, uključujući troškove opreme za ispitivanje i troškove uzimanja, prijevoza, ispitivanja, pohranjivanja i uništavanja uzoraka, potrebnog uzorkovanja i laboratorijskog ispitivanja u skladu s Prilogom X. poglavljem C Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća ( 36 );

62. „ustanova za istraživanje i širenje znanja” znači subjekt (kao što su sveučilišta ili istraživački instituti, agencije za prijenos tehnologije, posrednici u inovaciji, fizičke osobe i/ili virtualni kolaborativni subjekti usmjereni na istraživanja), bez obzira na njegov pravni status (ustrojstvo na temelju javnog ili privatnog prava) ili način financiranja, čiji je prvenstveni cilj nezavisno provoditi temeljna istraživanja, industrijska istraživanja ili eksperimentalni razvoj kako je definirano u Okviru za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije i s rezultatima tih aktivnosti upoznati široku javnost u obliku predavanja, objavljivanja ili prenošenja znanja. Ako taj subjekt obavlja i gospodarske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi od tih djelatnosti moraju se navesti zasebno. Poduzetnici koji imaju utjecaj na taj subjekt, na primjer kao imatelji udjela u njemu ili kao njegovi članovi, ne mogu imati povlašteni pristup njegovim istraživačkim kapacitetima ili rezultatima koje subjekt postiže;

63. „po tržišnim uvjetima” znači da se uvjeti transakcije među ugovornim strankama ne razlikuju od onih koji bi bili utvrđeni među nepovezanim poduzetnicima i ne sadržavaju elemente tajnog dogovora. Za svaku transakciju koja proizlazi iz otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog postupka smatra se da zadovoljava načelo transakcije po tržišnim uvjetima;

64. „održivo upravljanje šumama” znači korištenje šuma i šumskih zemljišta na način i u mjeri kojima se održava njihova biološka raznolikost, produktivnost, regenerativni kapacitet, vitalnost i njihov sadašnji i budući potencijal za ispunjenje relevantnih ekoloških, gospodarskih i socijalnih funkcija na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini te kojima se ne uzrokuje šteta drugim ekosustavima;

65. „poljoprivredno-šumarski sustavi” znači sustavi korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju zajedno s poljoprivrednim kulturama na istom zemljištu;

66. „brzorastuća stabla” znači šuma kratke ophodnje gdje minimalno vrijeme prije sječe iznosi najmanje 8 godina i maksimalno vrijeme prije sječe iznosi najviše 20 godina;

67. „stabla za nasade kratkih ophodnji” znači vrste stabala obuhvaćene oznakom KN 0602 90 41 koje određuju države članice, a sastoje se od drvenastih, trajnih kultura čiji podanci ili panjevi ostaju u zemlji nakon sječe i iz kojih izbijaju nove mladice u sljedećoj sezoni te čiji maksimalni ciklus sječe određuju države članice, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki (k) Uredbe (EU) br. 1307/2013;

68. „rijetko naseljena područja” znači područja koja je Komisija priznala kao takva u pojedinačnim odlukama o kartama regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020.;

69. „područja ,a’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora;

70. „područja ,c’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;

71. „područje treće razine razvrstavanja prema NUTS-u” znači regija utvrđena na trećoj razini zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća ( 37 );

72. „područja ,c’ koja nisu unaprijed definirana” znači područja koja države članice same odrede kao područja ,c’, s time da države članice moraju dokazati da ta područja ispunjavaju određene socioekonomske kriterije i da su ta područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;

73. „bivša područja ,a’” znači područja određena kao područja ,a’ u odobrenoj regionalnoj karti za razdoblje od 1. siječnja 2011. do 30. lipnja 2014.;

74. „karta regionalnih potpora” znači popis područja koja je odredila država članica u skladu s uvjetima utvrđenima u Smjernicama o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020. i odobrila Komisija;

75. „prerada poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode” znači svaki postupak na poljoprivrednom proizvodu kojim nastaje proizvod koji nije poljoprivredni proizvod;

76. „plan evaluacije” znači dokument koji sadržava barem sljedeće elemente: ciljeve programa potpora koji se vrednuje, pitanja evaluacije, pokazatelje rezultata, predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije, zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka, predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući dan podnošenja završnog izvješća o evaluaciji, opis neovisnog tijela koje provodi evaluaciju ili kriterije za njegov odabir i načine osiguravanja javnosti evaluacije.

2.5. Potpora koju je potrebno prijaviti

(36) Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 107. stavka 1. Ugovora, države članice moraju prijaviti Komisiji potporu u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora i ne smiju primijeniti predloženu mjeru sve dok se postupak ne okonča konačnom odlukom, osim mjera koje ispunjavaju uvjete utvrđene u uredbi o skupnom izuzeću.

(37) Pojedinačne potpore koje se dodjeljuju na temelju programa potpora i dalje podliježu obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora ako potpora premašuje sljedeće pragove za prijavu:

(a) za pojedinačne potpore za ulaganja za preradu poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda na temelju dijela II. odjeljka 1.1.1.4. ovih smjernica: prihvatljivi troškovi iznad 25 milijuna EUR ili ako bruto ekvivalent bespovratnog sredstva premašuje 12 milijuna EUR;

(b) za potpore za promotivne kampanje na temelju dijela II. odjeljka 1.3.2. ovih smjernica: promotivne kampanje s godišnjim proračunom višim od 5 milijuna EUR;

(c) za pojedinačne potpore za ulaganja koje se dodjeljuju na temelju dijela II. poglavlja 3. odjeljaka 3.1., 3.2., 3.6. i 3.10. ovih smjernica:







Intenzitet potpore Prag prijave 10 % 7,5 milijuna EUR 15 % 11,25 milijuna EUR 25 % 18,75 milijuna EUR 35 % 26,25 milijuna EUR 50 % i više 37,5 milijuna EUR

Poglavlje 3. Zajednička načela ocjenjivanja

(38) Kako bi ocijenila može li se prijavljena mjera potpore smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3 Ugovora, Komisija općenito analizira je li mjera potpore takva da osigurava da pozitivni učinci potpore povezani s ostvarenjem cilja od zajedničkog interesa premašuju njezine potencijalno negativne učinke na trgovinu i tržišno natjecanje.

(39) U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora poziva se na utvrđivanje i definiranje zajedničkih načela primjenjivih na procjenu spojivosti svih mjera potpore koje Komisija provodi. U tu svrhu, Komisija će smatrati da je mjera potpore spojiva s Ugovorom samo ako ispunjava svaki od sljedećih kriterija:

(a) doprinos jasno utvrđenom cilju od zajedničkog interesa: mjera državne potpore mora težiti cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora;

(b) potreba za intervencijom države: mjera državne potpore mora biti usmjerena na situaciju u kojoj potpora može donijeti znatno poboljšanje koje tržište ne može samo postići, uz otklanjanje jasno utvrđenog tržišnog nedostatka;

(c) primjerenost mjere potpore: predložena mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen ispunjavanju cilja od zajedničkog interesa;

(d) učinak poticaja: potporom se mora promijeniti ponašanje dotičnog poduzetnika ili dotičnih poduzetnika tako da se on bavi dodatnom djelatnošću kojom se ne bi bavio bez potpore ili bi se njome bavio na ograničen ili drugačiji način;

(e) razmjernost potpore (potpora ograničena na potreban minimum): iznos potpore mora biti ograničen na minimum potreban za poticanje aktivnosti u predmetnom sektoru);

(f) izbjegavanje velikih neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama: negativni učinci potpore moraju biti dovoljno ograničeni kako bi ukupna bilanca mjere bila pozitivna;

(g) transparentnost potpore: države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim mjerodavnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata.

(40) Na ukupnu bilancu određenih kategorija programa može se dodatno primijeniti zahtjev ex post evaluacije kako je opisano u točkama (720) do (723). U takvim slučajevima Komisija može ograničiti trajanje tih programa (obično na četiri godine ili kraće) uz mogućnost naknadne prijave njihova produljenja.

(41) Osim toga, ako mjera državne potpore ili uvjeti vezani uz nju (uključujući metodu financiranja kada je ona sastavni dio mjere) neizbježno povlače za sobom povredu prava Unije, potpora se ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem ( 38 ). Za sljedeće se potpore posebno smatra da neizbježno povlače za sobom povredu prava EU-a:

(a) potpore čije je dodjeljivanje uvjetovano obvezom korisnika da ima sjedište u dotičnoj državni članici ili da je pretežno poslovno nastanjen u dotičnoj državi članici;

(b) potpore čije je dodjeljivanje uvjetovano obvezom korisnika da upotrebljava domaću robu ili usluge;

(c) potpore kojima se korisnicima ograničava mogućnost upotrebe rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.

(42) Zajednička načela ocjenjivanja moraju se promatrati u specifičnom kontekstu ZPP-a. Stoga ta opća načela politike tržišnog natjecanja primjenjuju na sve potpore obuhvaćene ovim smjernicama, osim ako su u dijelu I. odjeljcima 3.1. do 3.7. ovih smjernica predviđena odstupanja zbog posebnih razloga koji se odnose na sektor poljoprivrede.

3.1. Doprinos zajedničkom cilju

(43) Ciljevi su potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u u ruralnim područjima osigurati održivu proizvodnju hrane te promicati učinkovito i održivo korištenje resursa kako bi se postigao pametan i održiv rast.

(44) Potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva te ruralnim područjima trebale bi biti usko povezane sa ZPP-om, biti usklađene s ciljevima ruralnog razvoja iz točke (10) ovih Smjernica te biti spojive s pravilima o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda.

Ciljevi ruralnog razvoja

(45) Pri ocjenjivanju spojivosti potpore ciljevi ruralnog razvoja uzet će se u obzir zajedno s općim načelima o državnim potporama.

(46) Komisija smatra da su mjere koje se provode na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 i njezinih provedbenih i delegiranih akata ili u skladu s njima ili kao dodatno financiranje na nacionalnoj razini u okviru programa ruralnog razvoja same po sebi u skladu s ciljevima ruralnog razvoja i da pridonose tim ciljevima.

(47) Kada je riječ o mjerama sličnima mjerama ruralnog razvoja koje se financiraju isključivo nacionalnim sredstvima, kako bi se osigurala usklađenost s mjerama ruralnog razvoja koje se sufinanciraju iz EPFRR-a u okviru programa ruralnog razvoja, države članice trebaju pokazati kako se predmetne državne potpore uklapaju u relevantne programe ruralnog razvoja i kako su s njima usklađene. Svakoj se prijavi mora priložiti takva dokumentacija.

▼M1

(48) Komisija smatra da je načelo doprinosa ciljevima ruralnog razvoja ispunjeno u pogledu mjera potpore iz dijela II. odjeljaka 1.1.10.3, 1.2., 1.3., 2.8. i 2.9. ovih smjernica, koje nisu obuhvaćene područjem primjene ruralnog razvoja, jer se Komisija dovoljno uvjerila u njihov doprinos ciljevima ruralnog razvoja.

▼B

Dodatni uvjeti za potpore na temelju programa koje je potrebno pojedinačno prijaviti

(49) Pri dodjeljivanju potpore na temelju programa projektima ulaganja koji se pojedinačno prijavljuju davatelj potpore mora dokazati da će izabrani projekt pridonijeti cilju tog programa, a time i ciljevima potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima. U tu se svrhu države članice mogu osloniti na informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva za potporu, u kojemu se moraju opisati pozitivni učinci ulaganja.

Pravila o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda

(50) Iako se pravila o državnim potporama općenito primjenjuju i na sektor poljoprivrede, njihova primjena zbog specifičnih značajki tog sektora ( 39 ) ipak je podložna odredbama utvrđenima u uredbama prvog stupa ZPP-a. Drugim riječima, pravo primjene mjera državne potpore koje države članice imaju na raspolaganju ne može imati prednost pred Uredbom (EU) br. 1308/2013 ( 40 ). Stoga Komisija neće odobriti državnu potporu koja je nespojiva s odredbama o zajedničkoj organizaciji tržišta ili koja bi ometala ispravno funkcioniranje zajedničke organizacije.

(51) Nadalje, posebni uvjeti u pogledu usklađenosti s načelima zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda navedeni su u dijelu II. odjeljku 1.1.1.1. o potporama za ulaganje na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, u odjeljku 1.1.4. o početnim potporama za skupine i organizacije proizvođača te u odjeljku 1.2.2. o potporama za zatvaranje proizvodnih kapaciteta.

Ciljevi povezani sa zaštitom okoliša

(52) Člankom 11. Ugovora predviđa se da se „zahtjevi u pogledu zaštite okoliša moraju uključiti u utvrđivanje i provedbu politika i aktivnosti Unije, posebice s ciljem promicanja održivog razvoja”. Pravnu osnovu za značajne mjere zaštite okoliša u prvom i drugom stupu ZPP-a čini članak 11. Ugovora. U skladu s tim zahtjevom, prioritete Unije u području ruralnog razvoja trebalo bi ostvarivati u okviru održivog razvoja. Pri promicanju cilja zaštite okoliša Unije kako je navedeno u članku 11. Ugovora uzima se u obzir i načelo „onečišćivač plaća” ( 41 ). Stoga bi u budućim prijavama državnih potpora trebalo posebnu pozornost posvetiti pitanjima zaštite okoliša. Ubuduće sve prijave državnih potpora trebaju sadržavati procjenu o tome očekuje li se da će aktivnost za koju se dodjeljuje potpora na bilo koji način utjecati na okoliš. Ako se očekuje utjecaj na okoliš, u prijavama državnih potpora treba navesti informacije koje dokazuju da mjera potpore neće dovesti do kršenja primjenjivog zakonodavstva Unije o zaštiti okoliša. ►M1 Primjerice, u slučaju programa potpore za ulaganja čija je svrha povećati proizvodnju i koja uključuju povećanu uporabu rijetkih resursa ili povećanje onečišćenja bit će potrebno dokazati da program neće dovesti do povrede mjerodavnog zakonodavstva Unije, uključujući zakonodavstvo o zaštiti okoliša ( 42 ), te dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta u okviru višestruke sukladnosti iz Uredbe (EU) br. 1306/2013. ◄ Ako se prijavljuje državna potpora koja je dio programa ruralnog razvoja, zahtjev u pogledu zaštite okoliša za tu mjeru državne potpore mora biti jednak zahtjevu u pogledu zaštite okoliša mjere ruralnog razvoja.

3.2. Potreba za intervencijom države

(53) Kako bi se ocijenilo je li državna potpora nužna za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa, potrebno je prvo utvrditi problem koji treba riješiti. Državna potpora treba biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti znatno poboljšanje koje tržište ne može sāmo postići.

(54) ►C1 Mjere državne potpore zaista mogu, pod određenim uvjetima, ispraviti tržišne nedostatke i time pridonijeti učinkovitom funkcioniranju tržišta te povećati konkurentnost. ◄ Nadalje, slučajevima kada tržišta pružaju učinkovite rezultate, ali se oni smatraju nezadovoljavajućima sa stajališta pravičnosti i kohezije, državna potpora može se koristiti za postizanje poželjnijeg i pravičnijeg tržišnog rezultata.

(55) Za potrebe ovih smjernica Komisija smatra da tržište ne ispunjava očekivane ciljeve bez intervencije države ako mjere potpore ispunjavaju posebne uvjete utvrđene u dijelu II. ovih smjernica. Stoga bi trebalo smatrati da su takve potpore nužne za ostvarenje ciljeva od zajedničkog interesa iz dijela I. odjeljka 3.1. ovih Smjernica.

3.3. Primjerenost potpore

(56) Predložena mjera potpore mora biti primjeren instrument politike namijenjen ispunjavanju predmetnog cilja politike. Mjera potpore neće se smatrati spojivom ako se isti pozitivan doprinos ciljevima ZPP-a, a posebno ciljevima ruralnog razvoja, može postići drugim manje distorzivnim instrumentima politike ili drugim manje distorzivnim vrstama potpore. Važno je imati na umu da mogu postojati i drugi prikladniji instrumenti za postizanje tih ciljeva, npr. reguliranje, tržišni instrumenti, razvoj infrastrukture i poboljšanje poslovnog okruženja.

Primjerenost u odnosu na alternativne instrumente politike

(57) Komisija smatra državne potpore dodijeljene u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima primjerenim instrumentom politike ako ispunjavaju posebne uvjete utvrđene u odgovarajućim odjeljcima dijela II. ovih smjernica.

(58) Ako država članica odluči uvesti mjeru potpore sličnu mjerama ruralnog razvoja koja se financira isključivo nacionalnim sredstvima, a ista je mjera istodobno predviđena i u odgovarajućem programu ruralnog razvoja, država članica treba pokazati prednosti takvog nacionalnog instrumenta potpore u odnosu na predmetnu mjeru programa ruralnog razvoja.

Primjerenost u odnosu na druge instrumente potpore

(59) Potpora se može dodijeliti u raznim oblicima. Država članica treba osigurati da potpora bude dodijeljena u obliku za koji je vjerojatno da će najmanje narušavati trgovinu i tržišno natjecanje.

(60) Ako je za mjeru potpore opisanu u dijelu II. ovih smjernica predviđen određeni oblik, taj se oblik smatra primjerenim instrumentom potpore za potrebe ovih smjernica.

(61) Komisija nadalje smatra, kada je riječ o mjerama ruralnog razvoja koje se sufinanciraju iz EPFRR-a ili se dodjeljuju kao dodatno financiranje za takve sufinancirane mjere ruralnog razvoja, da je potpora dodijeljena u obliku predviđenom u odgovarajućoj mjeri ruralnog razvoja primjeren instrument potpore.

(62) Kada je riječ o potpori za ulaganje koja nije obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1305/2013 kao dio programa ruralnog razvoja ili kao dodatno financiranje za takvu mjeru ruralnog razvoja i ako se potpora dodjeljuje u oblicima koji donose izravnu financijsku korist (npr. izravna bespovratna sredstva, izuzeća od plaćanja ili smanjenje poreza, doprinosa za socijalno osiguranje ili drugih obveznih davanja itd.), država članica mora dokazati zašto su drugi, potencijalno manje distorzivni oblici potpore, kao što su povratni predujmovi ili oblici potpore koji se temelje na dužničkim ili vlasničkim instrumentima (primjerice niskokamatni zajmovi ili popusti na kamate, državna jamstva ili drugi oblik pružanja kapitala uz povoljne uvjete) manje prikladni.

(63) Kada je riječ o mjerama u sektoru šumarstva iz dijela II. odjeljka 2.8. ovih smjernica, države članice moraju dokazati da se ciljevi povezani s ekološkim, zaštitnim i rekreacijskim funkcijama koje namjeravaju ostvariti ne mogu postići mjerama u šumarstvu sličnima mjerama ruralnog razvoja iz dijela II. odjeljaka 2.1. do 2.7. ovih smjernica.

(64) U slučaju nekoliko kategorija potpore, kao što su potpora za troškove istraživanja tržišta, idejnog stvaranja i oblikovanja proizvoda te za izradu prijava za priznavanje programa kvalitete, potpora za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja, potpora za savjetodavne usluge, potpora za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu, potpora za promotivne mjere, potpora za nadoknadu troškova sprečavanja i iskorjenjivanja bolesti životinja ili nametnika bilja te potpora sektoru stočarstva, potpora se krajnjim korisnicima mora dodijeliti neizravno, u naravi, s pomoću subvencioniranih usluga. U tim se slučajevima potpora isplaćuje pružatelju predmetne usluge ili aktivnosti.

(65) Procjena spojivosti mjere potpore s unutarnjim tržištem ne dovodi u pitanje primjenjiva pravila javne nabave i načela transparentnosti, otvorenosti i nediskriminacije u postupku odabira pružatelja usluge.

3.4. Učinak poticaja i potreba za potporama

(66) Potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima mogu se ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem samo ako imaju učinak poticaja. Učinak poticaja prisutan ako potpora mijenja ponašanje poduzetnika na takav način da se on bavi dodatnom djelatnošću koja pridonosi razvoju sektora i kojom se ne bi bavio bez potpore ili bi se njome bavio na ograničen ili drukčiji način. Međutim, potporom se ne smiju subvencionirati troškovi djelatnosti koje bi poduzetnik u svakom slučaju imao i ne smije se pokriti uobičajeni poslovni rizik povezan s gospodarskom djelatnošću.

(67) Osim ako zakonodavstvo Unije ili ove smjernice izričito navode iznimke, jednostrane mjere državne potpore kojima se jednostavno nastoji poboljšati financijsko stanje poduzetnika, ali koje ni na koji način ne pridonose razvoju sektora, a osobito potpore koje se dodjeljuju isključivo na temelju cijene, količine, proizvodne jedinice ili jedinice sredstava za proizvodnju, smatraju se operativnom potporom koja nije spojiva s unutarnjim tržištem. Nadalje, vjerojatno je da će zbog svoje prirode takve potpore ometati i mehanizme organizacije unutarnjeg tržišta.

(68) Ti su razlozi naveli Komisiju da potpore za olakšavanje usklađivanja s obveznim standardima odobrava samo u onoj mjeri u kojoj ispunjavaju ciljeve politike ruralnog razvoja.

(69) Iz istog bi razloga potpore koje se dodjeljuju u skladu dijelom II. odjeljcima 1.2. i 2.8.5. ovih smjernica trebalo ograničiti na pomoć poduzetnicima u sektoru poljoprivrede i šumarstva koji se suočavanju s raznim poteškoćama unatoč tome što su poduzeli razumne napore da te rizike svedu na najmanju moguću mjeru. Državnim potporama poduzetnici se ne bi smjeli poticati na preuzimanje nepotrebnog rizika. Poduzetnici u sektoru poljoprivrede i šumarstva trebali bi sami snositi posljedice nerazboritih izbora metoda proizvodnje ili proizvoda.

(70) Komisija iz istog razloga smatra da potpora nema poticajan učinak na korisnika u slučaju kada su rad na projektu ili aktivnost već započeli prije nego što je korisnik podnio zahtjev za potporu nadležnom nacionalnom tijelu.

(71) ►C1 Zahtjev za potporu mora sadržavati barem naziv ili ime podnositelja zahtjeva i veličinu poduzetnika, opis projekta ili aktivnosti, uključujući njegovu lokaciju, datume početka i kraja projekta, iznos potrebne potpore i prihvatljive troškove. ◄

(72) Osim toga, velika poduzeća moraju u zahtjevu opisati stanje bez potpore, koje se naziva protučinjenični scenarij, ili alternativni projekt ili aktivnost i dostaviti dokumentirane dokaze kojima potkrjepljuju protučinjenični scenarij opisan u zahtjevu.

(73) Pri zaprimanju zahtjeva davatelj potpore mora provjeriti vjerodostojnost protučinjeničnog scenarija i potvrditi da potpora ima zahtijevani učinak poticaja. Protučinjenični je scenarij vjerodostojan ako je stvaran i odnosi se na odlučujuće čimbenike koji su postojali u trenutku korisnikova donošenja odluke u vezi s predmetnim projektom ili aktivnošću.

(74) Odstupajući od točaka 70. do (73), smatra se da potpora u obliku poreznih pogodnosti dodijeljena MSP-u ima učinak poticaja ako je u programu potpora utvrđeno pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice te ako je program potpora donesen i stupio na snagu prije početka rada na projektu ili aktivnosti za koje je potpora dodijeljena. Potonji se zahtjev ne primjenjuje u slučaju programa koji je nasljednik poreznih programa ako je aktivnost već obuhvaćena prethodnim programima u obliku poreznih pogodnosti.

(75) Odstupajući od točaka (70) do (74), sljedeće kategorije potpore iz ovih smjernica nisu obvezne ili se smatra da imaju učinak poticaja:

(a) programi potpore za konsolidaciju zemljišta u skladu s odjeljcima 1.3.4. i 2.9.2. i programi potpore s ekološkim, zaštitnim i rekreacijskim ciljevima u skladu s dijelom II. odjeljkom 2.8. u sljedećim slučajevima:

i. ako se programom potpore utvrđuje pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice;

ii. ako je program potpore donesen i bio je na snazi prije nastanka prihvatljivih troškova korisnika iz odjeljaka 1.3.4., 2.9.2. i 2.8.; i

iii. ako su programom potpore obuhvaćeni samo MSP-ovi;

(b) potpora za nedostatke povezane s područjima unutar mreže Natura 2000 i Okvirnom direktivom o vodama dodijeljena MSP-ovima u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.1.6.;

(c) potpora područjima s prirodnim ili drugim specifičnim ograničenjima u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.1.7. ovih Smjernica;

(d) potpora za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda ili izvanrednih događaja u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.2.1.1.;

(e) potpora za uklanjanje štete nastale zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.2.1.2.;

▼M1

(f) potpora za nadoknadu troškova sprečavanja, kontrole i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja i gubitaka koje su prouzročile takve bolesti životinja i nametnici bilja u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.2.1.3.;

▼B

(g) potpora za pokriće troškova uklanjanja i uništavanja uginule stoke u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.2.1.4.;

(h) potpora za štete koje su prouzročile zaštićene životinje u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.2.1.5.;

(i) potpora za uklanjanje štete u šumama koju su prouzročile zakonom regulirane životinje u skladu s dijelom II. odjeljkom 2.8.5.;

(j) potpore za ulaganja u cilju ispunjenja standarda u skladu s točkom (148) podtočkama (a) i (b);

(k) potpore za ulaganja u cilju ispunjenja standarda dodijeljene MSP-ovima u skladu s točkom (148) podtočkom (c); može se smatrati da potpora za ulaganja dodijeljena velikim poduzećima u cilju ispunjenja standarda u skladu s točkom (148) podtočkom (c) ima učinak poticaja ako dotični poduzetnik može dokazati da bi bez potpore bio u opasnosti od zatvaranja;

(l) potpora za ulaganja u korist očuvanja kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednom gospodarstvu u skladu s dijelom II. odjeljkom 1.1.1.2., uz izuzetak pojedinačnih potpora koje premašuju 500 000 EUR po poduzetniku i projektu ulaganja;

▼M1

(m) potpora za promotivne mjere u skladu s točkom 464. podtočkama (b), (c) i (d);

▼B

(n) potpora za istraživanje i razvoj u sektoru poljoprivrede i šumarstva u skladu s dijelom II. odjeljcima 1.3.6. i 2.9.1.;

(o) potpora za održavanje, obnovu i unapređenje kulturne i prirodne baštine sela, ruralnih krajobraza i mjesta visoke prirodne vrijednosti u skladu s točkom (644) podtočkom (e); ovo se odstupanje ne primjenjuje na potporu za ulaganja povezanu s kulturnom i prirodnom baštinom sela, ruralnih krajobraza i mjesta visoke prirodne vrijednosti koja premašuje pragove prijave iz točke (37) podtočke (c);

(p) potpora za sastavljanje i ažuriranje planova za razvoj općina i sela u ruralnim područjima i njihovih temeljnih usluga te planova zaštite i upravljanja koji se odnose na područja mreže NATURA 2000 i druga područja visoke prirodne vrijednosti, u skladu s točkom (644) podtočkom (a);

(q) potpora za uklanjanja štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, bolestima životinja, katastrofalnim događajima ili događajima povezanima s klimatskim promjenama u skladu s dijelom II. odjeljkom 2.1.3.;

▼M1

(r) potpora za troškove tretiranja i sprečavanja širenja nametnika bilja i bolesti stabala te potpora za uklanjanje štete nastale zbog nametnika i bolesti stabala u skladu s dijelom II: odjeljkom 2.8.1.;

▼M2

(s) potpora za aktivne poljoprivrednike koji sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode, u skladu s dijelom II. odjeljkom 3.8.

▼B

Dodatni uvjeti za potpore za ulaganja koje se prijavljuju pojedinačno

(76) U slučaju potpora za ulaganja koje se prijavljuju pojedinačno država članica mora, uz zadovoljenje prethodno navedenih zahtjeva, dostaviti i jasne dokaze da potpora ima stvaran utjecaj na izbor ulaganja. Kako bi se omogućila sveobuhvatna procjena, država članica mora pružiti ne samo informacije o projektu kojemu se dodjeljuje potpora, nego i opsežni opis protučinjeničnog scenarija u kojem ni jedno javno tijelo ne dodjeljuje potporu korisniku.

(77) Države članice poziva se da se oslanjaju na dokumente kao što su službeni dokumenti upravnih tijela poduzeća, ocjene rizika, uključujući ocjene rizika vezanih uz lokaciju, financijska izvješća, interne poslovne planove, mišljenja stručnjaka i druge studije vezane uz projekt ulaganja koji se ocjenjuje. Za dokazivanje učinka poticaja državama članicama mogu pomoći dokumenti koji sadržavaju informacije o prognozama potražnje, prognozama troškova, financijskim prognozama, dokumenti koji su podneseni ulagačkom odboru i koji opisuju različite scenarije ulaganja ili dokumenti koji se dostavljaju financijskim institucijama.

(78) S tim u vezi, razina profitabilnosti može se ocijeniti prema standardnim metodologijama koje se primjenjuju u predmetnom sektoru i koje mogu uključivati metode za izračun neto sadašnje vrijednosti projekta (eng. net present value, NPV) ( 43 ), unutarnje stope povrata (eng. internal rate of return, IRR) ( 44 ) ili prosječnog povrata na uloženi kapital (eng. return on capital employed, ROCE). Profitabilnost projekta treba usporediti s uobičajenim stopama povrata koje poduzetnik primjenjuje kod drugih projekata ulaganja slične vrste. Ako te stope nisu dostupne, profitabilnost projekta treba usporediti s troškom kapitala poduzetnika u cjelini ili sa stopama povrata koje su uobičajene u predmetnom sektoru.

(79) Ako nije poznat određeni protučinjenični scenarij, učinak poticaja može se pretpostaviti ako postoji financijski jaz, tj. ako troškovi ulaganja prekoračuju NPV očekivane poslovne dobiti od ulaganja na temelju ex ante poslovnog plana.

(80) Ako potpora ne mijenja ponašanje korisnika u smislu poticanja dodatnog ulaganja, ona nema pozitivan utjecaj na razvoj dotičnog sektora. Stoga se potpora neće odobriti ako se čini da bi se isto ulaganje ostvarilo i bez potpore.

3.5. Razmjernost potpore

(81) Smatra se da je potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima razmjerna ako je iznos potpore po korisniku ograničen na minimum potreban za postizanje postavljenog zajedničkog cilja.

Maksimalni intenziteti potpore i maksimalni iznosi potpore

(82) U načelu, da bi potpora bila razmjerna, Komisija smatra da iznos potpore ne smije biti viši od prihvatljivih troškova. To ne dovodi u pitanje pravila za poticaje za zaštitu okoliša i druge javne poticaje izričito predviđene u dijelu II. odjeljcima 1.1.3. i 1.2.2. ovih smjernica.

(83) Kako bi se osigurala predvidivost i jednaki uvjeti za sve, Komisija u ovim smjernicama primjenjuje i maksimalne intenzitete potpore. Ako se maksimalni intenzitet potpore ne može odrediti, primjerice u slučaju početne potpore za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava, utvrđuju se maksimalni iznosi potpore u nominalnim iznosima kako bi se osigurala razmjernost potpore.

(84) Ako su prihvatljivi troškovi pravilno izračunani i poštuju se maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore utvrđeni u dijelu II. ovih smjernica, smatra se da je kriterij razmjernosti ispunjen.

(85) Maksimalni intenzitet potpore i iznos potpore davatelj potpore mora izračunati pri njezinoj dodjeli. Prihvatljivi troškovi trebaju biti potkrijepljeni dokumentiranim dokazima koji trebaju biti jasni, konkretni i ažurirani. U svrhu izračuna intenziteta potpore i prihvatljivih troškova, svi iznosi koji se upotrebljavaju moraju biti iznosi prije svih odbitaka poreza ili drugog troška.

(86) Porez na dodanu vrijednost (PDV) nije prihvatljiv za potpore, osim ako se na temelju nacionalnog zakonodavstva o PDV-u ne može ostvariti njegov povrat.

(87) Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnih sredstava, iznos potpore jednak je bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva.

(88) Potpore koje se isplaćuju u više obroka diskontiraju se na njihovu vrijednost u trenutku dodjele potpore. Prihvatljivi troškovi diskontiraju se na njihovu vrijednost u trenutku dodjele potpore. Kamatna stopa koju treba primijeniti pri diskontiranju diskontna je kamatna stopa koja se primjenjuje na dan dodjele potpore.

(89) Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroci potpore diskontiraju se na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kada određena porezna pogodnost stupa na snagu.

(90) Kada je riječ o potporama za ulaganje u ruralnim područjima, maksimalni intenzitet potpore za velike projekte ulaganja mora se smanjiti na prilagođeni iznos potpore definiran u točki (35) podtočki 31. Osim toga, veliki projekti ulaganja ne mogu se koristiti povećanim intenzitetima potpore za MSP-ove.

(91) Ako se obveze iz dijela II. odjeljaka 1.1.5.1., 1.1.8., 2.3. i 3.4. ovih smjernica izražavaju u jedinicama različitima od navedenih u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1305/2013, države članice mogu isplate obračunavati na temelju tih drugih jedinica. U tom slučaju države članice moraju osigurati poštovanje maksimalnih godišnjih iznosa.

(92) Osim u slučaju potpora za obveze uzgoja lokalnih pasmina koje su u opasnosti da budu izgubljene za poljoprivrednu djelatnost iz odjeljka 1.1.5.1., potpore iz dijela II. odjeljaka 1.1.5.1., 1.1.8., 2.3. i 3.4. ovih smjernica ne mogu se dodjeljivati po grlu stoke. Stope konverzije za konverziju raznih kategorija životinja u grla stoke navedene su u Prilogu II. provedbenog akta Uredbe (EU) br. 1305/2013.

(93) ►M2 Države članice mogu odrediti iznos potpore za mjere ili vrste djelatnosti iz dijela II. odjeljaka 1.1.5., 1.1.6., 1.1.7., 1.1.8., 2.1.1, 2.1.2., 2.2., 2.3., 3.4. i 3.5. ovih smjernica na temelju standardnih pretpostavki dodatnih troškova i izgubljenog prihoda. ◄ ►C1 Države članice trebale bi osigurati da izračuni i pripadajuće potpore (a) sadržavaju samo elemente koji se mogu provjeriti; (b) temelje se na stručno utvrđenim podacima; (c) sadržavaju jasnu naznaku izvora upotrijebljenih podataka; (d) razlikuju se ovisno o regionalnim ili lokalnim uvjetima i stvarnom korištenju zemljišta, ako je primjenjivo; i (e) ne sadržavaju elemente povezane s troškovima ulaganja. ◄

(94) Pri ocjenjivanju spojivosti potpore, Komisija će uzeti u obzir svako osiguranje koje je korisnik potpore sklopio ili je mogao sklopiti. Što se tiče potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, kako bi se izbjegao rizik narušavanja tržišnog natjecanja, potpore s maksimalnim intenzitetom potpore trebale bi se dodjeljivati samo poduzetnicima koji za takve gubitke ne mogu biti pokriveni osiguranjem. Stoga, kako bi se dalje poboljšalo upravljanje rizikom, poduzetnike treba poticati da sklapaju osiguranja kad god je to moguće.

Dodatni uvjeti za potpore za ulaganja koje se prijavljuju pojedinačno i potpore za ulaganja velikim poduzećima u okviru prijavljenih programa

(95) Kao opće pravilo, potpora za ulaganja koja se pojedinačno prijavljuje smatrat će se ograničenom na minimum ako iznos potpore odgovara neto dodatnim troškovima provedbe ulaganja na predmetnom području u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem u kojem nema potpore. Isto tako, u slučaju potpora za ulaganja koje se dodjeljuju velikim poduzećima u okviru prijavljenih programa potpore, države članice moraju osigurati da je iznos potpore ograničen na minimum utvrđen na temelju pristupa „neto dodatnih troškova”.

(96) Iznos potpore ne bi smio premašiti minimum potreban da bi projekt bio dovoljno profitabilan, primjerice ne bi smio dovesti do povećanja njegove unutarnje stope povrata iznad uobičajenih stopa povrata koje dotični poduzetnik primjenjuje u drugim sličnim projektima ulaganja ili, ako te stope nisu dostupne, do povećanja njegove unutarnje stope povrata iznad troška kapitala poduzetnika u cjelini ili iznad stopa povrata koje su uobičajene za predmetni sektor.

(97) U slučaju potpora za ulaganja dodijeljenih velikim poduzećima u okviru prijavljenih programa država članica mora osigurati da iznos potpore odgovara neto dodatnim troškovima provedbe ulaganja na predmetnom području u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem u kojem nema potpore. Mora se primijeniti metoda objašnjena u točki (96), zajedno s maksimalnim intenzitetima potpore kao gornjom granicom.

(98) Što se tiče potpora za ulaganja koje se prijavljuju pojedinačno, Komisija će provjeravati premašuje li iznos potpore najmanji iznos potreban da bi projekt bio dovoljno profitabilan, i to primjenom metode navedene u točki (96). Izračuni koji se koriste za analizu učinka poticaja mogu se koristiti i za ocjenu razmjernosti potpore. Država članica mora dokazati razmjernost na temelju dokumentacije kao što je ona iz točke (77). Taj se zahtjev ne primjenjuje na potpore za ulaganja koje se odnose na primarnu poljoprivrednu proizvodnju.

Zbrajanje potpora

(99) Potpore se mogu dodijeliti istodobno na temelju više programa potpora ili u kombinaciji s jednokratnom potporom ako ukupan iznos državne potpore za aktivnost ili projekt ne premašuje gornje granice potpore utvrđene u ovim smjernicama.

(100) Potpora s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi može se zbrajati s drugim državnim potporama dok god se te druge potpore odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi. Potpora s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi može se zbrajati s drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako to zbrajanje ne dovodi do premašivanja najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore koji je primjenjiv na tu vrstu potpore na temelju ovih smjernica.

(101) Potpore iz dijela II. odjeljaka 1.1.2. i 3.3. ovih smjernica čije prihvatljive troškove nije moguće utvrditi mogu se zbrajati s bilo kojim drugim mjerama državne potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s drugim državnim potporama bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u posebnim okolnostima svakog pojedinog slučaja ovim smjernicama ili drugim smjernicama o državnim potporama ili uredbom o skupnom izuzeću ili odlukom Komisije.

(102) Državne potpore za sektor poljoprivrede ne mogu se zbrajati s plaćanjima iz članka 81. stavka 2. i članka 82. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu istih prihvatljivih troškova ako bi takvo zbrajanje dovelo do višeg intenziteta potpore ili iznosa potpore od onog koji je utvrđen u ovim smjernicama.

(103) Ako se financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi prijave te maksimalni intenziteti i gornje granice potpore, u obzir će se uzeti samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu ili najpovoljnije stope financiranja utvrđene u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.

(104) Potpore odobrene na temelju ovih smjernica ne mogu se zbrajati s potporama de minimis u pogledu istih prihvatljivih troškova ako bi takvo zbrajanje dovelo do intenziteta potpore ili iznosa potpore višeg od onog koji je utvrđen u ovim Smjernicama.

(105) Potpora za ulaganja namijenjena obnovi poljoprivrednog proizvodnog potencijala iz točke (143)(e) ne može se zbrajati s potporom za nadoknadu materijalne štete iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.1., 1.2.1.2. i 1.2.1.3. ovih smjernica.

(106) Dvostruko financiranje poljoprivrednih praksi koje pogoduju klimi i okolišu iz dijela II. odjeljaka 1.1.5.1., 1.1.6., 1.1.8. i 3.5. ovih smjernica i jednakovrijednih praksi iz članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013 treba isključiti. Klauzulom o reviziji predviđenom u točki (724) ovih smjernica trebalo bi također osigurati izbjegavanje dvostrukog financiranja.

(107) Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača u sektoru poljoprivrede kako je navedeno u dijelu II. odjeljku 1.1.4. ovih smjernica ne bi se smjele zbrajati s potporom za uspostavljanje skupina i organizacija proizvođača u sektoru poljoprivrede iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013. Početne potpore za mlade poljoprivrednike i početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz odjeljka 1.1.2. ne mogu se zbrajati s potporama za pokretanje poslovanja za mlade poljoprivrednike ili za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz članka 19. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i iii. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ako bi takvo zbrajanje dovelo do iznosa potpore višeg od onog koji je utvrđen u ovim smjernicama.

3.6. Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

(108) Da bi potpora bila spojiva, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama moraju biti ograničeni i moraju ih nadilaziti pozitivni učinci u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa.

Opća razmatranja

(109) Pri ocjenjivanju negativnih učinaka mjere potpore Komisija će usredotočiti svoju analizu narušavanja tržišnog natjecanja na predvidivi utjecaj potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima na tržišno natjecanje među poduzetnicima na dotičnim tržištima proizvoda ( 45 ).

(110) Kao prvo, ako je potpora dobro usmjerena, razmjerna i ograničena na neto dodatne troškove, negativni učinak potpore je ublažen i manji je rizik da će potpora neopravdano narušiti tržišno natjecanje. Kao drugo, Komisija utvrđuje maksimalne intenzitete potpore. To predstavlja temeljni zahtjev u pogledu spojivosti, čiji je cilj spriječiti korištenje državnih potpora za projekte za koje se smatra da je omjer između iznosa potpore i prihvatljivih troškova veoma visok i da bi vrlo vjerojatno mogao dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja. Općenito, što su veći pozitivni učinci do kojih bi mogao dovesti projekt kojemu se dodjeljuje potpora i što je veća vjerojatna potreba za potporom, to je veća gornja granica intenziteta potpore.

(111) Međutim, čak i kad je potrebna i razmjerna, potpora može dovesti do promjene ponašanja korisnika kojom se narušava tržišno natjecanje. Veća je vjerojatnost da će se to dogoditi u sektoru poljoprivrede, koji se razlikuje od drugih tržišta po posebnoj strukturi primarne poljoprivredne proizvodnje koju karakterizira veliki broj uključenih malih poduzetnika. Na takvim je tržištima rizik od narušavanja tržišnog natjecanja visok čak i kad se dodjeljuju samo mali iznosi potpora.

(112) Potpore za sektor poljoprivrede i šumarstva te za ruralna područja mogu izazvati dva glavna potencijalna oblika narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine. To su narušavanje tržišta proizvoda i učinci mjesta gospodarske djelatnosti. Obje vrste mogu dovesti do neučinkovite alokacije sredstava, čime se dovodi u pitanje ekonomska uspješnost unutarnjeg tržišta, te do problema u vezi s distribucijom jer potpora utječe na distribuciju gospodarske aktivnosti po regijama.

(113) Zbog pozitivnih učinaka potpore na razvoj sektora, Komisija u načelu smatra da ako potpora ispunjava uvjete i ne premašuje relevantne maksimalne intenzitete potpore utvrđene u primjenjivim odjeljcima dijela II. ovih smjernica, negativan učinak na tržišno natjecanje i trgovinu sveden je na najmanju moguću mjeru.

(114) Međutim, budući da potpore za ulaganja poduzetnicima koji se bave preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda i poduzetnicima u drugim sektorima, npr. u prehrambeno-prerađivačkom sektoru ( 46 ), mogu na sličan način narušavati tržišno natjecanje i trgovinu, opća načela politike tržišnog natjecanja o učincima na tržišno natjecanje i trgovinu trebala bi se jednako primjenjivati na sve te sektore. Stoga se uvjeti iz točaka (115) do (127) moraju poštovati i kada je riječ o potporama za ulaganja za preradu poljoprivrednih proizvoda i za stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda te u sektoru šumarstva i u ruralnim područjima.

Programi potpora za ulaganja za preradu poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda te u sektoru šumarstva i u ruralnim područjima

(115) Programi potpora ne smiju dovesti do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine. Čak i kad se narušavanje može smatrati ograničenim na pojedinačnoj razini (ako su ispunjeni svi uvjeti za potporu za ulaganja), na kumulativnoj osnovi programi potpora za ulaganja ipak mogu dovesti do visoke razine narušavanja. Takva narušavanja mogu utjecati na tržište proizvoda stvaranjem ili pogoršavanjem stanja prevelikog kapaciteta ili stvaranjem, povećanjem ili održavanjem znatne tržišne snage nekih korisnika na način koji negativno utječe na dinamične poticaje. Potpore dostupne u okviru programa potpora za ulaganja mogle bi dovesti i do znatnog gubitka gospodarske aktivnosti u drugim područjima Europskoga gospodarskog prostora (EGP). U slučaju programa potpora za ulaganja koji se usredotočuju na određene sektore rizik takvih narušavanja još je izraženiji.

(116) Stoga dotična država članica mora dokazati da će negativni učinci biti ograničeni na minimum, uzimajući u obzir, na primjer, veličinu dotičnih projekata, pojedinačne i ukupne iznose potpora, očekivane korisnike i svojstva ciljnih sektora. Kako bi Komisiji omogućile procjenu vjerojatnih negativnih učinaka, države članice potiču se da dostave sve procjene učinaka kojima raspolažu te ex post evaluacije provedene za slične prethodne programe.

Potpore za ulaganja za preradu poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda te u ruralnim područjima koje se pojedinačno prijavljuju

(117) Pri procjeni negativnih učinaka pojedinačne potpore za ulaganja Komisija stavlja poseban naglasak na negativne učinke povezane sa stvaranjem prevelikog kapaciteta na padajućim tržištima, sprečavanjem izlaska i pojmom znatne tržišne snage. Ti su negativni učinci opisani u točkama (118) do (127) i moraju biti kompenzirani pozitivnim učincima potpore.

(118) Kako bi se utvrdila i ocijenila moguća narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, države članice trebaju dostaviti dokaze koji će K