Ovaj je tekst namijenjen isklju čivo dokumentiranju i nema pravni u činak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. 
Vjerodostojne ina čice relevantnih akata, uklju čujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu 
Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u 
ovom dokumentu.  
►B UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
оd 1. lipnja 2017.  
o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih 
vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu 
podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta 
i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju 
izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008  
(Tekst zna čajan za EGP)  
(SL L 175, 7.7.2017., str. 1.)  
Koju je izmijenila:  
Službeni list  
br. stranica  datum  
►M1 Uredba Komisije (EU) 2017/1154 оd 7. lipnja 2017.  L 175  708  7.7.2017.  
►M2 Uredba Komisije (EU) 2017/1347 оd 13. srpnja 2017.  L 192  1  24.7.2017.  
Koju je ispravio:  
►C1 Ispravak, SL L 256, 4.10.2017, str. 11 (2017/1154)  
►C2 Ispravak, SL L 56, 28.2.2018, str. 66 (2017/1151)  02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 1
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 2  
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
оd 1. lipnja 2017.  
o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća 
o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih 
osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima 
za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 
692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju 
izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008  
(Tekst zna čajan za EGP)  
Članak 1.  
Predmet  
Ovom se Uredbom utvr đuju mjere za provedbu Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljede će definicije:  
1. „tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravke i održa ­
vanje” zna či skupina vozila:  
(a) koja se ne razlikuju s obzirom na kriterije za interpolacijsku 
porodicu, kako je definirano u to čki 5.6. Priloga XXI.;  
(b) koja pripadaju istom interpolacijskom rasponu CO  2 , kako je 
definirano u to čki 1.2.3.2. Podpriloga 6. Prilogu XXI.;  
(c) koja se ne razlikuju s obzirom na karakteristike koje imaju 
nezanemarivi utjecaj na emisije ispušnih plinova, kao što su, 
ali nisu ograni čene na, sljede će: 
— vrste i slijed ure đaja za kontrolu one čišćenja (na primjer 
katalizator trostrukog djelovanja, oksidacijski katalizator, 
NO  x apsorber za siromašnu smjesu, SCR, NO  x katalizator 
za siromašnu smjesu, filtar čestica ili njihove kombinacije 
u jednoj jedinici),  
— recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, 
unutarnja ili vanjska, s hla đenjem ili bez njega, visok ili 
nizak tlak);  
2. „EZ homologacija tipa vozila s obzirom na emisije i podatke za 
popravke i održavanje” zna či EZ homologacija vozila obuhva ćenih 
tipom vozila s obzirom na emisije i podatke za popravke i održa ­
vanje s obzirom na njihove emisije iz ispušne cijevi, emisije iz 
kućišta koljenastog vratila, emisije nastale isparavanjem, potrošnju 
goriva i pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagno ­
stičkim sustavom (OBD) u vozilu i podacima za popravke i održa ­
vanje vozila;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 3  
3. „brojač kilometara” zna či instrument koji voza ču pokazuje ukupnu 
udaljenost koju je vozilo prešlo otkad je proizvedeno;  
▼B 
4. „pomo ć pri pokretanju” zna či žarne svje ćice, pomicanje po četka 
ubrizgavanja i drugi ure đaji koji olakšavaju pokretanje motora bez 
obogaćivanja smjese zraka i goriva;  
5. „radni obujam motora” zna či jedno od sljede ćeg: 
(a) kod motora s pravocrtnim gibanjem klipova, nazivni obujam 
(razlika izme đu najvećeg i najmanjeg obujma cilindra) svih 
cilindara;  
(b) kod motora s rotacijskim klipom (Wankel), dvostruka vrijed ­
nost nazivnog obujma svih komora;  
6. „sustav s periodi čnom regeneracijom” zna či uređaj za kontrolu 
emisija ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar čestica) koji je 
potrebno periodi čno regenerirati nakon manje od 4 000 km prije ­ 
đenih pri uobi čajenom radu vozila;  
7. „originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či uređaj 
za kontrolu one čišćenja ili sklop ure đaja za kontrolu one čišćenja 
čiji su tipovi navedeni u Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi, a koje 
nositelj certifikata o homologaciji tipa vozila nudi na tržištu kao 
zasebnu tehni čku jedinicu;  
8. „tip ure đaja za kontrolu one čišćenja” zna či katalizatori i filtri 
čestica koji se ne razlikuju ni u jednom od sljede ćih bitnih eleme ­
nata:  
(a) broju nosa ča, strukturi i materijalu;  
(b) vrsti aktivnosti svakog nosa ča; 
(c) obujmu, omjeru prednje površine i duljini nosa ča; 
(d) udjelu kataliti čkog materijala;  
(e) omjeru kataliti čkog materijala;  
(f) gusto ći ćelija;  
(g) dimenzijama i obliku;  
(h) toplinskoj zaštiti;  
9. „jednogorivno vozilo” zna či vozilo koje je konstruirano prven ­
stveno za jednu vrstu goriva;  
10. „jednogorivno vozilo na plin” zna či jednogorivno vozilo koje je 
konstruirano prvenstveno za pogon na UNP, PP/biometan ili 
vodik, ali koje može imati i benzinski sustav koji se upotrebljava 
samo u nuždi ili za pokretanje motora, a u kojem spremnik za 
benzin sadrži najviše 15 litara benzina;  
11. „dvogorivno vozilo” zna či vozilo s dva odvojena sustava za pohra ­
njivanje goriva koje naizmjeni čno može voziti na dvije razli čite 
vrste goriva, ali je konstruirano da u isto vrijeme vozi samo na 
jednu vrstu goriva;  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 4  
12. „dvogorivno vozilo na plin” zna či dvogorivno vozilo koje može 
voziti na benzin i na UNP, PP/biometan ili vodik;  
13. „vozilo prilagodljivo gorivu” zna či vozilo s jednim sustavom za 
pohranjivanje goriva koje može voziti na mješavine dvaju ili više 
goriva;  
14. „vozilo prilagodljivo gorivu na etanol” zna či vozilo prilagodljivo 
gorivu koje može raditi na benzin ili mješavinu benzina i etanola s 
udjelom etanola do 85 % (E85).  
15. „vozilo prilagodljivo gorivu na biodizel” zna či vozilo prilagodljivo 
gorivu koje može voziti na mineralno dizelsko gorivo ili mješa ­
vinu mineralnog dizelskoga goriva i biodizela;  
16. „hibridno elektri čno vozilo” ili „HEV” zna či hibridno vozilo u 
kojem je jedan od pretvara ča pogonske energije elektri čni stroj;  
17. „ispravno održavano i rabljeno” zna či da za potrebe ispitnog 
vozila to vozilo ispunjava ispunjava kriterije za prihva ćanje 
odabranog vozila utvr đene u odjeljku 2. Dodatka 3. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 (  1 ); 
18. „sustav za kontrolu emisija” zna či, u kontekstu OBD-a, elektro ­
nička upravlja čka jedinica motora i svaki drugi sastavni dio 
povezan s emisijama iz ispušnog sustava ili emisijama nastalim 
isparavanjem koji daje ulazni signal upravlja čkoj jedinici ili od nje 
prima izlazni signal;  
19. „indikator neispravnosti” ili „(MI” ( Malfunction Indicator ) znači 
vidljivi ili čujni indikator kojim se voza ča vozila jasno obavješ ćuje 
u slučaju neispravnosti svakog sastavnog dijela povezanog s OBD- 
om ili u slu čaju neispravnosti samog OBD-a;  
20. „neispravnost” zna či kvar dijela ili sustava povezanog s emisijama 
koji može prouzro čiti prekora čenja grani čnih vrijednosti emisija iz 
odjeljka 2.3. Priloga XI., ili stanje kad OBD ne može ispunjavati 
osnovne zahtjeve u pogledu nadzora utvr đene u Prilogu XI.;  
21. „sekundarni zrak” zna či zrak koji se uvodi u ispušni sustav 
pumpom, usisnim ventilom ili nekim drugim sredstvom radi 
pospješivanja oksidacije HC i CO u struji ispušnih plinova;  
22. „vozni ciklus” zna či, s obzirom na OBD-e vozila, pokretanje 
motora, vožnja pri kojoj bi se otkrile mogu će neispravnosti i 
zaustavljanje rada motora;  
23. „pristup informacijama” zna či dostupnost svih informacija pove ­
zanih s OBD-om i podataka za popravke i održavanje vozila, a 
koje su potrebne za pregled, dijagnozu, servisiranje ili popravak 
vozila;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik br. 83 Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda 
(UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na 
emisiju one čišćujućih tvari u skladu s uvjetima za motorna goriva 
[2015/1038] (SL L 172, 3.7.2015, str. 1.).
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 5  
24. „nedostatak” zna či, u kontekstu OBD-a, da najviše dva nadzirana 
pojedinačna sastavna dijela ili sustava imaju privremene ili trajne 
radne karakteristike zbog kojih ih OBD, koji te sastavne dijelove 
ili sustava ina če učinkovito nadzire, ne može u činkovito nadzirati, 
ili zbog kojih ne ispunjavaju sve ostale propisane zahtjeve za 
OBD;  
25. „dotrajali zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či uređaj 
za kontrolu one čišćenja prema definiciji iz članka 3. stavka 11. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007 koji je zbog starosti ili umjetnih utjecaja 
toliko dotrajao da ispunjava zahtjeve iz odjeljka 1. Dodatka 1. 
Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
26. „informacije povezane s OBD-om” zna či informacije koje se 
odnose na sustav ugra đene dijagnostike za nadzor elektroni čkih 
sustava vozila;  
27. „reagens” zna či svaki proizvod osim goriva koji je pohranjen u 
vozilu i koji se dovodi u sustav za naknadnu obradu ispušnih 
plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisije;  
28. „masa u voznom stanju” zna či masa vozila opremljenog stan ­
dardnom opremom u skladu sa specifikacijama proizvo đača, sa 
spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje 
zapremnine, uklju čujući masu voza ča (75 kg), goriva i teku ćina 
te masu, ako ih vozilo ima, nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, 
rezervnih kota ča i alata;  
29. „zagušenje motora” zna či izostanak izgaranja u cilindru motora s 
vanjskim izvorom paljenja zbog nedostatka iskre, neispravnog 
doziranja goriva, nedovoljne kompresije ili nekog drugog uzroka;  
30. „uređaj za pokretanje hladnog motora” zna či uređaj koji privre ­
meno oboga ćuje smjesu zraka i goriva čime se olakšava pokretanje 
motora;  
31. „uređaj ili operacija koja oduzima snagu motoru” zna či davanje 
snage motora radi napajanja pomo ćne opreme ugra đene u vozilo 
ili na vozilu;  
▼M1 
32. „mali proizvo đač” znači proizvođač čija je godišnja svjetska proiz ­
vodnja manja od 10 000 jedinica u godini koja prethodi godini u 
kojoj je homologacija tipa dodijeljena i:  
(a) koji nije dio skupine povezanih proizvo đača; ili  
(b) koji je dio skupine povezanih proizvo đača čija je godišnja 
svjetska proizvodnja manja od 10 000 jedinica u godini koja 
prethodi godini u kojoj je homologacija tipa dodijeljena; ili  
(c) koji je dio skupine povezanih proizvo đača, ali koji posluje s 
vlastitim konstrukcijskim centrom i proizvodnim pogonom;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 6  
32.a „vlastiti proizvodni pogon” zna či pogon za proizvodnju ili sastav ­
ljanje koji proizvo đač koristi za potrebe proizvodnje ili sastavljanja 
svojih novih vozila, uklju čujući, ako je relevantno, vozila namije ­
njena za izvoz;  
32.b „vlastiti konstrukcijski centar” zna či centar u kojem se cijelo 
vozilo konstruira i razvija, a koji upotrebljava i kojim upravlja 
proizvođač; 
32.c „vrlo mali proizvo đači” znači mali proizvo đači, kako je definirano 
u točki 32., kojima je manje od 1 000 jedinica registrirano u 
Zajednici u godini koja prethodi godini u kojoj je homologacija 
dodijeljena;  
▼M2 __________  
▼B 
34. „potpuno elektri čno vozilo” ili „PEV” zna či vozilo opremljeno 
pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo elektri čne strojeve kao 
pretvarače za pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu 
električne energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja kao sustave 
za pohranu pogonske energije;  
35. „gorivna ćelija” zna či pretvara č energije kojim se kemijska 
energija (ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) ili obrnuto;  
36. „vozilo s gorivnom ćelijom” ili „FCV” zna či vozilo opremljeno 
pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne ćelije i elek ­
trične strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju;  
37. „neto snaga” zna či snaga na ispitnom ure đaju na kraju koljenastog 
vratila ili istovrijedna snaga pri odgovaraju ćoj brzini vrtnje motora 
s pomoćnom opremom, ispitana u skladu s Prilogom XX. (Mje ­
renja neto snage i najve će 30-minutne snage elektri čnog pogon ­
skog uređaja) te utvr đena pri referentnim atmosferskim uvjetima;  
38. „nazivna snaga motora” (P  rated ) znači najveća snaga motora u kW 
prema zahtjevima iz Priloga XX. ovoj Uredbi;  
39. „najve ća 30-minutna snaga” zna či najveća neto snaga elektri čnog 
pogonskog sklopa pri naponu istosmjerne struje kako je utvr đeno 
u stavku 5.3.2. Pravilnika UNECE-a br. 85. (  1 ); 
40. „hladno pokretanje motora” zna či, u kontekstu radne u činkovitosti 
u uporabi podsustava OBD-a, temperatura rashladnog sredstva 
motora koja iznosi najviše 35 °C i koja je najviše 7 °C viša od 
temperature okoline, ako je poznata;  ▼M1 
( 1 ) Pravilnik br. 85 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ 
ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji motora s unutarnjim izgaranjem 
ili elektri čnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila 
kategorije M i N s obzirom na mjerenje neto snage i najve će 30-minutne 
snage elektri čnih pogonskih sklopova (SL L 323, 7.11.2014., str. 52.).
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 7  
41. „stvarne emisije tijekom vožnje” zna či emisije vozila u uobi ča­
jenim uvjetima uporabe;  
42. „prijenosni sustav za mjerenje emisija” ili „PEMS” zna či prije­
nosni sustav za mjerenje emisija koji ispunjava zahtjeve utvr đene 
u Dodatku 1. Prilogu III.A;  
43. „osnovna strategija kontrole emisija” ili „BES” zna či strategija 
kontrole emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu 
brzine i optere ćenja vozila osim ako se aktivira pomo ćna strategija 
kontrole emisija;  
44. „pomo ćna strategija kontrole emisija” ili „AES” zna či strategija 
kontrole emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili 
mijenja osnovnu strategiju kontrole emisija radi postizanja odre ­ 
đene svrhe i kao odgovor na specifi čnu kombinaciju okolnih 
uvjeta i/ili radnih stanja te koja je aktivna samo dok ti uvjeti 
postoje;  
45. „sustav za pohranjivanje goriva” zna či uređaji u kojima se može 
pohranjivati gorivo, a sastoje se od spremnika za gorivo, otvora za 
ulijevanje goriva, čepa otvora za ulijevanje i pumpe za gorivo;  
46. „faktor propusnosti” ili „PF” zna či emisije ugljikovodika koje 
proizlaze iz propusnosti sustava za pohranjivanje goriva;  
▼M2 
47. „jednoslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo na činjen od 
jednog sloja materijala koji nije metal, ali može biti fluorirani/sul ­
fonirani materijal;  
48. „višeslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od 
najmanje dvaju razli čitih slojeva materijala pri čemu je jedan od 
materijala nepropustan za ugljikovodike;  
49. „kategorija po inerciji” zna či kategorija ispitnih masa vozila koja 
odgovara ekvivalentnoj inerciji kako je navedena u tablici A4a/3 
Priloga 4.a Pravilnika UNECE-a br. 83 kad je zadana ispitna masa 
jednaka referentnoj masi.  
▼B 
Članak 3.  
Zahtjevi za homologaciju  
1. Kako bi dobio EZ homologaciju tipa s obzirom na emisije i 
podatke za popravke i održavanje vozila, proizvo đač mora dokazati da 
su vozila u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe kada se ispituju u skladu 
s ispitnim postupcima navedenima u Prilozima III.A do VIII., XI., XIV., 
XVI., XX. i XXI. Proizvo đač mora osigurati i da su referentna goriva u 
skladu sa specifikacijama iz Priloga IX.  
2. Vozila se moraju podvrgnuti ispitivanjima koja su odre đena na 
slici I.2.4. u Prilogu I.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 8  
3. Kao alternativa zahtjevima iz Priloga II., V. do VIII., XI., XVI. i 
XXI., mali proizvo đači mogu zatražiti odobrenje EZ homologacije tipa 
za tip vozila koji je odobrilo nadležno tijelo tre će zemlje na temelju 
zakonodavnih akata navedenih u odjeljku 2.1. Priloga I.  
Ispitivanja emisija za tehni čke preglede koja su utvr đena u Prilogu IV., 
ispitivanja potrošnje goriva i emisija CO  2 koja su utvr đena u Prilogu 
XXI. i zadovoljavanje uvjeta u pogledu pristupa informacijama koje su 
povezane s OBD-om te podacima za popravke i održavanje vozila koji 
su utvrđeni u Prilogu XIV. potrebni su za dobivanje EZ homologacije 
tipa s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje vozila u 
skladu s ovim stavkom.  
Homologacijsko tijelo mora obavijestiti Komisiju o okolnostima svake 
homologacije tipa dodijeljene u skladu s ovim stavkom.  
4. Posebni zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo i sigur ­
nosni elektroni čki sustav utvr đeni su u odjeljcima 2.2. i 2.3. Priloga I.  
5. Proizvo đač poduzima tehni čke mjere kojima osigurava, u skladu s 
ovom Uredbom, da su emisije iz ispušne cijevi i emisije nastale ispa ­
ravanjem djelotvorno ograni čene tijekom uobi čajenog vijeka trajanja 
vozila i u uobi čajenim uvjetima uporabe.  
Te mjere uklju čuju osiguravanje da su crijeva, njihovih spojevi i spoj ­
nice koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu emisija proizvedeni 
tako da su u skladu s namjenom predvi đenom izvornom konstrukcijom.  
6. Proizvo đač mora osigurati da su rezultati ispitivanja emisija unutar 
granične vrijednosti primjenjive na temelju ispitnih uvjeta navedenih u 
ovoj Uredbi.  
7. Za ispitivanje tipa 1 iz Priloga XXI, vozila koja kao gorivo koriste 
UNP ili PP/biometan moraju se ispitati u ispitivanju tipa 1 za varijacije 
u sastavu UNP ili NG/biometana, kako je navedeno u Prilogu XII. 
Vozila koja kao gorivo mogu upotrebljavati benzin ili UNP ili PP/bio ­
metan moraju se ispitati za obje vrste goriva, pri čemu se ispitivanja za 
UNP ili PP/biometan provode radi promjenljivosti sastava UNP-a ili 
PP/biometana, kao što je prikazano u Prilogu XII.  
Bez obzira na zahtjev prethodnog podstavka, vozila koja mogu raditi na 
benzin ili plinovito gorivo, ali čiji je sustav za benzin ugra đen samo za 
slučaj nužde ili pokretanje motora i čiji spremnik goriva ne može sadr ­ 
žavati više od 15 litara benzina, za ispitivanje tipa 1 smatrat će se 
vozilima koja mogu raditi samo na plinovito gorivo.  
8. Za ispitivanje tipa 2 koje je utvr đeno u Dodatku 1. Prilogu IV., pri 
uobičajenom praznom hodu motora, najviši dopušteni sadržaj ugljikova 
monoksida u ispušnim plinovima je onaj koji je naveo proizvo đač 
vozila. Me đutim, najviši sadržaj ugljikova monoksida ne smije prelaziti 
0,3 % volumnog udjela.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 9  
Pri povišenoj brzini vrtnje motora u praznom hodu, volumni udio uglji ­
kova monoksida u ispušnim plinovima ne smije prelaziti 0,2 % kad je 
brzina vrtnje motora najmanje 2 000 min  -1 , a lambda vrijednost 1 ± 0,03 
ili u skladu s odredbama proizvo đača. 
9. Proizvo đač mora osigurati da za ispitivanje tipa 3 koje je utvr đeno 
u Prilogu V. sustav prozra čivanja motora ne dopušta emisije plinova iz 
kućišta koljenastog vratila u atmosferu.  
10. Ispitivanje tipa 6 kojim se mjere emisije pri niskim temperatu ­
rama, a koje je utvr đeno u Prilogu VIII., ne primjenjuje se za dizelska 
vozila.  
Međutim, kod podnošenja zahtjeva za homologaciju proizvo đači dostav­
ljaju homologacijskom tijelu podatke koji pokazuju da ure đaj za 
naknadnu obradu NO  x postiže dovoljno visoku temperaturu za u činko­
vito djelovanje unutar 400 sekundi nakon pokretanja hladnog motora pri 
–7 °C, kako je opisano u ispitivanju tipa 6.  
Osim toga, proizvo đač dostavlja homologacijskom tijelu podatke o stra ­
tegiji djelovanja sustava za povrat ispušnih plinova u cilindar (EGR), 
kao i o njegovu djelovanju pri niskim temperaturama.  
Te informacije obuhva ćaju i opis svih u činaka na emisije.  
Homologacijsko tijelo ne dodjeljuje homologaciju tipa ako dostavljeni 
podaci nisu dovoljni da pokažu da ure đaj za naknadnu obradu doista 
postiže dovoljno visoku temperaturu za u činkovit rad tijekom odre đenog 
razdoblja.  
Na zahtjev Komisije, homologacijsko tijelo mora dostaviti podatke o 
učinkovitosti ure đaja za naknadnu obradu NO  x i EGR sustava pri 
niskim temperaturama.  
11. Proizvo đač osigurava da tijekom čitavog uobi čajenog životnog 
vijeka vozila koje je homologirano u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 715/2007 njegove emisije utvr đene u skladu sa zahtjevima iz 
Priloga III.A i nastale tijekom ispitivanja stvarnih emisija tijekom 
vožnje provedenog u skladu s tim Prilogom ne prelaze vrijednosti nave ­
dene u tom Prilogu.  
Homologacija tipa sukladno Uredbi (EZ) br. 715/2007 može se izdati 
samo ako je vozilo dio porodice po ispitivanju prijenosnim sustavom za 
mjerenje emisija (PEMS-om) čija je valjanost provjerena u skladu s 
Dodatkom 7. Prilogu III.A.  
▼M1 
Zahtjevi iz Priloga III.A ne primjenjuju se na homologacije tipa s 
obzirom na emisije u skladu s Uredbom (EZ) 715/2007 dodijeljene 
malim proizvo đačima. 
▼B 
Članak 4.  
Zahtjevi za homologaciju tipa s obzirom na OBD  
1. Proizvo đač osigurava da su sva vozila opremljena ugra đenim dija ­
gnostičkim sustavom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 10  
2. Sustav se konstruira, izra đuje i ugra đuje u vozilo tako da omogu ­ 
ćuje utvrđivanje vrsta pogoršanja ili neispravnosti tijekom cijeloga 
radnog vijeka vozila.  
3. OBD mora biti u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe tijekom 
normalnih uvjeta uporabe.  
4. Pri ispitivanju s neispravnim sastavnim dijelom u skladu s 
Dodatkom 1. Prilogu XI. indikator neispravnosti OBD-a mora se akti ­
virati.  
Indikator neispravnosti OBD-a može se tako đer aktivirati tijekom ispi ­
tivanja kad su razine emisija niže od grani čnih vrijednosti koje su 
propisane za OBD u odjeljku 2.3. Priloga XI.  
5. Proizvo đač mora osigurati da OBD zadovoljava zahtjeve u 
pogledu radne u činkovitosti u uporabi, koji su utvr đeni u odjeljku 3. 
Dodatka 1. Priloga XI. ovoj Uredbi u svim razumno predvidljivim 
uvjetima vožnje.  
6. Podatke koji se odnose na radnu u činkovitost u uporabi i koje 
ugrađeni dijagnosti čki sustav vozila pohranjuje i dojavljuje prema 
odredbama odjeljka 7.6. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 proizvo đač stavlja na raspolaganje državnim tijelima i nezavisnim 
operaterima bez ikakve enkripcije.  
Članak 5.  
Zahtjev za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije i 
pristup podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homo ­
logaciju tipa s obzirom na emisije i pristup podacima za popravke i 
održavanje vozila.  
2. Zahtjev iz stavka 1. mora se sastaviti u skladu s obrascem opisnog 
dokumenta koji je propisan u Dodatku 3. Prilogu I.  
3. Proizvo đač dostavlja i sljede će informacije:  
(a) u slučaju vozila opremljenih motorom s vanjskim izvorom paljenja, 
izjavu proizvo đača o najmanjem postotku zatajenja paljenja od 
ukupnog broja paljenja koja su imala za posljedicu ili prekora čenje 
graničnih vrijednosti danih u odjeljku 2.3. Priloga XI. ako je taj 
postotak zatajenja bio prisutan od po četka ispitivanja tipa 1. kako je 
odabrano za demonstraciju u skladu s Prilogom XI. ovoj Uredbi, ili 
bi mogla dovesti do pregrijavanja jednog ili više katalizatora što bi 
moglo prouzro čiti nepopravljivo ošte ćenje;  
(b) detaljne pisane podatke kojima se potpuno opisuju funkcionalna 
radna svojstva ugra đenog dijagnosti čkog sustava te popis svih 
bitnih dijelova sustava za kontrolu emisija vozila koje nadzire ugra ­ 
đeni dijagnosti čki sustav;  
(c) opis indikatora neispravnosti kojima OBD signalizira prisutnost 
greške voza ču vozila;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 11  
(d) izjavu proizvo đača da OBD zadovoljava odredbe odjeljka 3. 
Dodatka 1. Priloga XI. koje se odnose na radnu u činkovitost u 
uporabi u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje;  
(e) detaljni opis tehni čkih kriterija i obrazloženja za pove ćanje brojnika 
i nazivnika svakog nadzora koji mora ispunjavati zahtjeve stavaka 
7.2. i 7.3. Dodatka 1. Prilogu XI., kao i za isklju čivanje brojnika, 
nazivnika i op ćega nazivnika pod uvjetima koji su navedeni u 
stavku 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
(f) opis odredbi poduzetih kako bi se sprije čili neovlašteni zahvati i 
preinake na ra čunalu za kontrolu emisija i broja ču kilometara, uklju ­ 
čujući zabilježene vrijednosti kilometraža u svrhu zahtjeva Priloga 
XI. i XVI.;  
(g) ako je primjenjivo, pojedinosti o porodici vozila kako je navedeno u 
Dodatku 2. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
(h) prema potrebi, kopije drugih homologacija s odgovaraju ćim poda­
cima koji omogu ćuju dopune homologacija i odre đivanje faktora 
pogoršanja.  
4. Za potrebe stavka 3. to čke (d), proizvo đač mora koristiti obrazac 
potvrde proizvo đača o sukladnosti sa zahtjevima s obzirom na radnu 
učinkovitost OBD-a u uporabi koji je propisan u Dodatku 7. Priloga I.  
5. Za potrebe stavka 3. to čke (e), homologacijsko tijelo koje dodje ­
ljuje homologaciju dostavlja informacije iz navedene to čke homologacij ­
skim tijelima ili Komisiji na njihov zahtjev.  
6. Za potrebe stavka 3. to čaka (d) i (e), homologacijska tijela ne 
smiju homologirati vozila ako dostavljene informacije ne omogu ćavaju 
zadovoljavanje zahtjeva iz odjeljka 3. Dodatka 1. Prilogu XI.  
Stavak 7.2., stavak 7.3. i stavak 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 primjenjuju se u svim razumno predvidljivim uvjetima 
vožnje.  
Pri ocjeni primjenjivanja zahtjeva iz ovih stavaka, homologacijska tijela 
uzimaju u obzir sadašnje stanje odgovaraju će tehnologije.  
7. Za potrebe stavka 3. to čke (f), poduzete mjere spre čavanja neovla ­ 
štenih zahvata i preinaka u ra čunalu za kontrolu emisija uklju čuju funk­
ciju za osuvremenjivanje s programom ili postupkom umjeravanja koji 
je odobrio proizvo đač. 
8. Za ispitivanja odre đena na slici I.2.4. u Prilogu I. proizvo đač 
dostavlja vozilo koje predstavlja tip koji treba homologirati tehni čkoj 
službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 12  
9. Zahtjev za homologaciju jednogorivnih, dvogorivnih i vozila prila ­
godljivih gorivu mora ispunjavati dodatne zahtjeve koji su utvr đeni u 
odjeljcima 1.1. i 1.2. Priloga I.  
10. Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehni čke 
jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski 
homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehni čki 
parametri izmijene tako da to utje če na funkcionalnost motora ili 
sustava za kontrolu one čišćenja.  
▼M1 
11. Kako bi homologacijska tijela mogla procijeniti da se AES 
upotrebljava na odgovaraju ći način i uzimaju ći u obzir zabranu pore ­
mećajnih ure đaja iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007, 
proizvođač mora tako đer dostaviti proširenu opisnu dokumentaciju, 
kako je opisana u Dodatku 3.a Prilogu I. ovoj Uredbi.  
Proširena opisna dokumentacija iz stavka 11. smatra se strogo povjer ­
ljivom. Homologacijsko tijelo ozna čava i datira opisnu dokumentaciju te 
je čuva najmanje deset godina nakon dodjele homologacije. Proširena se 
opisna dokumentacija na zahtjev šalje Komisiji.  
__________  
▼B 
Članak 6.  
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom 
na emisije i pristup podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj homologacije u skladu 
sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. Direk ­
tivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. dio 
broja homologacije tipa sastavlja se skladu s Dodatkom 6. Prilogu I. 
ovoj Uredbi.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
2. Odstupaju ći od stavka 1., na zahtjev proizvo đača, vozilo s OBD- 
om može se prihvatiti za homologaciju s obzirom na emisije i pristup 
podacima za popravke i održavanje vozila iako sustav ima jedan ili više 
nedostataka koji uzrokuju da posebni zahtjevi Priloga XI. nisu potpuno 
ispunjeni, pod uvjetom da su ispunjene posebne administrativne odredbe 
utvrđene u odjeljku 3. tog Priloga.  
O odluci da dodijeli takvu homologaciju, homologacijsko tijelo obavje ­ 
štava sva homologacijska tijela drugih država članica u skladu sa zahtje ­
vima utvr đenima u članku 8. Direktive 2007/46/EZ.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 13  
3. Pri dodjeljivanju EZ homologacije tipa u skladu sa stavkom 1. 
homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ homologaciji tipa prema 
obrascu u Dodatku 4. Prilogu I.  
Članak 7.  
Izmjene homologacija  
Članci 13., 14. i 16. Direktive 2007/46/EZ primjenjuju se na sve 
izmjene homologacija odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
Na zahtjev proizvo đača, odredbe iz odjeljka 3. Priloga I. primjenjuju se 
bez potrebe dodatnog ispitivanja samo za vozila istog tipa.  
Članak 8.  
Sukladnost proizvodnje  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost proizvodnje poduzimaju se 
u skladu s odredbama članka 12. Direktive 2007/46/EZ.  
Osim toga, primjenjuju se odredbe utvr đene u odjeljku 4. Priloga I. ove 
Uredbe te odgovaraju će statističke metode iz dodataka 1. i 2. tom 
Prilogu.  
2. Sukladnost proizvodnje provjerava se na temelju opisa u certifi ­
katu o homologaciji tipa koji je propisan u Dodatku 4. Prilogu I. ovoj 
Uredbi.  
Članak 9.  
Sukladnost u uporabi  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi vozila homologi ­
ranih u skladu s ovom Uredbom poduzimaju se u skladu s Prilogom X. 
Direktivi 2007/46 EZ i Prilogom II. ovoj Uredbi.  
2. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi moraju biti 
prikladne za potvr đivanje funkcionalnosti ure đaja za kontrolu one či­ 
šćenja tijekom uobi čajenog vijeka trajanja vozila uz uobi čajene uvjete 
uporabe, kako je utvr đeno u Prilogu II. ovoj Uredbi.  
3. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi moraju se provje ­
ravati tijekom razdoblja do pet godina starosti ili 100 000 km, ovisno o 
tome što od toga bude prije.  
4. Proizvo đač nije obvezan provoditi neovisnu ocjenu sukladnosti u 
uporabi ako broj prodanih vozila onemogu ćava da se izdvoji dovoljno 
uzoraka za ispitivanje. Zato ocjena nije potrebna ako su godišnje 
prodaje tog tipa vozila manje od 5 000 vozila u cijeloj Uniji.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 14  
Međutim, proizvo đač tako malih serija vozila mora homologacijskom 
tijelu dostaviti izvještaj o svim jamstvenim zahtjevima koji su povezani 
s emisijama i o svim zahtjevima za popravak koji su povezani s emisi ­
jama te o možebitnim greškama OBD-a, kako je odre đeno u stavku 
9.2.3. Pravilnika UNECE-a br. 83. Osim toga, homologacijsko tijelo 
može zahtijevati da se takvi tipovi vozila ispitaju u skladu s Dodatkom 
3 Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5. Za vozila homologirana u skladu s ovom Uredbom, ako homolo ­
gacijsko tijelo nije zadovoljno rezultatima ispitivanja u skladu s kriteri ­
jima odre đenima u Dodatku 4. Pravilniku UNECE-a br. 83, popravne 
mjere iz članka 30. stavka 1. i Priloga X. Direktivi 2007/46/EZ protežu 
se na vozila u uporabi koja pripadaju istom tipu vozila i koja vjerojatno 
mogu imati iste nedostatke, u skladu s odjeljkom 6. Dodatka 3 Pravil ­
niku UNECE-a br. 83.  
Plan popravnih mjera koji predloži proizvo đač u skladu s odjeljkom 6.1. 
Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 mora potvrditi homologacijsko 
tijelo. Za izvo đenje potvr đenog plana popravnih mjera odgovoran je 
proizvođač. 
Homologacijsko tijelo obavješ ćuje o svojoj odluci sve države članice u 
roku od 30 dana. Države članice mogu zahtijevati da se isti plan popra ­
vnih mjera primijeni na sva vozila istog tipa koja su registrirana na 
njihovu državnom podru čju. 
6. Ako neko homologacijsko tijelo utvrdi da tip vozila nije u skladu s 
primjenjivim zahtjevima Dodatka 3 Pravilniku UNECE-a br. 83, ono 
bez odlaganja obavješ ćuje državu članicu koja je dodijelila izvornu 
homologaciju, u skladu sa zahtjevima članka 30. stavka 3. Direktive 
2007/46/EZ.  
Nakon te obavijesti i u skladu s odredbom članka 30. stavka 6. Direk ­
tive 2007/46/EZ, homologacijsko tijelo koje je dodijelilo izvornu homo ­
logaciju obavješ ćuje proizvo đača da tip vozila ne ispunjava zahtjeve tih 
odredaba i da od proizvo đača očekuje da poduzme odre đene radnje. 
Proizvođač mora tom tijelu u roku od dva mjeseca od te obavijesti 
predložiti plan mjera za otklanjanje nedostataka, čiji sadržaj treba odgo ­
varati zahtjevima odjeljaka 6.1. do 6.8. Dodatka 3 Pravilniku UNECE-a 
br. 83. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo izvornu homologaciju 
tipa mora se u roku od dva mjeseca posavjetovati s proizvo đačem i 
dogovoriti plan mjera i provo đenje plana. Ako homologacijsko tijelo 
koje je dodijelilo izvornu homologaciju tipa ustanovi da sporazum 
nije mogu će postići, započinje se postupak u skladu s člankom 30. 
stavcima 3. i 4. Direktive 2007/46/EZ.  
Članak 10.  
Uređaji za kontrolu one čišćenja 
1. Proizvo đač osigurava da zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja 
namijenjeni ugradbi na vozila s EZ homologacijom tipa i koji su obuh ­
vaćeni Uredbom (EZ) br. 715/2007 dobiju EZ homologaciju tipa, kao 
zasebna tehni čka jedinica u smislu članka 10. stavka 2. Direktive 
2007/46/EZ, u skladu s člankom 12., člankom 13. i Prilogom XIII. 
ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 15  
Za potrebe ove Uredbe, katalizatori i odvaja či (filtri) čestica smatraju se 
uređajima za kontrolu one čišćenja.  
Smatra se da su relevantni zahtjevi zadovoljeni ako su ispunjeni svi ovi 
uvjeti:  
(a) ispunjeni su zahtjevi članka 13.;  
(b) zamjenski sustavi za kontrolu emisije homologirani su u skladu s 
Pravilnikom UNECE-a br. 103 (  1 ). 
U slučaju iz tre ćeg podstavka primjenjuje se i članak 14.  
2. Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja koji pripadaju 
tipu obuhva ćenom točkom 2.3. dopune Dodatka 4. Prilogu I. i namije ­
njeni ugradnji na vozilo na koje se odnosi odgovaraju ći dokument o 
homologaciji tipa, ne moraju biti u skladu s Prilogom XIII. pod uvjetom 
da zadovoljavaju zahtjeve to čaka 2.1. i 2.2. tog Priloga.  
3. Proizvo đač se mora pobrinuti da se na originalnim ure đajima za 
kontrolu one čišćenja nalaze identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz stavka 3. sastoje se od sljede ćeg: 
(a) naziva ili zaštitnog znaka proizvo đača vozila ili motora;  
(b) marke i identifikacijskog broja dijela originalnog ure đaja za 
kontrolu one čišćenja, kao u podacima u to čki 3.2.12.2. Dodatka 
3. Prilogu I.  
Članak 11.  
Zahtjevi za EZ homologaciju tipa za tip zamjenskog ure đaja za 
kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homo ­
logaciju tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne 
tehničke jedinice.  
Zahtjev se sastavlja u skladu s obrascem opisnog dokumenta koji je 
propisan u Dodatku 1. Prilogu XIII.  
2. Osim zahtjeva utvr đenih u stavku 1., proizvo đač dostavlja tehni ­ 
čkoj službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja:  
(a) jedno ili više vozila tipa koji je homologiran u skladu s ovom 
Uredbom opremljeno novim originalnim ure đajem za kontrolu 
onečišćenja;  
(b) jedan uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik br. 103. Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda (UN/ 
ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji zamjenskih katalizatora za 
motorna vozila (SL L 158, 19.6.2007, str. 106.).
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 16  
(c) dodatni uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja, u 
slučaju zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja koji je namije ­
njen za ugradnju na vozilo opremljeno OBD-om.  
3. Za potrebe stavka 2. to čke (a) podnositelj zahtjeva odabire ispitna 
vozila uz suglasnost tehni čke službe.  
Ispitna vozila moraju zadovoljavati zahtjeve iz odjeljka 3.2. Priloga 4a 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Ispitna vozila moraju ispunjavati sve sljede će zahtjeve:  
(a) nemaju grešaka u sustavu za kontrolu emisija;  
(b) svaki previše istrošen ili neispravan originalni dio koji je povezan s 
emisijama mora biti popravljen ili zamijenjen;  
(c) prije ispitivanja emisija, moraju biti ispravno ugo đena i namještena 
u skladu s odredbama proizvo đača. 
4. Za potrebe stavka 2. to čaka (b) i (c), uzorak mora biti jasno i 
neizbrisivo ozna čen trgova čkim nazivom ili zaštitnim znakom podnosi ­
telja zahtjeva i njegovom trgova čkom oznakom.  
5. Za potrebe stavka 2. to čke (c), uzorak mora biti dotrajao prema 
definiciji iz članka 2. to čke 25.  
Članak 12.  
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa zamjenskog 
uređaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa za zamjenske ure đaje za kontrolu 
onečišćenja kao zasebne tehni čke jedinice i izdaje broj homologacije 
u skladu sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu 
VII. Direktivi 2007/46/EZ.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu zamjen ­
skog uređaja za kontrolu one čišćenja.  
Isti broj homologacije tipa može pokrivati uporabu tog tipa zamjenskog 
uređaja za kontrolu one čišćenja na razli čitim tipovima vozila.  
2. Za potrebe stavka 1., homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ 
homologaciji tipa, izra đen u skladu s obrascem iz Dodatka 2. Prilogu 
XIII.  
3. Ako podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa može dokazati 
homologacijskom tijelu ili tehni čkoj službi da zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja pripada tipu koji je naveden u odjeljku 2.3. 
dopune Dodatka 4. Prilogu I., dodjeljivanje homologacije ne smije 
ovisiti o provjeri sukladnosti sa zahtjevima propisanima u odjeljku 4. 
Priloga XIII.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 17  
Članak 13.  
Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim 
sustavima (OBD-om) vozila i podacima za popravke i održavanje 
vozila  
1. Proizvo đači moraju uvesti potrebne mjere i postupke u skladu s 
člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Prilogom XIV. ovoj Uredbi, 
radi osiguravanja da su informacije povezane s OBD-om vozila i podaci 
za popravke i održavanje vozila lako dostupni.  
2. Homologacijska tijela dodjeljuju homologaciju tipa samo nakon 
što dobiju od proizvo đača potvrdu o pristupu informacijama povezanima 
s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  
3. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i poda ­
cima za popravke i održavanje vozila služi kao dokaz o sukladnosti s 
člankom 6. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i poda ­
cima za popravke i održavanje vozila mora se sastaviti u skladu s 
obrascem iz Dodatka 1. Prilogu XIV.  
5. Ako informacije povezane s OBD-om i podaci za popravke i 
održavanje vozila nisu na raspolaganju ili nisu u skladu s člancima 6. 
i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Prilogom XIV. ovoj Uredbi u trenutku 
kad je podnesen zahtjev za homologaciju tipa, proizvo đač mora osigu ­
rati te informacije u roku od šest mjeseci od datuma homologacije tipa.  
6. Obveza osiguravanja informacija unutar razdoblja propisanog u 
stavku 5. primjenjuje se samo ako je nakon homologacije tipa vozilo 
stavljeno na tržište.  
Ako je vozilo stavljeno na tržište više od šest mjeseci nakon homolo ­
gacije tipa, informacije se moraju osigurati na dan stavljanja vozila na 
tržište.  
7. Homologacijsko tijelo može, na temelju izdane potvrde o pristupu 
informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i 
održavanje vozila, pretpostaviti da je proizvo đač uveo zadovoljavaju će 
mjere i postupke s obzirom na pristup informacijama povezanima s 
OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, pod 
uvjetom da nije bilo pritužbe i da proizvo đač osigura te informacije u 
roku propisanom u stavku 5.  
8. Povrh zahtjeva u pogledu pristupa informacijama povezanima s 
OBD-om vozila iz odjeljka 4. Priloga XI., proizvo đač mora učiniti 
dostupnim zainteresiranim stranama sljede će informacije:  
(a) odgovaraju će informacije koje omogu ćavaju razvoj zamjenskih 
sastavnih dijelova koji su kriti čni za ispravno djelovanje OBD-a;  
(b) podatke koji omogu ćuju razvoj generi čkih dijagnosti čkih alata.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 18  
Za potrebe to čke (a), razvoj zamjenskih sastavnih dijelova ne smije biti 
ograničen sljede ćim: nedostupnoš ću odgovaraju ćih informacija, tehni ­ 
čkim zahtjevima koji se odnose na na čine pokazivanja neispravnosti 
ako su prekora čene grani čne vrijednosti OBD-a ili ako OBD ne može 
ispuniti osnovne zahtjeve ove Uredbe s obzirom na nadzor; posebnim 
preinakama obrade podataka iz OBD-a namijenjenima za neovisno ocje ­
njivanje rada vozila na benzin ili plin i homologacijom tipa vozila s 
pogonom na plin koja imaju ograni čen broj manjih neispravnosti.  
Za potrebe to čke (b), kad proizvo đači upotrebljavaju dijagnosti čke i 
ispitne alate u skladu s normom ISO 22900: Modularni komunikacijski 
priključak za vozilo (MVCI - Modular Vehicle Communication Inter ­
face) i normom ISO 22901: Otvorena razmjena dijagnosti čkih podataka 
(ODX - Open Diagnostic Data Exchange) u svojim franšiznim 
mrežama, datoteke ODX moraju biti dostupne neovisnim operatorima 
na internetskoj stranici proizvo đača. 
9. Forum o pristupu informacijama o vozilima (u daljnjem tekstu: 
„Forum”).  
Forum razmatra utje če li pristup informacijama negativno na smanji ­
vanje kra đe automobila i oblikuje preporuke za poboljšavanje zahtjeva 
koji se odnose na pristup informacijama. Povrh toga, Forum savjetuje 
Komisiju o uvo đenju postupka odobravanja i ovlaš ćivanja neovisnih 
operatora putem akreditacijskih tijela za pristup informacijama o sigur ­
nosnim zna čajkama vozila.  
Komisija može odlu čiti da rasprave i zaklju čci Foruma ostanu povjer ­
ljivi. 
Članak 14.  
Sukladnost s obvezama koje se odnose na pristup informacijama 
povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavom (OBD) u vozilu i 
podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Homologacijsko tijelo može u svakom trenutku, bilo na vlastitu 
inicijativu, na temelju pritužbe ili na temelju ocjene tehni čke službe, 
provjeriti postupa li proizvo đač u skladu s odredbama Uredbe (EZ) 
br. 715/2007, odredbama ove Uredbe kao i odredbama potvrde o 
pristupu informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za 
popravke i održavanje vozila.  
2. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da je proizvo đač propustio ispu ­
niti svoje obveze koje se odnose na pristup informacijama povezanima s 
OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, homolo ­
gacijsko tijelo koje je dodijelilo odgovaraju ću homologaciju tipa podu ­
zima odgovaraju će mjere za poboljšanje stanja.  
3. Koraci navedeni u stavku 2. mogu uklju čivati povla čenje ili 
suspenziju homologacije tipa, nov čane kazne ili druge mjere donesene 
u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4. Ako neovisni operator ili trgova čko društvo koje zastupa neovisne 
operatore podnese pritužbu homologacijskom tijelu, homologacijsko 
tijelo provodi kontrolu kako bi provjerilo ispunjava li proizvo đač 
obveze koje se odnose na pristup informacijama povezanima s OBD- 
om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 19  
5. Pri obavljanju te kontrole homologacijsko tijelo može zatražiti da 
tehnička služba ili neki drugi nezavisni stru čnjak izvrši procjenu kako bi 
se provjerilo jesu li ti uvjeti zadovoljeni.  
Članak 15.  
Prijelazne odredbe  
1. Do 31. kolovoza 2017. godine u slu čaju vozila kategorije M1, 
kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a do 31. kolovoza 2018. u 
slučaju vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije N2, 
proizvođač može zatražiti homologaciju koja se dodjeljuje u skladu s 
ovom Uredbom. Ako se takav zahtjev ne preda, primjenjuje se Uredba 
(EZ) br. 692/2008.  
▼M2 
2. S u činkom od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije 
M2 i kategorije N1 razreda I i od 1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 
razreda II i III te vozila kategorije N2 nacionalna tijela moraju na 
temelju razloga koji se odnose na emisije ili potrošnju goriva odbiti 
dodjeljivanje EZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije tipa za 
nove tipove vozila koji nisu u skladu s ovom Uredbom.  
Za nove homologacije tipa za koje je podnesen zahtjev prije 1. rujna 
2019. postupak ispitivanja emisija nastalih isparavanjem iz Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 može se na zahtjev proizvo đača primijeniti 
umjesto postupka iz Priloga VI. ovoj Uredbi kako bi se utvrdile emisije 
nastale isparavanjem iz vozila.  
3. S u činkom od 1. rujna 2018. za vozila kategorije M1, kategorije 
M2 i kategorije N1 razreda I i od 1. rujna 2019. za vozila kategorije N1 
razreda II i III i vozila kategorije N2 nacionalna tijela moraju na temelju 
razloga povezanih s emisijama ili potrošnjom goriva smatrati da certi ­
fikati o sukladnosti više ne vrijede za potrebe članka 26. Direktive 
2007/46/EZ za nova vozila koja nisu u skladu s ovom Uredbom te 
zabraniti registraciju, prodaju ili stavljanje u uporabu takvih vozila.  
Za nova vozila registrirana prije 1. rujna 2019. postupak ispitivanja 
emisija nastalih isparavanjem iz Priloga 7. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 može se na zahtjev proizvo đača primijeniti umjesto postupka iz 
Priloga VI. ovoj Uredbi kako bi se utvrdile emisije nastale isparavanjem 
iz vozila.  
▼B 
4. Do isteka tri godine nakon datuma odre đenih u članku 10. stavku 
4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 u slu čaju novih tipova vozila i četiri 
godine nakon datuma odre đenih u članku 10. stavku 5. te Uredbe u 
slučaju novih vozila, primjenjuju se sljede će odredbe:  
▼M1 
(a) ne primjenjuju se zahtjevi iz to čke 2.1. Priloga III.A osim zahtjeva 
za broj čestica (PN);  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 20  
(b) zahtjevi iz Priloga III.A, osim onih iz to čke 2.1., uklju čujući 
zahtjeve koji se odnose na ispitivanja stvarnih emisija tijekom 
vožnje (RDE) koja se trebaju izvršiti i podatke koje treba bilježiti 
i staviti na raspolaganje, primjenjuju se samo na nove homologacije 
tipa dodijeljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 od 27. srpnja 
2017.;  
(c) zahtjevi iz Priloga IIIA ne primjenjuju se na homologacije za male 
proizvođače; 
(d) ako zahtjeve iz dodataka 5. i 6. Prilogu III.A ispunjava samo jedna 
od dviju metoda ocjenjivanja podataka opisanih u tim dodacima, 
obavlja se jedno dodatno RDE ispitivanje;  
ako te zahtjeve ponovo ispunjava samo jedna od dviju metoda, 
bilježi se analiza potpunosti i normalnosti za obje metode, a 
izračun koji se zahtijeva u to čki 9.3. Priloga III.A može se ograni čiti 
na metodu koja ispunjava zahtjeve u pogledu cjelovitosti i normal ­
nosti; podaci iz obaju ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje te 
analize potpunosti i normalnosti bilježe se i stavljaju na raspola ­
ganje kako bi se razmotrila razlika u rezultatima izme đu dviju 
metoda ocjenjivanja;  
(e) snaga na kota čima ispitnog vozila odre đuje se mjerenjem zakretnog 
momenta glav čine kotača ili iz masenog protoka CO  2 uporabom 
linija CO  2 specifičnih za vozilo ( Veline ) u skladu s to čkom 4. 
Dodatka 6. Prilogu III.A.  
▼M1 
Ako je vozilo homologirano u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 
715/2007 i njezina provedbenog zakonodavstva prije 1. rujna 2017. kad 
je riječ o vozilima kategorije M i kategorije N1 razreda I ili prije 1. rujna 
2018. kad je rije č o vozilima kategorije N1 razreda II i III i kategorije 
N2, za potrebe prvog podstavka ne smatra se da to vozilo pripada 
novom tipu. Isto vrijedi ako se novi tipovi stvaraju iz originalnog tipa 
isključivo na temelju primjene definicije novog tipa iz članka 2. stavka 
1. ove Uredbe. U tim se slu čajevima primjena ovog podstavka mora 
navesti u Odjeljku II.5, Napomene certifikata o EZ homologaciji, utvr ­ 
đenom u Dodatku 4. Prilogu I. Uredbi (EU) 2017/1151, zajedno s 
upućivanjem na prethodnu homologaciju.  
▼B 
5. Do 8 godina nakon datuma navedenih u članku 10. stavku 4. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007:  
▼M2 
(a) homologacijsko tijelo mora priznati ispitivanja tipa 1./I. izvedena u 
skladu s Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon 
datuma navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 
za potrebe dobivanja dotrajalih ili neispravnih sastavnih dijelova u 
svrhu simuliranja neispravnosti za ocjenjivanje zahtjeva iz 
Priloga XI. ovoj Uredbi;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 21  
(b) postupke obavljene u skladu s odjeljkom 3.13. Priloga III. Uredbi 
(EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon datuma navedenih u članku 
10. stavku 4. Uredbe (EZ) 715/2007 homologacijsko tijelo prihva ća 
za svrhe ispunjavanja uvjeta iz drugog stavka to čke 1.1. Dodatka 1. 
Podprilogu 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi;  
▼M2 
(c) homologacijsko tijelo mora priznati dokazivanja trajnosti ako je 
prvo ispitivanje tipa 1./I. izvedeno i dovršeno u skladu s 
Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon 
datuma navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 
kao ekvivalent za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz Priloga VII. ovoj 
Uredbi.  
▼B 
6. Kako bi se osigurao pravedan tretman postoje ćih homologacija, 
Komisija ispituje implikacije Poglavlja V. Direktive (EZ) 2007/46/EZ 
za potrebe ove Uredbe.  
▼M1 
7. U razdoblju od pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr đenih u 
članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 zahtjevi iz to čke 
2.1. Priloga III.A ne primjenjuju se na homologacije tipa s obzirom na 
emisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 dodijeljene malim proiz ­
vođačima, kako su definirani u članku 2. stavku 32. Me đutim, u 
razdoblju od tri godine do pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr ­ 
đenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i u razdoblju od 
četiri godine do pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr đenih u 
članku 10. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 mali proizvo đači 
moraju pratiti i dostavljati vrijednosti stvarnih emisija tijekom vožnje 
za svoja vozila.  
▼B 
Članak 16.  
Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
Direktiva 2007/46/EZ mijenja se u skladu s Prilogom XVIII. ovoj 
Uredbi.  
Članak 17.  
Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008  
Uredba (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
1. U članku 6. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj homologacije u skladu 
sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. 
Direktivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. 
dio broja homologacije tipa sastavlja se skladu s Dodatkom 6. 
Prilogu I. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 22  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
Zahtjevi Uredbe (EZ) br. 715/2007 smatraju se ispunjenima ako su 
ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 3. stavka 10. ove Uredbe;  
(b) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 13. ove Uredbe;  
(c) vozilo je odobreno u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83, 
nizom izmjena 07; br. 85 i njegovim dodacima, brojem 101 
revizija 3 (koji obuhva ća niz izmjena 01 i njihove dodatke), te 
u slučaju vozila s kompresijskim paljenjem brojem 24 dijelom III 
nizom izmjena 03.  
(d) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 5. stavaka 11. i 12.”  
2. dodaje se sljede ći članak 16.a:  
„Članak 16.a  
Prijelazne odredbe  
S učinkom od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije M2 
i kategorije N1 razreda I, a od 1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 
razreda II i III te vozila kategorije N2, ova se Uredba primjenjuje 
samo za potrebe ocjenjivanja sljede ćih zahtjeva za vozila homologi ­
rana u skladu s ovom Uredbom prije tih datuma:  
(a) sukladnost proizvodnje u skladu s člankom 8.;  
(b) sukladnost u uporabi u skladu s člankom 9.;  
(c) osiguran pristup informacijama povezanima s OBD-om vozila i 
podacima za popravke i održavanje vozila u skladu s člankom 
13.; 
Ova se Uredba primjenjuje i za potrebe postupka korelacije nave ­
denog u provedbenim uredbama Komisije 2017/1152 (*) i 
2017/1153 (**).  
___________  
(*) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 od 2. srpnja 
2017. o utvr đivanju metodologije za odre đivanje korelacijskih 
parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog 
ispitnog postupka u pogledu lakih gospodarskih vozila i o 
izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 293/2012 (vidjeti str. 
644 ovoga Službenog lista).  
(**) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 od 2. srpnja 
2017. o utvr đivanju metodologije za odre đivanje korelacijskih 
parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog 
ispitnog postupka i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1014/2010 
(vidjeti str. 679 ovoga Službenog lista).”  
3. Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom XVII. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 23  
Članak 18.  
Izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012  ( 1 ) 
U Uredbi (EU) br. 1230/2012, članak 2. stavak 5. zamjenjuje se slje ­
dećim: 
„5. ‚masa dodatne opreme’ zna či maksimalna masa kombinacija 
dodatne opreme koju se može ugraditi na vozilo osim standardne 
opreme u skladu sa specifikacijama proizvo đača;” 
▼M1 
Članak 18.a  
Hibridna vozila i punjiva hibridna vozila  
Komisija radi na pripremi revidirane metodologije radi uvrštavanja 
robusne i potpune metode ocjenjivanja za hibridna i punjiva hibridna 
vozila kako bi se osiguralo da su njihove vrijednosti stvarnih emisija 
tijekom vožnje izravno usporedive s onima konvencionalnih vozila, a 
cilj joj je uvrstiti tu metodologiju u sljede ću izmjenu Uredbe.  
▼B 
Članak 19.  
Stavljanje izvan snage  
Uredba (EZ) br. 692/2008 stavlja se izvan snage s u činkom od 1. sije ­ 
čnja 2022.  
Članak 20.  
Stupanje na snagu i primjena  
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  Služ­
benom listu Europske unije . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim 
državama članicama.  ▼B 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi 
Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vije ća o zahtjevima za 
homologaciju tipa za mase i dimenzije vozila i njihovih prikolica te o izmjeni 
Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća (SL L 353, 
21.12.2012., str. 31.).
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 24  
POPIS PRILOGA 
PRILOG I.  Administrativne odredbe za EZ homologaciju  
Dodatak 1.  Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – 
statistička metoda  
Dodatak 2.  Izra čuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
Dodatak 3.  Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 3.a  Proširena opisna dokumentacija  
Dodatak 4.  Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 5.  Informacije povezane s OBD-om vozila  
Dodatak 6.  Sustav broj čanog ozna čivanja certifikata o EZ homolo ­
gaciji  
Dodatak 7.  Proizvo đačev certifikat o sukladnosti sa zahtjevima za 
uporabnu u činkovitost ugra đenog dijagnosti čkog 
sustava (OBD)  
Dodatak 8.a  Obrazac ispitnog izvješ ća (uključujući ispitno izvješ će 
za ATCT) za ispitivanje tipa 1. s minimalnim zahtje ­
vima u pogledu izvješ ćivanja  
Prilog za izvješ ćivanje za Co2mpass  
Dodatak 8.b  Obrazac izvješ ća o ispitivanju cestovnog otpora s mini ­
malnim zahtjevima u pogledu izvješ ćivanja  
Dodatak 8.c  Predložak ispitnog obrasca  
PRILOG II.  Uporabna sukladnost  
Dodatak 1.  Provjera uporabne sukladnosti vozila  
Dodatak 2.  Statisti čki postupak za ispitivanje uporabne sukladnosti 
emisija iz ispušne cijevi  
Dodatak 3.  Odgovornosti za uporabnu sukladnost  
PRILOG III.A  Stvarne emisije tijekom vožnje (RDE)  
Dodatak 1.  Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim 
sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om)  
Dodatak 2.  Specifikacije i umjeravanje komponenti i signala 
sustava PEMS  
Dodatak 3.  Validacija PEMS-a i nesljedivog masenog protoka 
ispušnih plinova  
Dodatak 4.  Utvr đivanje emisija  
Dodatak 5.  Verifikacija dinami čkih uvjeta vožnje i izra čun 
konačnog rezultata RDE emisija metodom 1 (pomi čni 
prozor za izra čun) 
Dodatak 6.  Verifikacija dinami čnih uvjeta vožnje i izra čun 
konačnog rezultata RDE emisija metodom 2 (grupi ­
ranje snage)  
Dodatak 7.  Odabir vozila za ispitivanje prijenosnim sustavom za 
mjerenje emisija (PEMS-om) pri po četnoj homologaciji  
Dodatak 7.a  Provjera ukupne dinami čnosti vožnje  
Dodatak 7.b  Postupak za odre đivanje ukupnog pozitivnog uspona 
tijekom PEMS vožnje  
Dodatak 7.c  Verifikacija uvjeta ispitne vožnje i izra čun konačnog 
rezultata RDE-a za OVC-HEV-ove  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 25  
Dodatak 8.  Razmjena podataka i zahtjevi u pogledu izvješ ćivanja  
Dodatak 9.  Proizvo đačev certifikat o sukladnosti  
PRILOG IV.  Podaci o emisijama koji se zahtijevaju pri homologaciji 
tipa za potrebe tehni čkih pregleda  
Dodatak 1.  Mjerenje emisija uglji čnog monoksida pri brzinama 
vrtnje motora u praznom hodu (ispitivanje tipa 2.)  
Dodatak 2.  Mjerenje zacrnjenja dima  
PRILOG V.  Provjera emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila 
(ispitivanje tipa 3.)  
PRILOG VI.  Odre đivanje emisija nastalih isparavanjem (ispitivanje 
tipa 4.)  
PRILOG VII.  Provjera trajnosti ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispi ­
tivanje tipa 5.)  
Dodatak 1.  Normirani ciklus na ispitnom stolu (SBC)  
Dodatak 2.  Normirani ciklus na dizelskom ispitnom stolu (SDBC)  
Dodatak 3.  Normirani cestovni ciklus (SRC)  
PRILOG VIII.  Provjera prosje čnih emisija pri niskim temperaturama 
okoline (ispitivanje tipa 6.)  
PRILOG IX.  Specifikacije referentnih goriva  
PRILOG X.  Rezervirano  
PRILOG XI.  Ugra đeni dijagnosti čki sustavi (OBD) za motorna 
vozila  
Dodatak 1.  Funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti čkih sustava 
(OBD)  
Dodatak 2.  Bitne karakteristike porodice vozila  
PRILOG XII.  Homologacija vozila s ugra đenim eko-inovacijama te 
određivanje emisija CO  2 i potrošnje goriva vozila kate ­
gorije N1 vozila homologiranihvišestupanjskim postup ­
kom 
PRILOG XIII.  EZ homologacija zamjenskih ure đaja za kontrolu 
onečišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
Dodatak 1.  Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 2.  Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 3.  Primjer oznake EZ homologacije  
PRILOG XIV.  Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dija ­
gnostičkim sustavima (OBD) vozila i informacijama 
za popravak i održavanje vozila  
Dodatak 1.  Certifikat o sukladnosti  
PRILOG XV.  Rezervirano  
PRILOG XVI.  Zahtjevi za vozila koja upotrebljavaju reagens u 
sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova  
PRILOG XVII.  Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008  
PRILOG XVIII.  Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
PRILOG XIX.  Izmjene Uredbe (EU) br. 1230/2012  
PRILOG XX.  Mjerenje neto snage motora  
PRILOG XXI.  Postupak ispitivanja emisija tipa 1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 26  
PRILOG I.  
ADMINISTRATIVNE ODREDBE ZA EZ HOMOLOGACIJU  
1. DODATNI ZAHTJEVI ZA DODJELJIVANJE EZ HOMOLOGACIJE  
1.1. Dodatni zahtjevi za jednogorivna i dvogorivna vozila na plin  
1.1.1. Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za jednogorivna i 
dvogorivna vozila na plin utvr đeni su u odjeljcima 1., 2. i 3. te doda ­
cima 1. i 2. Prilogu 12. Pravilniku UNECE-a br. 83, s iznimkama 
navedenima u nastavku.  
1.1.2. Upu ćivanje na referentna goriva Priloga 10.a navedena u stavcima 
3.1.2. i 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ći­
vanjem na odgovaraju će specifikacije referentnog goriva u Dijelu A 
Priloga IX. ovoj Uredbi.  
1.2. Dodatni zahtjevi za vozila prilagodljiva gorivu  
Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za vozila prilagodljiva 
gorivu utvr đeni su u stavku 4.9. Pravilnika UNECE-a br. 83.  
2. DODATNI TEHNI ČKI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Mali proizvo đači 
2.1.1. Popis zakonodavnih akata iz članka 3. stavka 3.:  
Zakonodavni akt  Zahtjevi  
Kalifornijski propisi ( The Cali ­
fornia Code of Regulations ), 
Poglavlje 13., odjeljci 1961.(a) i 
1961.(b) to čka (1)(C)(1) koji se 
primjenjuju na modele vozila iz 
2001. i kasnijih godišta, 1968.1, 
1968.2, 1968.5, 1976. i 1975., 
koje je objavila nakladni čka kuća 
Barclay’s Publishing  Homologacija se mora dodijeliti 
na temelju kalifornijskih propisa 
(California Code of Regulations ) 
koji se primjenjuju za najnovije 
modele lakih vozila.  
2.2. Uljevni otvori spremnika za gorivo  
2.2.1. Zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo navedeni su u stavcima 
5.4.1. i 5.4.2. Priloga XXI. i to čki 2.2.2. u nastavku.  
2.2.2. Moraju se poduzeti mjere za spre čavanje prekomjernih emisija nastalih 
isparavanjem i izlijevanja goriva zbog gubitka čepa spremnika goriva. 
To se može posti ći na jedan od sljede ćih načina: 
(a) uporabom čepa spremnika goriva koji se automatski otvara i zatvara 
i ne može se skinuti;  
(b) konstrukcijskim obilježjima kojima se spre čavaju prekomjerne 
emisije nastale isparavanjem u slu čaju gubitka čepa spremnika 
goriva;  
(c) bilo kojom drugom mjerom koja ima isti u činak. Primjeri, me đu 
ostalim, uklju čuju čep spremnika goriva pri čvršćen sponom 
odnosno lancem ili čep koji se otklju čava istim klju čem koji služi 
i za paljenje motora. U tom se slu čaju ključ može izvaditi iz čepa 
samo kada je čep zaklju čan. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 27  
2.3. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
2.3.1. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava navedene su u stavku 5.5. 
Priloga XXI. te to čkama 2.3.2. i 2.3.3. u nastavku.  
2.3.2. Kada su mehani čke pumpe za ubrizgavanje goriva ugra đene u motore s 
kompresijskim paljenjem, proizvo đači poduzimaju odgovaraju će korake 
kako bi zaštitili namještenu vrijednost maksimalne dobave goriva od 
nedopuštenih zahvata dok je vozilo u uporabi.  
2.3.3. Proizvo đači moraju u činkovito sprije čiti reprogramiranje o čitanja 
brojača kilometara, u mreži vozila, na bilo kojem regulatoru pogonskog 
sklopa, kao i na odašilja ču za daljinsku razmjenu podataka, ako je 
potrebno. Proizvo đači moraju uklju čiti sustavne strategije za zaštitu 
od nedopuštenih zahvata i karakteristike zaštite od upisa za zaštitu 
integriteta o čitanja broja ča kilometara. Nadležno tijelo mora odobriti 
metode koje pružaju odgovaraju ću razinu zaštite od neovlaštenih 
zahvata.  
2.4. Primjena ispitivanja  
2.4.1. Slika I.2.4. prikazuje primjenu ispitivanja za homologaciju vozila. 
Posebni postupci ispitivanja opisani su u prilozima II, III.A, IV., V., 
VI., VII., VIII., XI., XVI.  1 , XX. i XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 28
 Slika I.2.4.  
Primjena ispitnih zahtjeva za homologaciju i produljenja homologacije  
Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uklju čujući hibridna (1 ) Vozila s moto ­
rima s kompre ­
sijskim palje ­
njem, uklju ču­
jući hibridna  Potpuno elek ­
trična vozila  Vozila na vodi ­
kove gorivne 
ćelije 
Jednogorivna  Dvogorivna (3 ) Vozila prilago ­
dljiva gorivu (3 ) 
Referentno gorivo  
Benzin 
(E10)  UNP  PP/biometan  Vodik 
(ICE)  Benzin (E10)  Benzin (E10)  Benzin (E10)  Benzin (E10)  
Dizel 
(B7) (5 ) — Vodik (gorivne 
ćelije)  
UNP  PP/biometan  Hydrogen 
(ICE) (4 ) Etanol 
(E85)  
Plinovite one čišćujuće tvari 
(ispitivanje tipa 1.)  Da Da  Da  Da (4 ) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
PM 
(ispitivanje tipa 1.)  Da (2 ) —  —  —  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(oba goriva)  Da —  —  
PN 
Da (2 ) —  —  —  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(samo benzin)  Da (2 ) 
(oba goriva)  Da —  —  
Plinovite one čišćujuće tvari, 
RDE (ispitivanje tipa 1.A)  Da Da  Da  Da (4 ) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
PN, RDE (ispitivanje tipa 
1.A) Da (2 ) —  —  —  Da 
(oba goriva) (2 ) Da 
(oba goriva) (2 ) Da 
(oba goriva) (2 ) Da 
(oba goriva) (2 ) Da —  —  
Emisije u praznom hodu 
(ispitivanje tipa 2.)  Da Da  Da  —  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 29
 Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uklju čujući hibridna (1 ) Vozila s moto ­
rima s kompre ­
sijskim palje ­
njem, uklju ču­
jući hibridna  Potpuno elek ­
trična vozila  Vozila na vodi ­
kove gorivne 
ćelije 
Jednogorivna  Dvogorivna (3 ) Vozila prilago ­
dljiva gorivu (3 ) 
Emisije iz ku ćišta kolje ­
nastog vratila 
(ispitivanje tipa 3.)  Da Da  Da  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —  
Emisije nastale isparavanjem 
(ispitivanje tipa 4.)  Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —  
Trajnost 
(ispitivanje tipa 5.)  Da Da  Da  Da  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da —  —  
Emisije pri niskoj tempera ­
turi 
(ispitivanje tipa 6.)  Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  
Uporabna sukladnost  
Da Da  Da  Da  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
Ugrađeni dijagnosti čki 
sustav  Da Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  —  —  
Emisije CO  2, potrošnja 
goriva, potrošnja elektri čne 
energije i elektri čna autono ­
mija Da Da  Da  Da  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da Da  Da  
Zacrnjenje dima  — —  —  —  —  —  —  —  Da  —  —  
Snaga motora  Da Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  
(1 ) Posebni postupci ispitivanja za vozila na vodik i za vozila prilagodljiva gorivu na biodizel odredit će se naknadno. 
(2 ) Ograničenja mase i broja čestica primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim ubrizgavanjem. 
(3 ) Kada se dvogorivno vozilo kombinira s vozilom prilagodljivom gorivu, primjenjiva su oba ispitna zahtjeva. 
(4 ) Kad vozilo vozi na vodik, odre đuju se jedino emisije dušikovih oksida (NO  x). 
(5 ) Daljnji zahtjevi za biodizel odredit će se naknadno.  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 30  
3. PROŠIRENJA HOMOLOGACIJA  
3.1. Proširenja s obzirom na emisije iz ispušne cijevi (ispitivanja tipa 1. i 
tipa 2.)  
3.1.1. Homologacija se proširuje na vozila ako su u skladu s kriterijima iz 
članka 2. stavka 1.  
3.1.2. Vozila sa sustavima za periodi čnu regeneraciju  
Za Ki ispitivanja koja se provode na temelju Dodatka 1. Podprilogu VI. 
Prilogu XXI. (WLTP), homologacija se proširuje na vozila ako su u 
skladu s kriterijima iz stavka 5.9. Priloga XXI.  
Za Ki ispitivanja koja se provode na temelju Priloga 13. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 (NEDC), homologacija se proširuje na vozila u 
skladu sa zahtjevima iz odjeljka 3.1.4. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008.  
3.2. Proširenja za emisije nastale isparavanjem (ispitivanje tipa 4.)  
3.2.1. Homologacija se proširuje na vozila koja su opremljena sustavom za 
kontrolu emisija nastalih isparavanjem i ispunjavaju sljede će uvjete:  
3.2.1.1. Isto je osnovno na čelo doziranja smjese gorivo/zrak (npr. ubrizgavanje 
u jednoj to čki). 
3.2.1.2. Isti su oblik i materijal spremnika za gorivo te crijeva za teku će gorivo.  
3.2.1.3. Ispituje se vozilo koje je najnepovoljnije s obzirom na popre čni presjek 
i približnu duljinu crijeva. Tehni čka služba odgovorna za homologa ­
cijska ispitivanja odlu čuje jesu li prihvatljivi separatori plinovite/teku će 
faze koji nisu istovjetni.  
3.2.1.4. Obujam spremnika za gorivo unutar je raspona ± 10 %.  
3.2.1.5. Istovjetno je namješten sigurnosni (preljevni) ventil spremnika za 
gorivo.  
3.2.1.6. Na čin pohranjivanja para goriva istovjetan je, tj. oblik i obujam filtra, 
sredstvo za pohranjivanje, filtar za zrak (ako se upotrebljava za kontrolu 
emisija nastalih isparavanjem) itd.  
3.2.1.7. Istovjetan je na čin odvajanja pohranjenih para (npr. protok zraka, 
početna točka ili obujam odvoda tijekom ciklusa pretkondicioniranja).  
3.2.1.8. Istovjetan je na čin brtvljenja i prozra čivanja sustava za doziranje goriva.  
3.2.2. Homologacija se proširuje na vozila koja imaju:  
3.2.2.1. razli čite veličine motora;  
3.2.2.2. razli čite snage motora;  
3.2.2.3. automatske i ru čne mjenja če; 
3.2.2.4. pogon na dva i četiri kotača; 
3.2.2.5. razli čite oblike nadogradnje i  
3.2.2.6. razli čite veličine kotača i guma.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 31  
3.3. Proširenja za trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispitivanje 
tipa 5.)  
3.3.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila, pod uvjetom da su 
niže navedene zna čajke vozila, motora ili sustava za kontrolu one či­ 
šćenja iste ili su ostale unutar propisanih dopuštenih odstupanja:  
3.3.1.1. Vozilo:  
Kategorija inercijske mase: prve dvije više kategorije inercijske mase i 
bilo koja niža kategorija inercijske mase.  
Ukupan cestovni otpor pri 80 km/h: + 5 % ve će i bilo koja niža 
vrijednost.  
3.3.1.2. Motor  
(a) radni obujam motora (± 15 %);  
(b) broj i regulacija ventila;  
(c) sustav za gorivo;  
(d) tip rashladnog sustava;  
(e) proces izgaranja.  
3.3.1.3. Parametri sustava za kontrolu one čišćenja:  
(a) Katalizatori i filtri čestica:  
broj katalizatora, filtara i elemenata,  
veličina katalizatora i filtara (obujam bloka ± 10 %),  
vrsta kataliti čkog postupka (oksidacijski, trostrukog djelovanja, 
odvajač NO  x za siromašnu smjesu, SCR sustav, NO  x katalizator 
za siromašnu smjesu ili drugo),  
udio plemenite kovine (jednak ili ve ći), 
vrsta i omjer plemenite kovine (± 15 %),  
površina (struktura i materijal),  
gustoća ćelija,  
promjena temperature na ulazu katalizatora ili filtra ne smije biti 
veća od 50 K. Ta se promjena temperature provjerava u stabilizi ­
ranim uvjetima pri brzini vozila od 120 km/h i optere ćenju za 
ispitivanje tipa 1.  
(b) Upuhivanje zraka:  
s upuhivanjem ili bez njega,  
vrsta (pulsiranje zraka, zra čne pumpe, drugo);  
(c) EGR:  
s EGR-om ili bez njega,  
vrsta (s hla đenjem ili bez hla đenja, aktivno ili pasivno upravljanje, 
visokotlačno ili niskotla čno). ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 32  
3.3.1.4. Ispitivanje trajnosti može se provesti na vozilu koje ima razli čitu nado­
gradnju, mjenja č (automatski ili ru čni) i veli činu kotača ili guma u 
odnosu na tip vozila za koji je zatražena homologacija.  
3.4. Proširenja za ugra đene dijagnosti čke sustave  
3.4.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila s istim motorom i 
sustavima za kontrolu emisija kako je utvr đeno u Dodatku 2. Prilogu 
XI. Homologacija se proširuje neovisno o sljede ćim značajkama vozila:  
(a) oprema motora;  
(b) gume;  
(c) istovrijedna inercijska masa;  
(d) rashladni sustav;  
(e) ukupni prijenosni omjer;  
(f) vrsta prijenosnika snage i  
(g) vrsta nadogradnje.  
3.5. Proširenja za ispitivanje pri niskoj temperaturi (ispitivanje tipa 6.)  
3.5.1. Vozila s razli čitim referentnim masama  
3.5.1.1. Homologacija se proširuje samo na vozila s referentnom masom koja 
zahtijeva uporabu sljede ćih dviju viših istovrijednih inercijskih masa ili 
neke niže istovrijedne inercijske mase.  
3.5.1.2. Za vozila kategorije N homologacija se proširuje samo na vozila s 
manjom referentnom masom ako su emisije ve ć homologiranog vozila 
u okviru grani čnih vrijednosti propisanih za vozilo za koje je zatraženo 
proširenje homologacije.  
3.5.2. Vozila s razli čitim ukupnim prijenosnim omjerima  
3.5.2.1. Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim prijenosnim omjerima 
samo pod odre đenim uvjetima.  
3.5.2.2. Kako bi se utvrdilo može li se homologacija proširiti, za svaki se od 
prijenosnih omjera koji se upotrebljavaju u ispitivanju tipa 6. utvr đuje 
vrijednost: 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
pri čemu je, pri brzini vrtnje motora od 1 000 o/min, V  1 brzina homo ­
logiranog tipa vozila i V  2 brzina tipa vozila za koje je zatraženo proši ­
renje homologacije.  
3.5.2.3. Ako je za svaki prijenosni omjer E ≤ 8 %, proširenje homologacije 
dodjeljuje se bez ponavljanja ispitivanja tipa 6.  
3.5.2.4. Ako je za barem jedan prijenosni omjer E > 8 % i ako je za svaki 
prijenosni omjer E ≤ 13 %, ponavlja se ispitivanje tipa 6. Ispitivanja se 
mogu provesti u laboratoriju koji odabere proizvo đač pod uvjetom da 
ga odobri tehni čka služba. Izvješ će o ispitivanjima šalje se tehni čkoj 
službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 33  
3.5.3. Vozila s razli čitim referentnim masama i prijenosnim omjerima  
Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim referentnim masama i 
prijenosnim omjerima samo ako su ispunjeni svi uvjeti propisani u 
stavcima 3.5.1. i 3.5.2.  
4. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1. Uvod  
4.1.1. Svako vozilo proizvedeno u skladu s homologacijom na temelju ove 
Uredbe proizvodi se tako da ispunjava zahtjeve iz ove Uredbe u 
pogledu homologacije. Proizvo đač provodi odgovaraju će mjere i doku ­
mentirane planove kontrola te u odre đenim razdobljima, kako su nave ­
deni u ovoj Uredbi, provodi potrebna ispitivanja emisija i OBD-a kako 
bi provjerio kontinuiranu sukladnost s homologiranim tipom. Homolo ­
gacijsko tijelo provjerava i odobrava te proizvo đačeve mjere i planove 
kontrole te obavlja revizije i provodi ispitivanja emisija i OBD-a u 
određenim razdobljima, kako je navedeno u ovoj Uredbi, u prostorima 
proizvođača, uključujući pogone za proizvodnju i ispitivanje, kao dio 
mjera za sukladnost proizvoda i stalnu provjeru, kako je opisano u 
Prilogu X. Direktivi 2007/46/EZ.  
4.1.2. Proizvo đač provjerava sukladnost proizvodnje ispitivanjem emisija 
onečišćujućih tvari (navedenih u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007), emisije CO  2 (uz mjerenje potrošnje elektri čne energije, 
EC-a), emisija iz ku ćišta koljenastog vratila, emisija nastalih isparava ­
njem i OBD-a. Provjera stoga uklju čuje ispitivanja tipa 1., 3., 4. i 
ispitivanje za OBD, kako je opisano u odjeljku 2.4. ovog Priloga i 
odgovaraju ćim prilozima navedenima u tom Prilogu. Posebni postupci 
za sukladnost proizvodnje utvr đeni su u odjeljcima 4.2. do 4.7. i prilo ­
zima 1. i 2.  
4.1.3. Za potrebe provjere sukladnosti proizvodnje koju obavlja proizvo đač, 
porodica zna či interpolacijsku porodicu po CO  2 za ispitivanja tipa 1. i 
3., uključuje za ispitivanje tipa 4. proširenja opisana u stavku 3.2. ovog 
Priloga i porodicu po OBD-u s proširenjima opisanima u stavku 3.3. 
ovog Priloga za ispitivanja OBD-a.  
4.1.4. U čestalost provjere proizvoda koju obavlja proizvo đač temelji se na 
metodologiji procjene rizika u skladu s me đunarodnom normom ISO 
31000:2009 – Upravljanje rizicima – Na čela i smjernice, i barem za tip 
1. s minimalnom u čestalošću od jedne provjere na 5 000 vozila proiz ­
vedenih po porodici ili jednom godišnje, ovisno o tome što nastupi 
prije.  
4.1.5. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svakom 
trenutku provjeriti metode provjere sukladnosti koje se primjenjuju u 
svakom proizvodnom pogonu.  
Za potrebe ove Uredbe, homologacijsko tijelo provodi revizije radi 
provjere mjera proizvo đača i dokumentiranih planova kontrole u prosto ­
rima proizvo đača prema metodologiji procjene rizika u skladu s me đu­
narodnom normom ISO 31000:2009 – Upravljanje rizicima – Na čela i 
smjernice, i u svim slu čajevima s minimalnom u čestalošću od jedne 
provjere godišnje.  
Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno proizvo đačevim postupkom 
revizije, fizi čko ispitivanje provodi se izravno na proizvedenim vozilima 
kako je opisano u odjeljcima 4.2. do 4.9.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 34  
4.1.6. Uobi čajena učestalost kojom homologacijsko tijelo provodi provjere 
fizičkim ispitivanjem temelji se na rezultatima proizvo đačeva postupka 
revizije i metodologiji procjene rizika, a u svim slu čajevima minimalna 
učestalost jest jedno provjera ispitivanjem svake tri godine. Homologa ­
cijsko tijelo provodi ova fizi čka ispitivanja emisija i ispitivanja OBD-a 
na proizvedenim vozilima kako je opisano u odjeljcima 4.2. do 4.9.  
U slučaju da proizvo đač provodi fizi čka ispitivanja, homologacijsko 
tijelo svjedo či ispitivanjima u pogonu proizvo đača. 
4.1.7. Homologacijsko tijelo izvješ ćuje o rezultatima svih revizijskih provjera i 
fizičkih ispitivanja provedenih za provjeru sukladnosti proizvo đača i 
čuva ih najmanje 10 godina. Ta izvješ ća trebaju biti dostupna na 
zahtjev drugim homologacijskim tijelima i Europskoj komisiji.  
4.1.8. U slu čaju neuskla đenosti, primjenjuje se članak 30. Direktive 
2007/46/EZ.  
4.2. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 1.  
4.2.1. Ispitivanje tipa 1. provodi se na proizvedenim vozilima koje valjano 
pripadaju interpolacijskoj porodici po CO  2 kako je opisano u certifikatu 
o homologaciji. Grani čne vrijednosti prema kojima se provjerava 
sukladnost u odnosu na one čišćujuće tvari navedene su u tablici 2. 
Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007. Što se ti če emisija CO  2 , granična 
vrijednost je vrijednost koju je odredio proizvo đač za odabrano vozilo u 
skladu s metodologijom interpolacije navedenom u Podprilogu 7. 
Priloga XXI. Izra čun interpolacije provjerava homologacijsko tijelo.  
4.2.2. Uzorak od tri vozila odabire se nasumi čno u porodici. Nakon odabira 
homologacijskog tijela, proizvo đač ne poduzima nikakve prilagodbe na 
odabranim vozilima.  
4.2.2.1. Odabir uklju čuje samo završnu verziju proizvedenih vozila koja su 
prešla najviše 80 km, a ta će se vozila nazivati vozilima s nula km 
za potrebe provjere sukladnosti prema ispitivanju tipa 1. Vozilo se 
ispituje u odgovaraju ćim ciklusom WLTP-a kako je opisano u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi neovisno o zahtjevima za ponavljanje ispitivanja ili 
kilometraži vozila. Rezultati ispitivanja su vrijednosti nakon primjene 
svih korekcija u skladu s ovom Uredbom.  
4.2.3. Statisti čka metoda za izra čunavanje kriterija ispitivanja opisana je u 
Dodatku 1.  
Proizvodnja porodice smatra se nesukladnom kada se za jednu ili više 
onečišćujućih tvari i vrijednosti CO  2 utvrdi neprolazna ocjena prema 
kriterijima ispitivanja iz Dodatka 1.  
Proizvodnja porodice smatra se sukladnom kada se za sve one čišćujuće 
tvari i vrijednosti CO  2 utvrdi prolazna ocjena prema kriterijima ispiti ­
vanja iz Dodatka 1.  
Kada se utvrdi prolazna ocjena za jednu one čišćujuću tvar, tu ocjenu ne 
mijenjaju nikakva dodatna ispitivanja koja se provode radi ocjene 
drugih one čišćujućih tvari i vrijednosti CO  2 . 
Ako prolazna ocjena nije utvr đena za sve vrijednosti one čišćujućih tvari 
i CO  2 , ispitivanje se provodi na drugom vozilu, do najviše 16 vozila, i 
ponavlja se postupak opisan u Dodatku 1. za utvr đivanje prolazne ili 
neprolazne ocjene (vidjeti sliku I.4.2.).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 35  
Slika I.4.2.
  
4.2.4. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, ispiti ­
vanja se mogu provesti na vozilu iz porodice koje ima maksimalno 
15 000 km kako bi se utvrdili izmjereni koeficijenti porasta (EvC) 
onečišćujućih tvari / CO  2 za svaku porodicu. Postupak uhodavanja 
vozila obavlja proizvo đač, koji na tim vozilima ne smije poduzimati 
nikakve prilagodbe.  
4.2.4.1. U cilju uspostavljanja izmjerenog koeficijenta porasta s uhodanim vozi ­
lom, postupak je kako slijedi:  
(a) onečišćujuće tvari / CO  2 mjere se na kilometraži od najviše 80 km i 
na „x” km prvog ispitanog vozila;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 36  
(b) koeficijent porasta (EvC) one čišćujućih tvari / CO  2 između 80 km i 
„x” km izra čunava se kao:  
EvC  meas ¼ vrijednosti na „x”km =vrijednosti na 80km  
(c) druga se vozila u interpolacijskoj porodici ne uhodavaju, ali se njihove 
emisije na nula km / potrošnja elektri čne energije (EC) / CO  2 množe tim 
koeficijentom porasta prvog uhodanog vozila. U tom se slu čaju za 
ispitivanje uzimaju sljede će vrijednosti iz Dodatka 1.:  
i. vrijednosti pri „x” km za prvo vozilo;  
ii. vrijednosti pri nula km pomnožene s koeficijentom porasta 
emisija za ostala vozila.  
4.2.4.2. Sva navedena ispitivanja provode se s gorivom iz slobodne prodaje. 
Međutim, na zahtjev proizvo đača mogu se upotrijebiti i referentna 
goriva iz Priloga IX.  
4.2.4.3. Pri provjeri sukladnosti proizvodnje s obzirom na CO  2 , proizvo đač 
može umjesto postupka iz odjeljka 4.2.4.1. upotrijebiti fiksni koeficijent 
porasta EvC = 0,98 i pomnožiti s tim koeficijentom sve vrijednosti CO  2 
koje su izmjerene na nula km.  
4.2.5. Ispitivanja za provjeru sukladnosti proizvodnje vozila s pogonom na 
UNP ili PP/biometan mogu se provoditi s gorivom iz slobodne 
prodaje čiji se omjer C3/C4 nalazi izme đu omjera referentnih goriva 
u slučaju UNP-a, ili s jednim visokokalori čnim ili niskokalori čnim 
gorivom u slu čaju PP/biometana. U svim se slu čajevima analiza 
goriva dostavlja homologacijskom tijelu.  
4.2.6. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama  
4.2.6.1. U slu čaju tipa vozila s jednom ugra đenom eko-inovacijom ili više njih, 
u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M  1 
ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije N  1 , suklad­
nost proizvodnje dokazuje se s obzirom na eko-inovacije, provjerom 
prisutnosti ispravne predmetne eko-inovacije ili više njih.  
4.3. Potpuno elektri čna vozila (PEV-ovi)  
4.3.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju 
električne energije (EC) provjeravaju se na temelju certifikata o homo ­
logaciji navedenog u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
4.3.2. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.3.2.1. Tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje, kriterij postizanja 
sukladnosti za postupak ispitivanja tipa 1. u skladu sa stavkom 
3.4.4.1.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi (postupak uzastopnih 
ciklusa) i stavkom 3.4.4.2.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi 
(skraćeni postupak ispitivanja) zamjenjuje se sljede ćim: 
Kriterij postizanja sukladnosti za postupak provjere sukladnosti proizvo ­
dnje postiže se sa završetkom prvog primjenjivog ispitnog ciklusa 
WLTP-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 37  
4.3.2.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna 
energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s metodom opisanom u 
Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije ­ 
đenom udaljenoš ću u tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
4.3.2.3. Vrijednost utvr đena u skladu sa stavkom 4.3.2.2. uspore đuje se s vrijed ­
nošću utvrđenom u skladu sa stavkom 1.2. Dodatka 2.  
4.3.2.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom 
statističkih postupaka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1. U svrhu 
te provjere sukladnosti, pojmovi one čišćujuće tvari / CO  2 zamjenjuju se 
potrošnjom elektri čne energije (EC).  
4.4. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (OVC- 
HEV-ovi)  
4.4.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na masene 
emisije CO  2 i potrošnju elektri čne energije iz OVC-HEV-a provjeravaju 
se na temelju opisa u certifikatu o homologaciji navedenog u Dodatku 
4. ovom Prilogu.  
4.4.2. Provjera masene emisije CO  2 za sukladnost proizvodnje  
4.4.2.1. Vozilo se ispituje u skladu s ispitivanjem tipa 1. pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije, kako je opisano u stavku 3.2.5. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
4.4.2.2. Tijekom ovog ispitivanja, masene emisije CO  2 u režimu održavanja 
naboja odre đuju se prema tablici A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI. 
ovoj Uredbi i u odnosu na masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunja ­
vanjem baterije prema stavku 2.3. Dodatka 2.  
4.4.2.3. Sukladnost za emisije CO  2 provjerava se primjenom statisti čkih postu ­
paka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1.  
4.4.3. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.4.3.1. Tijekom postupka sukladnosti proizvodnje, kraj ispitnog postupka tipa 
1. na baterijski pogon u skladu sa stavkom 3.2.4.4. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi zamjenjuje se sljede ćim: 
Kraj ispitnog postupka tipa 1. na baterijski pogon za postupak za 
provjeru sukladnosti proizvodnje postiže se završetkom prvog primje ­
njivog ispitnog ciklusa WLTP-a.  
4.4.3.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna 
energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s metodom opisanom u 
Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije ­ 
đenom udaljenoš ću u tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
4.4.3.3. Vrijednost utvr đena u skladu sa stavkom 4.5.3.2. ove Uredbe uspore ­ 
đuje se s vrijednoš ću utvrđenom u skladu sa stavkom 2.4. Dodatka 2.  
4.4.1.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom 
statističkih postupaka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1. U svrhu 
te provjere sukladnosti, pojmovi one čišćujuće tvari / CO  2 zamjenjuju se 
s potrošnjom elektri čne energije (EC).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 38  
4.5. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 3.  
4.5.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 3., to se obavlja u skladu sa 
sljedećim zahtjevima:  
4.5.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu V.  
4.5.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve 
ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.5.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.5.1.1., iz iste se 
porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu V. Ispitivanja se mogu provesti na 
vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.5.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.6. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 4.  
4.6.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 4., to se obavlja u skladu sa 
sljedećim zahtjevima:  
4.6.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u 
stavku 7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.6.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo ispunjava zahtjeve ispi ­
tivanja opisanih u Prilogu VI. ili stavku 7. Priloga 7. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.6.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.6.1.1., iz iste se 
porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u 
stavku 7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Ispitivanja se mogu 
obaviti na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.6.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu VI. ili stavku 7. Priloga 7. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.7. Provjera sukladnosti vozila s obzirom na ugra đeni dijagnosti čki 
sustav (OBD)  
4.7.1. Ako je potrebno provjeriti radna svojstva OBD-a, to se obavlja u skladu 
sa sljedećim zahtjevima:  
4.7.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI.  
4.7.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve 
ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Prilogu XI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 39  
4.7.1.3. Ako ispitano vozilo ne zadovoljava zahtjeve iz odjeljka 4.7.1.1., iz iste 
se porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i 
podvrgava ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI. Ispitivanja 
se mogu obaviti na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez 
prilagodbi.  
4.7.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako barem tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Prilogu XI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 40  
Dodatak 1.  
Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – statisti čka metoda  
1. U ovom se Dodatku opisuje postupak koji se primjenjuje za provjeru zahtjeva 
u pogledu sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. za one čišćujuće tvari / 
CO  2 , uključujući zahtjeve u pogledu sukladnosti za PEV-ove i OVC-HEV- 
ove. 
2. Mjerenja one čišćujućih tvari utvr đenih u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007 i emisija CO  2 provode se na najmanje tri vozila i pove ćavaju 
se dok se ne utvrdi prolazna ili neprolazna ocjena.  
Iz broja ispitivanja  N: x 1, x 2, … x  N, prosječan X tests i varijanca  VAR  određuju 
se iz svih mjerenja  N: 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
i 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za svaki broj ispitivanja može se donijeti jedna od tri sljede će odluke (vidjeti 
točke i. do iii. u nastavku) za one čišćujuće tvari na temelju grani čne vrijed­
nosti  L za svaku one čišćujuću tvar, prosjeka svih ispitivanja  N: X tests , vari­
jance rezultata ispitivanja  VAR  i broja ispitivanja  N: 
i. prolazna ocjena za porodicu ako je  X tests< A Ü L Ä VAR =L; 
ii. neprolazna ocjena za porodicu ako je  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii. ponovno mjerenje ako je:  
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Za mjerenje one čišćujućih tvari, faktor A postavlja se na 1,05 kako bi se uzele 
u obzir neto čnosti u mjerenjima.  
4. Za CO  2 i potrošnju elektri čne energije (EC) primjenjuju se normalizirane 
vrijednosti za CO  2 i EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
U slučaju CO  2 i EC-a, faktor A postavlja se na 1,01, a vrijednost za L 
postavlja se na 1. Tako su u slu čaju CO  2 i EC-a kriteriji pojednostavljeni na:  
i. prolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests< A Ä VAR  
ii. neprolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii. ponovno mjerenje ako je:  
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Vrijednosti A za one čišćujuće tvari, EC i CO  2 pregledat će se i mogu se 
promijeniti prema dostupnim dokazima. Iz tog će razloga homologacijska 
tijela morati dostaviti Komisiji sve relevantne podatke barem za po četno 
razdoblje od pet godina.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 41  
Dodatak 2.  
Izračuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
1. Izračuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje PEV-ova  
1.1. Interpolacija pojedina čne potrošnje elektri čne energije PEV-ova  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,COP  potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za sukladnost 
proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L za sukladnost proizvo ­
dnje, Wh/km;  
EC DC–H,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H za sukladnost proizvo ­
dnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo za 
primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
1.2. Potrošnja elektri čne energije za PEV-ove  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne 
energije deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemu je:  
EC DC,COP  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja 
REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom ciklusu 
WLTC-a predvi đenom za verifikaciju tijekom postupka 
ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja 
REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom ciklusu 
WLTC-a u skladu sa stavkom 4.3. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. u Wh/km;  
AF EC faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti potrošnje elektri čne energije na baterijski 
pogon deklarirane nakon obavljanja postupka ispiti ­
vanja tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezul ­
tata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka za provjeru 
sukladnosti proizvodnje  
i 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 42  
pri čemu je  
EC WLTC,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u 
skladu sa stavkom 1.1.2.3. Podpriloga 6. Prilogu XXI.  
EC WLTC  izmjerena potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u 
skladu sa stavkom 4.3.4.2. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
2. Izračuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje OVC-HEV-ova  
2.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 OVC-HEV-ova pri pogonu s dopunjava ­
njem baterije za sukladnost proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,COP  masena emisija CO  2 pojedinačnog vozila pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masena emisija CO  2 vozila L pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masena emisija CO2 vozila H pri pogonu s dopunjava ­
njem baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo 
za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.2. Pojedina čna potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova na baterijski 
pogon za sukladnost proizvodnje 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,CD,COP  potrošnja elektri čne energije pojedina čnog vozila na bate ­
rijski pogon za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L na baterijski pogon 
za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H na baterijski pogon 
za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo 
za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.3. Vrijednost masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na masenu emisiju CO  2 pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 43  
pri čemu je:  
M CO2,CS,COP  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije predvi đenom za provjeru 
tijekom postupka ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu sa stavkom 
4.1.1. Priloga XXI., g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti deklarirane nakon obavljanja postupka ispitivanja 
tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezultata ispitivanja 
utvrđenog tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje  
i 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemu je  
M CO2,CS,c,declared  deklarirana masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu s korakom 7. 
iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
M CO2,CS,c,6  je izmjerena masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu s korakom 6. 
iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
2.4. Potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne 
energije na baterijski pogon deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemu je:  
EC DC,CD,COP  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na 
temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na bate ­
rijski pogon predvi đenom za provjeru tijekom postupka 
ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na 
temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na bate ­
rijski pogon u skladu sa stavkom 4.3. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI., Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagodbe za potrošnju elektri čne energije na 
baterijski pogon kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti deklarirane nakon obavljenog postupka ispi ­
tivanja tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezul ­
tata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka provjere 
sukladnosti proizvodnje  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 44  
i 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
pri čemu je  
EC AC,CD,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije na baterijski 
pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon u skladu 
sa stavkom 1.1.2.3. Podpriloga 6. Prilogu XXI.  
EC AC,CD  je izmjerena potrošnja elektri čne energije na baterijski 
pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon u skladu 
sa stavkom 4.3.1. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 45  
Dodatak 3.  
OBRAZAC  
OPISNI DOKUMENT br. …  
KOJI SE ODNOSI NA EZ HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA S OBZIROM 
NA EMISIJE I PRISTUP PODACIMA ZA POPRAVAK I ODRŽAVANJE 
VOZILA  
Sljedeći se podaci, ako je to primjenljivo, dostavljaju u tri primjerka zajedno s 
popisom dokumenata. Svi se nacrti moraju dostaviti u prikladnom mjerilu i s 
dovoljno detalja u formatu A4 ili u mapi tog formata. Fotografije, ako ih ima, 
moraju biti dovoljno podrobne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko 
upravljanje, moraju se dostaviti podaci o njihovim radnim zna čajkama. 
0. OP ĆI PODACI  
0.1. Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): 
0.2. Tip:  
0.2.1.  Trgova čka imena (ako postoje):  
0.4. Kategorija vozila (  c ): 
0.8. Imena i adrese proizvodnih pogona:  
0.9. Ime i adresa zastupnika proizvo đača (ako postoji):  
1. OP ĆE KONSTRUKCIJSKE ZNA ČAJKE  
1.1. Fotografije i/ili nacrti reprezentativnog vozila / sastavnog 
dijela / zasebne tehni čke jedinice (  1 ): 
1.3.3.  Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost):  
2. MASE I DIMENZIJE(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(u kg i mm) (Uputiti na nacrt ako je primjenjivo)  
2.6. Masa u voznom stanju (  h ) 
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu:  
(b) masa svake izvedbe (prikazati matri čno): 
2.8. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila prema 
proizvođačevoj deklaraciji (  i ) ( 3 ): 
3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU(  k ) 
31. Proizvo đač pretvarača za pogonsku energiju:  
3.1.1.  Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 46  
3.2. Motor s unutarnjim izgaranjem  
3.2.1.1.  Princip rada: vanjski izvor paljenja/ kompresijsko paljenje/ s 
dvojnim gorivom (  1 ) 
Ciklus: četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) 
3.2.1.2.  Broj i raspored cilindara:  
3.2.1.2.1.  Promjer (  l ): mm  
3.2.1.2.2.  Hod (  l ): mm  
3.2.1.2.3.  Redoslijed paljenja:  
3.2.1.3.  Radni obujam motora (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  Volumetrijski kompresijski omjer (  2 ): 
3.2.1.5.  Nacrti komore za izgaranje, čela klipa i, u slu čaju motora s 
vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena:  
3.2.1.6.  Normalna brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): 
o/min  
3.2.1.6.1.  Pove ćana brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): 
o/min  
3.2.1.8.  Nazivna snaga motora (  n ): ............... kW pri ................ o/min 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.1.9.  Najve ća dopuštena brzina vrtnje motora prema podacima 
proizvođača: o/min  
3.2.1.10.  Najve ći neto zakretni moment (  n ): ......... Nm pri ........ o/min 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.2.  Gorivo  
3.2.2.1.  Laka vozila: dizel/benzin/ukapljeni plin/prirodni plin ili 
biometan/etanol (E85)/biodizel/vodik//H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  Istraživa čki oktanski broj (RON), bezolovni:  
3.2.2.4.  Vrsta vozila s obzirom na gorivo: jednogorivno, dvogori ­
vno, prilagodljivo gorivu (  1 ) 
3.2.2.5.  Najve ći prihvatljivi obujamski udio biogoriva u gorivu 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost):  % obujma  
3.2.4.  Dovod goriva  
3.2.4.1.  Rasplinja čima: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Ubrizgavanjem goriva (samo za kompresijsko paljenje ili 
dvojno gorivo) da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Opis sustava (zajedni čki vod / pumpa za ubrizgavanje / 
distribucijska pumpa itd.):  
3.2.4.2.2.  Princip rada: izravno ubrizgavanje / pretkomora / vrtložna 
komora (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 47  
3.2.4.2.3.1.  Marke:  
3.2.4.2.3.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.3.3.  Najve ći dovod goriva (  1 ) ( 2 ): ............. mm  3 po stapaju ili 
ciklusu pri brzini vrtnje motora:  o/min ili, 
alternativno, dijagram karakteristika:  (Ako postoji 
regulacija tlaka prednabijanja, navesti karakteristi čni odnos 
dobave goriva i tlaka prednabijanja u odnosu na brzinu 
vrtnje motora)  
3.2.4.2.4.  Regulator brzine vrtnje motora  
3.2.4.2.4.2.1.  Brzina vrtnje pri kojoj se prekida dovod goriva pri optere ­ 
ćenju:  o/min  
3.2.4.2.4.2.2.  Najve ća brzina vrtnje bez optere ćenja:  o/min  
3.2.4.2.6.  Brizgaljke  
3.2.4.2.6.1.  Marke:  
3.2.4.2.6.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.8.  Pomo ćni sustav za pokretanje motora  
3.2.4.2.8.1.  Marke:  
3.2.4.2.8.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.8.3.  Opis sustava:  
3.2.4.2.9.  Elektroni čki regulirano ubrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Marke:  
3.2.4.2.9.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sustava:  
3.2.4.2.9.3.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU):  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Verzija softvera ECU-a:  
3.2.4.2.9.3.2.  Marka i tip regulatora goriva:  
3.2.4.2.9.3.3.  Marka i tip senzora za protok zraka:  
3.2.4.2.9.3.4.  Marka i tip ure đaja za raspodjelu goriva:  
3.2.4.2.9.3.5.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa:  
3.2.4.2.9.3.6.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  
3.2.4.3.  Ubrizgavanjem goriva (samo u slu čaju vanjskog izvora 
paljenja): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Princip rada: usisni kolektor (centralno / pojedina čno / 
izravno ubrizgavanje (  1 ) / drugo (navesti):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 48  
3.2.4.3.2.  Marke:  
3.2.4.3.3.  Tipovi:  
3.2.4.3.4.  Opis sustava (u slu čaju sustava koji nema neprekidno ubriz ­
gavanje navesti ekvivalentne podatke):  
3.2.4.3.4.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU):  
3.2.4.3.4.1.1.  Verzija softvera ECU-a:  
3.2.4.3.4.3.  Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  
3.2.4.3.4.8.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa:  
3.2.4.3.4.9.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.3.4.10.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  
3.2.4.3.5.  Brizgaljke  
3.2.4.3.5.1.  Marka:  
3.2.4.3.5.2.  Tip:  
3.2.4.3.7.  Sustav za pokretanje hladnog motora  
3.2.4.3.7.1.  Princip rada:  
3.2.4.3.7.2.  Radno podru čje / radne postavke (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Pumpa za gorivo  
3.2.4.4.1.  Tlak (  2 ): kPa ili dijagram karakteristika (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Marke:  
3.2.4.4.3.  Tipovi:  
3.2.5.  Elektri čni sustav  
3.2.5.1.  Nazivni napon:  V, pozitivno/negativno uzemljenje (  1 ) 
3.2.5.2.  Generator  
3.2.5.2.1.  Tip:  
3.2.5.2.2.  Nazivna snaga:  VA  
3.2.6.  Sustav paljenja (samo za motore s vanjskim izvorom palje ­
nja) 
3.2.6.1.  Marke:  
3.2.6.2.  Tipovi:  
3.2.6.3.  Princip rada:  
3.2.6.6.  Svje ćice 
3.2.6.6.1.  Marka:  
3.2.6.6.2.  Tip:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 49  
3.2.6.6.3.  Zazor:  mm  
3.2.6.7.  Indukcijski svici:  
3.2.6.7.1.  Marka:  
3.2.6.7.2.  Tip:  
3.2.7.  Sustav hla đenja: teku ćina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1.  Nazivna postavka mehanizma za regulaciju temperature 
motora:  
3.2.7.2.  Teku ćina 
3.2.7.2.1.  Vrsta teku ćine: 
3.2.7.2.2.  Cirkulacijske pumpe: da/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Karakteristike:  ili  
3.2.7.2.3.1.  Marke:  
3.2.7.2.3.2.  Tipovi:  
3.2.7.2.4.  Prijenosni omjeri:  
3.2.7.2.5.  Opis ventilatora i njegova pogonskog mehanizma:  
3.2.7.3.  Zrak  
3.2.7.3.1.  Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Karakteristike:  ili  
3.2.7.3.2.1.  Marke:  
3.2.7.3.2.2.  Tipovi:  
3.2.7.3.3.  Prijenosni omjeri:  
3.2.8.  Usisni sustav  
3.2.8.1.  Prednabijanje: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Marke:  
3.2.8.1.2.  Tipovi:  
3.2.8.1.3.  Opis sustava (npr. najve ći tlak punjenja:  kPa; preljevni 
ventil, ako je primjenjivo):  
3.2.8.2.  Me đuhladnjak: da/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tip: zrak-zrak / zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3.  Podtlak u usisnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i 
stopostotnom optere ćenju (samo za motore s kompresijskim 
paljenjem)  
3.2.8.4.  Opis i nacrti ulaznih vodova i njihovih dodataka (spremnik 
usisnog zraka, grija č, dodatni dovodi zraka itd.):  
3.2.8.4.1.  Opis usisne grane (uklju čujući nacrte i/ili fotografije):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 50  
3.2.8.4.2.  Zra čni filtar, nacrti:  ili  
3.2.8.4.2.1.  Marke:  
3.2.8.4.2.2.  Tipovi:  
3.2.8.4.3.  Usisni prigušiva č zvuka, nacrti:  ili  
3.2.8.4.3.1.  Marke:  
3.2.8.4.3.2.  Tipovi:  
3.2.9.  Ispušni sustav  
3.2.9.1.  Opis i/ili nacrt ispušne grane:  
3.2.9.2.  Opis i/ili nacrt ispušnog sustava:  
3.2.9.3.  Maksimalni dopušteni protutlak ispuha pri nazivnoj brzini 
vrtnje i stopostotnom optere ćenju (samo za motore s 
kompresijskim paljenjem):  kPa  
3.2.10.  Najmanje površine popre čnog presjeka ulaznih i izlaznih 
otvora:  
3.2.11.  Podešavanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni 
podaci  
3.2.11.1.  Najve ći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili 
pojedinosti o podešenosti alternativnih razvodnih sustava u 
odnosu na mrtve to čke. Za sustav s promjenjivom fazom 
otvaranja i zatvaranja ventila, najkra ća i najdulja faza:  
3.2.11.2.  Referentni raspon i/ili raspon postavki (  1 ): 
3.2.12.  Mjere poduzete protiv one čišćavanja zraka  
3.2.12.1.  Ure đaj za recikliranje plinova iz koljenastog vratila (opis i 
nacrti):  
3.2.12.2.  Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u 
drugim to čkama)  
3.2.12.2.1.  Katalizator  
3.2.12.2.1.1.  Broj katalizatora i elemenata (podatke u nastavku navesti za 
svaku zasebnu jedinicu):  
3.2.12.2.1.2.  Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:  
3.2.12.2.1.3.  Vrsta kataliti čkog djelovanja:  
3.2.12.2.1.4.  Ukupna koli čina plemenitih kovina:  
3.2.12.2.1.5.  Relativna koncentracija:  
3.2.12.2.1.6.  Površina (struktura i materijal):  
3.2.12.2.1.7.  Gusto ća saća: 
3.2.12.2.1.8.  Tip ku ćišta katalizatora:  
3.2.12.2.1.9.  Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom 
sustavu):  
3.2.12.2.1.10.  Toplinska zaštita: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 51  
3.2.12.2.1.11.  Raspon uobi čajene radne temperature:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Marka katalizatora:  
3.2.12.2.1.13.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2.  Senzori  
3.2.12.2.2.1.  Lambda-sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.1.2.  Mjesto:  
3.2.12.2.2.1.3.  Podru čje regulacije:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2.2.  Senzor NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tip:  
3.2.12.2.2.2.3.  Mjesto  
3.2.12.2.2.3.  Senzor čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tip:  
3.2.12.2.2.3.3.  Mjesto:  
3.2.12.2.3.  Upuhivanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.):  
3.2.12.2.4.  Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / 
kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2.  Vodom hla đeni sustav (navodi se za svaki EGR sustav npr. 
niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo za 
motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2.  Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem:  
3.2.12.2.5.3.  Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4.  Masa suhog aktivnog ugljena:  g  
3.2.12.2.5.5.  Shematski nacrt spremnika za gorivo s podacima o obujmu i 
materijalu (samo za motore na benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.6.  Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika i 
ispušnog sustava:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 52  
3.2.12.2.6.  Filtar čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Dimenzije, oblik i kapacitet filtra čestica:  
3.2.12.2.6.2.  Konstrukcija filtra čestica:  
3.2.12.2.6.3.  Položaj (referentni razmaci u ispušnom sustavu):  
3.2.12.2.6.4.  Marka filtra čestica:  
3.2.12.2.6.5.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.7  Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti:  
3.2.12.2.7.2.  Popis i namjena svih sastavnih dijelova pod nadzorom 
OBD-a:  
3.2.12.2.7.3.  Pisani opis (op ći principi rada) za  
3.2.12.2.7.3.1  Motore s vanjskim izvorom paljenja  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Nadzor katalizatora:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Otkrivanje zatajenja paljenja:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Nadzor lambda-sonde:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD:  
3.2.12.2.7.3.2.  Motore s kompresijskim paljenjem:  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Nadzor katalizatora:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Nadzor filtra čestica:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Nadzor elektroni čkog sustava napajanja gorivom:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD:  
3.2.12.2.7.4.  Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj 
voznih ciklusa ili statisti čka metoda):  
3.2.12.2.7.5.  Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a 
(s pojedina čnim objašnjenjima):  
3.2.12.2.7.6.  Proizvo đač vozila mora dostaviti sljede će dodatne informa ­
cije kako bi se omogu ćila proizvodnja zamjenskih ili servi ­
snih dijelova, dijagnosti čkih uređaja i ispitne opreme 
kompatibilnih s OBD-om.  
3.2.12.2.7.6.1.  Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja upotrijebljenih 
pri prvobitnoj homologaciji vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 53  
3.2.12.2.7.6.2.  Opis vrste pokaznog ciklusa OBD-a upotrijebljenog pri 
prvobitnoj homologaciji vozila za sastavni dio pod 
nadzorom OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.3.  Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni 
dijelovi koji se prate u okviru strategije za otkrivanje 
kvarova i aktiviranje indikatora neispravnosti (zadani broj 
voznih ciklusa ili statisti čka metoda), uklju čujući popis rele ­
vantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni 
dio koji se nadzire OBD-om. Popis svih izlaznih kodova 
OBD-a te upotrijebljeni format (s objašnjenjem svakog od 
njih) povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima pogon ­
skog sklopa povezanima s emisijama i povezanih s poje ­
dinim sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama kad 
se nadziranjem sastavnog dijela odre đuje aktiviranje indika ­
tora neispravnosti. U popis se mora uvrstiti iscrpno obja ­ 
šnjenje podataka iz modula $05 Test ID od $21 do FF i 
podataka navedenih u modulu $06. 
U slučaju tipova vozila u kojima se upotrebljava veza za 
prijenos podataka u skladu s normom ISO 15765-4 
„Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih 
područja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s 
emisijama” dostavlja se sveobuhvatno objašnjenje podataka 
iz modula $06 Test ID od $00 do FF za svaki podržani ID 
OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.4.  Gore zahtijevani podaci mogu se definirati popunjavanjem 
tablice opisane u nastavku.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Laka vozila  
Sastavni dio  Kod 
kvara  Nadzorna 
strategija  Kriteriji za 
otkrivanje 
kvarova  Kriteriji 
za aktivi­
ranje indi ­
katora 
neispra­
vnosti  Sekundarni para ­
metri  Pretkondi ­
cioniranje  Demon­
stracijsko 
ispitivanje  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda- 
sonde 1 i 2  razlika izm- 
eđu signala 
senzora 1 i 2 
– 3. 
ciklus  Brzina vrtnje 
motora, opte ­
rećenje, način 
rada zrak/ 
gorivo, 
temperatura 
katalizatora  Dva 
ciklusa 
tipa I.  Tip I.  
3.2.12.2.8.  Drugi sustav:  
3.2.12.2.8.2.  Sustav za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.3.  Sustav za prinudu voza ča: Nemogu ćnost ponovnog pokretanja 
motora nakon odbrojavanja / nemogu ćnost pokretanja nakon 
dolijevanja goriva / zaklju čavanje spremnika za gorivo / ogra ­
ničenje učinkovitosti  
3.2.12.2.8.2.4.  Opis sustava za prinudu voza ča ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 54  
3.2.12.2.8.2.5.  Jednako prosje čnom dosegu vožnje vozila s punim sprem ­
nikom za gorivo:  Km  
3.2.12.2.10.  Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u nastavku 
navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1.  Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  
3.2.12.2.10.2.  Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih ciklusa 
na ispitnom ure đaju između dvaju ciklusa kad nastupe faze 
regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. 
(razmak „D” na slici A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 
6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. u 
Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je primjenji ­
vo)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čiti primjenjivi postupak: 
Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83):  
3.2.12.2.10.3.  Opis metode primijenjene za odre đivanje broja ciklusa 
između dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze:  
3.2.12.2.10.4.  Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se zahti ­
jeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5.  Opis metode za optere ćenje sustava u postupku ispitivanja 
koji je opisan u stavku 3.1. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83:  
3.2.12.2.11.  Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense (navesti 
informacije za svaku zasebnu jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa:  
3.2.12.2.11.2.  Raspon uobi čajene radne temperature reagensa:  
3.2.12.2.11.3.  Me đunarodna norma:  
3.2.12.2.11.4.  U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju (ako 
je primjenljivo):  
3.2.12.2.11.5.  Indikator reagensa: (opis i položaj)  
3.2.12.2.11.6.  Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapacitet:  
3.2.12.2.11.6.2.  Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Opis ili nacrt  
3.2.12.2.11.7.  Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Marka:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tip:  
3.2.12.2.11.8.  Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 55  
3.2.13.  Zacrnjenje dima  
3.2.13.1.  Mjesto oznake koeficijenta apsorpcije (samo za motore s 
kompresijskim paljenjem):  
3.2.14.  Pojedinosti o svakom ure đaju konstruiranom da utje če na 
smanjenje potrošnje goriva (ako nije obuhva ćen drugim 
točkama):.  
3.2.15.  Sustav napajanja UNP-om: da/ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  
3.2.15.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje 
UNP-om  
3.2.15.2.1.  Marke:  
3.2.15.2.2.  Tipovi:  
3.2.15.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  
3.2.15.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na UNP i 
obratno:  
3.2.15.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.15.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.16.  Sustav napajanja PP-om: da/ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009  
3.2.16.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje 
PP-om:  
3.2.16.2.1.  Marke:  
3.2.16.2.2.  Tipovi:  
3.2.16.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  
3.2.16.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na PP i 
obratno:  
3.2.16.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.16.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.18.  Sustav za punjenje vodikom: da/ne (  1 ) 
3.2.18.1.  Broj EZ homologacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 79/ 
2009:  
3.2.18.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje 
vodikom  
3.2.18.2.1.  Marke:  
3.2.18.2.2.  Tipovi:  
3.2.18.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 56  
3.2.18.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na vodik i 
obratno:  
3.2.18.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.18.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.19.4.  Dodatna dokumentacija  
3.2.19.4.1.  Opis zaštite katalizatora pri prebacivanju s benzina na 
H 2 NG ili natrag:  
3.2.19.4.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.19.4.3.  Nacrt simbola:  
3.2.20.  Podaci o pohrani topline  
3.2.20.1.  Aktivni ure đaj za pohranu topline: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija:  (J)  
3.2.20.2.  Izolacijski materijali  
3.2.20.2.1.  Izolacijski materijal:  
3.2.20.2.2.  Obujam izolacije:  
3.2.20.2.3.  Masa izolacije:  
3.2.20.2.4.  Položaj izolacije:  
3.3. Elektri čni stroj  
3.3.1.  Tip (namot, pobuda):  
3.3.1.2.  Radni napon:  V  
3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju  
3.4.1.  Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2.  Kategorija hibridnog elektri čnog vozila: punjenje iz vanj ­
skog izvora / punjenje iz unutarnjeg izvora: (  1 ) 
3.4.3.  Sklopka za izbor na čina rada: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.  Raspoloživi na čini rada  
3.4.3.1.1.  Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Samo na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(ako ima, kratak opis):  
3.4.4.  Opis ure đaja za pohranjivanje energije: (REESS, kondenza ­
tor, zamašnjak/generator)  
3.4.4.1.  Marke:  
3.4.4.2.  Tipovi:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 57  
3.4.4.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.4.4.  Vrsta elektrokemijskog članka:  
3.4.4.5.  Energija: ................... (za REESS: napon i kapacitet u Ah 
u dva sata, za kondenzator: J,  )  
3.4.4.6.  Punja č: ugrađen/vanjski/nema (  1 ) 
3.4.5.  Elektromotor (svaki tip elektromotora opisati zasebno)  
3.4.5.1.  Marka:  
3.4.5.2.  Tip:  
3.4.5.3.  Glavna namjena: pogonski motor / generator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor / više 
motora (broj) (  1 ): 
3.4.5.4.  Najve ća snaga:  kW  
3.4.5.5.  Princip rada  
3.4.5.5.5.1  Istosmjerna struja / izmjeni čna struja / broj faza:  
3.4.5.5.2.  Odvojena pobuda / serijska / kombinirana (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinkroni/asinkroni (  1 ) 
3.4.6.  Upravlja čka jedinica  
3.4.6.1.  Marke:  
3.4.6.2.  Tipovi:  
3.4.6.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.7.  Regulator snage  
3.4.7.1.  Marka:  
3.4.7.2.  Tip:  
3.4.7.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.9.  Proizvo đačeva preporuka za pretkondicioniranje:  
3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija 
CO  2 / potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elek ­
trične autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama 
(ako je primjenjivo) (  o ) 
3.5.7.  Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
3.5.7.1.  Parametri ispitnog vozila  
3.5.7.1.1.  Vozilo H  
3.5.7.1.1.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J):  
3.5.7.1.1.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 58  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.2.  Vozilo L (eng.  low, VL) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.2.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J)  
3.5.7.1.2.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.3.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J)  
3.5.7.1.3.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.2.  Kombinirane masene emisije CO  2 
3.5.7.2.1.  Masena emisija CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1.  Vozilo H (eng.  high , VH):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.1.0.  Vozilo  high  (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.2.0.  Vozilo  low (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.  Masena emisija CO  2 u režimu održavanja naboja za OVC- 
HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
3.5.7.2.2.1.  Vozilo H:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.1.0.  Vozilo  high  (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.2.0.  Vozilo  low (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  g/km  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 59  
3.5.7.2.2.3.0.  Vozilo M (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.  Masena emisija CO  2 u režimu pražnjenja naboja za OVC- 
HEV-ove  
3.5.7.2.3.1.  Vozilo H:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.1.0.  Vozilo  high  (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.2.0.  Vozilo  low (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.3.0.  Vozilo M (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.3.  Elektri čna autonomija za elektrificirana vozila  
3.5.7.3.1.  Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za PEV-ove  
3.5.7.3.1.1.  Vozilo H:  km  
3.5.7.3.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2.  Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER) za OVC- 
HEV-ove  
3.5.7.3.2.1.  Vozilo H:  km  
3.5.7.3.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.4.  Potrošnja goriva s održavanjem naboja (FC  CS ) za FCHV- 
ove 
3.5.7.4.1.  Vozilo H:  kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  kg/100 km  
3.5.7.5.  Potrošnja elektri čne energije za elektrificirana vozila  
3.5.7.5.1.  Kombinirana potrošnja elektri čne energije (EC  WLTC  ) za 
potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1.  Vozilo H:  Wh/km  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 60  
3.5.7.5.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom 
pogonu EC  AC,CD  (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1.  Vozilo H:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.8.  Vozilo s ugra đenom eko-inovacijom u smislu članka 12. 
Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M1 ili 
članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije 
N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. Uredbe 
(EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili članka 5. 
Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1 (ako je 
primjenjivo):  
3.5.8.2.  Postojanje interakcije me đu različitim eko-inovacijama: da/ 
ne (  1 ) 
3.5.8.3.  Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu eko-inova ­
cija (ispuniti tablicu za svako ispitano referentno 
gorivo) (  w1 ) 
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  w2 ) Oznaka 
eko- 
inova­
cije (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila s 
ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama (g/km)  3. Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1. (  w4 ) 4. Emisija CO  2 
iz vozila s ugra ­ 
đenim eko- 
inovacijama u 
ispitnom ciklusu 
tipa 1.  5. Koefici­
jent 
iskorištenja 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Smanjenje 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Ukupno smanjenje emisija CO  2 (g/km) (  w5 ) 
►M2 __________  ◄ 
3.6. Temperature koje dopušta proizvo đač 
3.6.1.  Sustav hla đenja 
3.6.1.1.  Hla đenje teku ćinom 
Najviša temperatura na izlazu:  K  
3.6.1.2.  Zra čno hlađenje 
3.6.1.2.1.  Referentna to čka: ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 61  
3.6.1.2.2.  Najviša temperatura u referentnoj to čki: K  
3.6.2.  Najviša temperatura na izlazu usisnog me đuhladnjaka:  K  
3.6.3.  Najviša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima 
koje je najbliže vanjskim prirubnicama ispušnih grana ili 
turbopuhalu:  K  
3.6.4.  Temperatura goriva 
Minimalno:  K — maksimalno:  K 
Za dizelske motore na ulazu pumpe za ubrizgavanje, a za 
plinske motore u zadnjem stupnju regulatora tlaka  
3.6.5.  Temperatura maziva 
Minimalno:  K – maksimalno:  K  
3.8. Sustav podmazivanja  
3.8.1.  Opis sustava  
3.8.1.1.  Položaj spremnika maziva:  
3.8.1.2.  Sustav dovoda maziva (pumpom / ubrizgavanjem u usisni 
dio / miješanje s gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2.  Pumpa za podmazivanje  
3.8.2.1.  Marke:  
3.8.2.2.  Tipovi:  
3.8.3.  Mješavina s gorivom  
3.8.3.1.  Postotak:  
3.8.4.  Hladnjak ulja: da/ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Nacrti:  ili  
3.8.4.1.1.  Marke:  
3.8.4.1.2.  Tipovi:  
4. PRIJENOS SNAGE (  p ) 
4.3. Moment inercije zamašnjaka motora:  
4.3.1.  Dodatni moment inercije bez uklju čenog prijenosa:  
4.4. Spojke  
4.4.1.  Tip:  
4.4.2.  Najve ći prijenos zakretnog momenta:  
4.5. Mjenja č 
4.5.1.  Tip (ru čni / automatski / CVT (bezstupanjski)) (  1 ) 
4.5.1.1.  Zadani po četni način rada: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 62  
4.5.1.2.  Najbolji na čin rada (ako nema zadanog po četnog na čina 
rada):  
4.5.1.3.  Najgori na čin rada (ako nema zadanog po četnog na čina 
rada):  
4.5.1.4.  Vrijednost zakretnog momenta:  
4.5.1.5.  Broj spojki:  
4.6. Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Prijenosni omjeri u 
mjenjaču (omjeri izme đu 
okretaja motora i 
izlaznog vratila mjenja ča) Završni prijenosni omjeri 
(omjeri izme đu okretaja 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost 
za CVT  
Vožnja unatrag  
4.7. Maksimalna konstrukcijska brzina vozila (u km/h) (  q ): 
6. OVJES  
6.6. Gume i kota či 
6.6.1.  Kombinacije guma/kota č 
6.6.1.1.  Osovine  
6.6.1.1.1.  Osovina 1.:  
6.6.1.1.1.1.  Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2.  Osovina 2.:  
6.6.1.1.2.1.  Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2.  Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1.  Osovina 1.:  
6.6.2.2.  Osovina 2.:  
6.6.3.  Tlak u gumama prema preporuci proizvo đača: kPa  
9. NADOGRADNJA  
9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C 
Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 63  
9.10.3.  Sjedala  
9.10.3.1.  Broj mjesta za sjedenje (s):  
16. PRISTUP INFORMACIJAMA ZA POPRAVAK I ODRŽA ­
VANJE VOZILA  
16.1.  Adresa glavne internetske stranice za pristup informacijama 
za popravak i održavanje vozila:  
16.1.1.  Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i 
održavanje vozila (najkasnije šest mjeseci od datuma homo ­
logacije):  
16.2.  Uvjeti pristupa internetskoj stranici:  
16.3.  Format u kojem su informacije za popravak i održavanje 
vozila dostupne na internetskoj stranici:  
▼M2 
Objašnjenje  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno (ima slu čajeva kad nije potrebno ništa prekrižiti jer je mogu će 
navesti više mogu ćnosti).  
( 2 ) Navesti dopušteno odstupanje.  
( 3 ) Upisati najviše i najniže vrijednosti za svaku varijantu.  
( 6 ) Vozila mogu biti na i benzin i plinovito gorivo, ali ako je sustav za benzin ugra đen 
samo za upotrebu u nuždi ili samo za pokretanje motora te ako spremnik benzina tog 
sustava ne može sadržavati više od 15 litara benzina, pri ispitivanju će se ta vozila 
smatrati vozilima s pogonom samo na plin.  
( 7 ) Navesti dodatnu opremu koja utje če na dimenzije vozila.  
( c ) Razvrstano u skladu s definicijama iz dijela A. Priloga II.  
( f ) Kad postoji izvedba s obi čnom kabinom i izvedba s kabinom za spavanje, potrebno je 
navesti mase i dimenzije za obje izvedbe.  
( g ) Norma ISO 612: 1978 – Cestovna vozila – dimenzije motornih i priklju čnih vozila – 
nazivi i definicije.  
( h ) Masa voza ča procijenjena je na 75 kg.  
Sustavi koji sadržavaju teku ćinu (osim onih za iskorištenu vodu koji moraju ostati 
prazni) pune se do 100 % obujma koji navede proizvo đač. 
Informacije iz to čaka 2.6.(b) i 2.6.1.(b) ne moraju se davati za vozila kategorija N2, 
N3, M2, M3, O3 i O4.  
( i ) U slu čaju prikolica ili poluprikolica te vozila spojenih s prikolicom ili poluprikolicom 
koje znatno okomito optere ćuju vučnu spojnicu ili sedlo, to optere ćenje, podijeljeno sa 
standardnim gravitacijskim ubrzanjem, uklju čuje se u najve ću tehnički dopuštenu 
masu.  
( k ) U slu čaju vozila koje se može pokretati dizelom ili benzinom itd., ili u kombinaciji s 
drugim gorivom, stavke se ponavljaju.  
U slučaju nekonvencionalnih motora i sustava proizvo đač dostavlja pojedinosti ekvi ­
valentne ovdje navedenim podacima.  
( l ) Vrijednost se zaokružuje na najbližu desetinku milimetra.  
( m ) Ta se vrijednost izra čunava (π = 3,1416) i zaokružuje na najbliži iznos u cm  3 . 
( n ) Određeno u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili Uredbe (EZ) 
br. 595/2009 ako je primjenjivo.  
( o ) Utvrđuje se u skladu sa zahtjevima iz Direktive Vije ća 80/1268/EEZ (SL L 375, 
31.12.1980., str. 36.).  
( p ) Tražene pojedinosti moraju se navesti za svaku od predvi đenih varijanta.  
( q ) S obzirom na prikolice, najve ća brzina koju dopušta proizvo đač. 
( w ) Ekoinovacije.  
( w1 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku ekoinovaciju.  
( w2 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju ekoinovacije.  
( w3 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju ekoinovacije.  
( w4 ) Ako je, na temelju suglasnosti homologacijskog tijela, umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. 
primijenjena metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom metodologi ­
jom. 
( w5 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom ekoinovacijom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 64  
Dodatak 3.a  
Proširena opisna dokumentacija  
Proširena opisna dokumentacija mora sadržavati sljede će informacije za svaku 
pomoćnu strategiju kontrole emisija:  
(a) proizvo đačevu izjavu da u vozilu nema poreme ćajnih uređaja koji nisu obuh ­
vaćeni nekom od iznimaka iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007;  
(b) opis motora te upotrijebljenih strategijâ i ure đajâ kontrole emisija, neovisno o 
tome jesu li softverski ili hardverski, te uvjete pod kojima te strategije i 
uređaji neće raditi na na čin na koji rade tijekom homologacijskog ispitivanja;  
(c) izjavu o softverskim verzijama upotrijebljenima za upravljanje tim pomo ćnim 
strategijama kontrole emisija/osnovnom strategijom kontrole emisija, uklju ­ 
čujući odgovaraju će kontrolne brojeve ( checksums ) tih softverskih verzija i 
upute homologacijskom tijelu za čitanje kontrolnih brojeva. Svaki put kad se 
pojavi nova softverska verzija koja utje če na AES-ove/BES, izjava se mora 
ažurirati i poslati homologacijskom tijelu koje čuva proširenu opisnu doku ­
mentaciju;  
(d) detaljno tehni čko obrazloženje za svaki AES, uklju čujući: obrazloženja zašto 
se primjenjuje bilo koja od odredaba o izuzimanju od zabrana poreme ćajnih 
uređaja iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007, ako je primjenjivo; 
hardverske elemente koje se treba zaštititi AES-om, ako je primjenjivo; i/ili 
dokaz iznenadnog i nepopravljivog ošte ćenja motora koje se ne može spri ­
ječiti redovitim održavanjem i koje bi se dogodilo bez AES-a, zajedno s 
procjenom rizika s AES-om i bez AES-a; obrazloženje zašto je potrebno 
upotrijebiti AES pri pokretanju motora;  
(e) opis logike upravljanja sustavom dovoda goriva, strategije odre đivanja 
vremena i to čaka prebacivanja tijekom svih na čina rada;  
(f) opis hijerarhijskog odnosa AES-ova: ako istodobno može biti aktivno više od 
jednog AES-a, mora se pokazati koji AES primarno reagira, metoda interak ­
cije među strategijama, uklju čujući dijagrame toka podataka i logike odlu či­
vanja, i kako se na temelju hijerarhije postiže da se emisije iz svih AES-a 
kontroliraju tako da budu na najnižoj prakti čnoj razini;  
(g) popis parametara koje AES mjeri i/ili ra čuna, zajedno sa svrhom svakog 
mjerenog i/ili ra čunanog parametra te na činom na koji je svaki od tih 
načina povezan s ošte ćenjem motora, uklju čujući metodu izra čuna i odnosa 
tih izračunanih parametra i stvarnog stanja kontroliranog parametra, kao i 
svako proizašlo dopušteno odstupanje ili svaki dopušteni sigurnosni faktor 
uvršten u analizu;  
(h) popis parametara kontrole motora/emisija koji se mijenjaju u funkciji 
mjerenih ili ra čunanih parametara i raspona modulacije svakog parametra 
kontrole motora/emisija, zajedno s odnosom parametara kontrole motora/emi ­
sija i izmjerenih ili izra čunanih parametara;  
(i) procjenu kako AES kontrolira stvarne emisije tijekom vožnje tako da budu 
na najnižoj prakti čnoj razini, uklju čujući detaljnu analizu o čekivanog pove ­ 
ćanja ukupnih reguliranih one čišćujućih tvari i emisija CO  2 zbog upotrebe 
AES-a u odnosu na BES.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 65  
Dodatak opisnom dokumentu  
PODACI O UVJETIMA ISPITIVANJA  
1. Korišteno mazivo  
1.1. Mazivo motora  
1.1.1. Marka: …  
1.1.2. Tip: …  
1.2. Mazivo mjenja ča 
1.2.1. Marka: …  
1.2.2. Tip: …  
(navesti postotak ulja u mješavini ako su mazivo i gorivo pomiješani)  
2. Podaci o cestovnom otporu  
2.1. Vrsta mjenja ča (ručni/automatski/CVT)  
▼M2 
VL (ako postoji)  VH  Reprezentativno V (samo za porodicu po 
matrici cestovnog otpora)  
2.2. Tip nadogradnje vozila (vari ­
janta/izvedba)  2.2. Tip nadogradnje vozila (vari ­
janta/izvedba)  2.2. Tip nadogradnje vozila (vari ­
janta/izvedba)  
2.3. Korištena metoda za cestovni 
otpor (mjerenje ili izra čun za 
porodicu cestovnog otpora)  2.3. Korištena metoda za cestovni 
otpor (mjerenje ili izra čun za 
porodicu cestovnog otpora)  2.3. Korištena metoda za cestovni 
otpor (mjerenje ili izra čun za 
porodicu po matrici cestovnog 
otpora)  
2.4. Podaci o cestovnom otporu iz 
ispitivanja  2.4. Podaci o cestovnom otporu iz 
ispitivanja  2.4. Podaci o cestovnom otporu iz 
ispitivanja  
2.4.1. Marka i tip guma:  2.4.1. Marka i tip guma:  2.4.1. Marka i tip guma:  
2.4.2. Dimenzije guma (prednjih/ 
stražnjih):  2.4.2. Dimenzije guma (prednjih/ 
stražnjih):  2.4.2. Dimenzije guma (prednjih/ 
stražnjih):  
2.4.4. Tlak u gumama (prednjim/ 
stražnjim) (kPa):  2.4.4. Tlak u gumama (prednjim/ 
stražnjim) (kPa):  2.4.4. Tlak u gumama (prednjim/ 
stražnjim) (kPa):  
2.4.5. Otpor kotrljanja guma (pred ­
njih/stražnjih) (kg/t):  2.4.5. Otpor kotrljanja guma 
(prednjih/stražnjih) (kg/t):  2.4.5. Otpor kotrljanja guma (pred ­
njih/stražnjih) (kg/t) i razred 
otpora (A – G):  
2.4.6. Ispitna masa vozila (kg):  2.4.6. Ispitna masa vozila (kg):  2.4.6. Ispitna masa vozila (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A u usporedbi s 
VH (m  2 ) 
2.4.8. Koeficijent cestovnog otpora 
f0, f1, f2  2.4.8. Koeficijent cestovnog 
otpora f0, f1, f2  2.4.8. Koeficijent cestovnog otpora 
f0, f1, f2  
2.4.9. Čeona površina u m  2 
(0,0000 m  2 ) 
2.4.10. Informacije alata za izra čun 
cestovnih otpora za 
VH i VL  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 66  
Dodatak 4.  
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI  
(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskog tijela  
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), 
— proširenju EZ homologacije (  1 ), 
— odbijanju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— povlačenju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— za tip sustava/vozila s obzirom na sustav (  1 ) u odnosu na Uredbu (EZ) 
br. 715/2007 (  2 ) i Uredbu (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Broj EZ homologacije: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I.  
0.1. Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.2.1. Trgova čka imena (ako postoje): …  
0.3. Na čin identifikacije tipa vozila ako je ozna čen na vozilu (  4 ) 
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.4. Kategorija vozila (  5 ) 
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.8. Imena i adrese proizvodnih pogona: …  
0.9. Zastupnik proizvo đača: ….  
ODJELJAK II. –  ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu, kako je definirano 
u stavku 5.6. Priloga XXI  
0. Identifikator interpolacijske porodice definiran u stavku 5.0. Priloga XXI.  
1. Dodatni podaci (ako je primjenjivo): (vidjeti dopunu)  
2. Tehnička služba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum izvješ ća o ispitivanju tipa 1.: …  
4. Broj izvješ ća o ispitivanju tipa 1.: …  
5. Napomene (ako ih ima): (vidjeti dopunu)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 67  
6. Mjesto: …  
7. Datum: …  
8. Potpis: …  
Prilozi:  Opisna dokumentacija (  6 ). ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 68  
Dopuna certifikatu o EZ homologaciji br. ...  
o homologaciji vozila u odnosu na emisije i pristup informacijama za 
popravak i održavanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007  
Unakrsno upu ćivanje na informacije u ispitnom izvješ ću ili opisnom dokumentu 
treba izbjegavati prilikom popunjavanja certifikata o homologaciji.  
0. IDENTIFIKATOR INTERPOLACIJSKE PORODICE DEFINIRAN 
U STAVKU 5.0. PRILOGA XXI...  
1. DODATNE INFORMACIJE  
1.1. Masa vozila u voznom stanju: …  
1.2. Najve ća masa: …  
1.3. Referentna masa: …  
1.4. Broj sjedala: …  
1.6. Tip nadogradnje:  
1.6.1. za M  1 , M  2 : limuzina, limuzina sa stražnjim (petim) vratima, kara ­
van, kupe, kabriolet, višenamjensko vozilo (  1 ) 
1.6.2. za N  1 , N  2 : kamionet, furgon (  1 ) 
1.7. Pogonski kota či: prednji, stražnji, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Potpuno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9. Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1. Kategorija hibridnog elektri čnog vozila: punjenje iz vanjskoga 
izvora / bez punjenja iz vanjskog izvora / gorivna ćelija (  1 ) 
1.9.2. Sklopka za izbor na čina rada: da/ne (  1 ) 
1.10. Oznaka motora:  
1.10.1. Radni obujam motora:  
1.10.2. Sustav dovoda goriva: izravno ubrizgavanje/neizravno ubrizgava ­
nje (  1 ) 
1.10.3. Gorivo koje preporu ča proizvo đač: 
1.10.4.1. Najve ća snaga: kW pri o/min  
1.10.4.2. Najve ći zakretni moment: Nm pri o/min  
1.10.5. Ure đaj za prednabijanje: da/ne (  1 ) 
1.10.6. Sustav paljenja: kompresijsko paljenje / vanjski izvor paljenja (  1 ) 
1.11. Pogonski sklop (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elektri čno 
vozilo) (  1 ) 
1.11.1. Najve ća neto snaga: … kW, pri: ... do … o/min  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 69  
1.11.2. Najve ća snaga u trideset minuta: … kW  
1.11.3 Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … min  –1 
1.12. Pogonska baterija (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elek ­
trično vozilo)  
1.12.1. Nazivni napon: V  
1.12.2. Kapacitet (u vremenu od 2h): Ah  
1.13. Prijenos: …, …  
1.13.1. Tip mjenja ča: ručni / automatski / kontinuirano promjenjivi prije ­
nos (  1 ) 
1.13.2. Broj prijenosnih omjera:  
1.13.3. Ukupni prijenosni omjeri (uklju čujući dinamičke opsege guma pri 
opterećenju): (brzina vozila (km/h)) / (brzina vrtnje motora (1 000 
(o/min) 
Prvi stupanj: …  Šesti stupanj: …  
Drugi stupanj: …  Sedmi stupanj: …  
Treći stupanj: …  Osmi stupanj: …  
Četvrti stupanj: …  Štedni hod: …  
Peti stupanj: …  
1.13.4. Završni prijenosni omjer:  
1.14. Gume: …, …, …  
Tip: radijalna/dijagonalna/… (  7 ) 
Dimenzije: …  
Dinamički opseg guma pri optere ćenju:  
Dinamički opseg guma upotrijebljenih za ispitivanje tipa 1.  
2. REZULTATI ISPITIVANJA  
2.1. Rezultati ispitivanja emisija iz ispušne cijevi  
Razredi emisija: Euro 6  
Rezultati ispitivanja tipa 1., ako je primjenjivo  
Homologacijski broj ako se ne radi o osnovnom vozilu (  1 ): …  
Ispitivanje 1.  
Tip I. Rezultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmjerena vrijednost (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 70  
Tip I. Rezultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Srednja vrijednost izra ču­
nana s Ki (M.Ki ili 
M+Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Konačna srednja vrijednost 
izračunana s Ki i DF (  13 ) 
Granična vrijednost  
Ispitivanje 2.  (ako je primjenjivo)  
Ponovite tablicu ispitivanja 1. s rezultatima drugog ispitivanja.  
Ispitivanje 3.  (ako je primjenjivo)  
Ponovite tablicu ispitivanja 1. s rezultatima tre ćeg ispitivanja.  
Ponovite ispitivanje 1., ispitivanje 2. (ako je primjenjivo) i ispiti ­
vanje 3. (ako je primjenjivo) za vozilo L (ako je primjenjivo) i VM 
(ako je primjenjivo)  
Podaci o strategiji regeneracije  
D — broj radnih ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe rege ­
neracijske faze: …  
d — broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …  
Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83) (  14 ): ... 
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za 
temperaturu okoline (ATCT)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ukupno  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor porodice (FCF)  
▼M2 
Rezultat ATCT-a  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km) 
Izmjerena vrijed ­
nost (  1 ) ( 2 ) 
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Zaokružiti na dva decimalna broja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 71  
Razlika izme đu krajnje temperature rashladne teku ćine motora i 
prosječne temperature podru čja kondicioniranja tijekom posljednja 
3 sata ΔT_ATCT (°C): …  
Minimalno vrijeme kondicioniranja t  soak _ATCT (s): …  
Mjesto senzora temperature: …  
Tip 2.: (uklju čujući podatke potrebne za tehni čki pregled vozila):  
Ispitivanje  Vrijednost CO 
(% vol)  Lambda (  7 ) Brzina vrtnje 
motora 
(o/min)  Temperatura motornog 
ulja 
(°C) 
Ispitivanje pri niskom broju 
okretaja  Nije primje ­
njivo  
Ispitivanje pri visokom 
broju okretaja  
Tip 3.: …  
▼M2 
Tip 4.: … g po ispitivanju; ispitni postupak u skladu s Prilogom VI. 
Uredbi (EZ) br. 692/2008: da/ne  
▼B 
Tip 5.: — Ispitivanje trajnosti: ispitivanje cijelog vozila / ispitivanje 
starenjem na ispitnoj napravi / bez ispitivanja (  1 ) 
— Faktor starenja (DF): izra čunan/propisan (  1 ) 
— Navesti vrijednosti: …  
— Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog XXI., Podprilog 4. ili 
Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Tip 6.  CO (g/km)  THC (g/km)  
Izmjerena vrijednost  
2.1.1. Za dvogorivna vozila tablica tipa 1. ponavlja se za oba goriva. Za 
vozila prilagodljiva gorivu, kada je ispitivanje tipa 1. Potrebno 
obaviti za oba goriva prema slici I.2.4. u Prilogu I. i za vozila na 
UNP ili PP/biometan, jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora 
ponoviti za razli čite referentne plinove rabljene u ispitivanju, a u 
dodatnoj se tablici prikazuju najlošiji dobiveni rezultati. Ako je 
primjenjivo, u skladu s odjeljkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, mora se navesti jesu li rezultati izmjereni ili 
izračunani.  
2.1.2. Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti: …  
2.1.3. Popis i funkcija svih sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav: …  
2.1.4. Pisani opis (op ćih principa rada) za: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 72  
2.1.4.1. Otkrivanje zatajenja paljenja (  15 ): ... 
2.1.4.2. Nadzor katalizatora (  15 ): …  
2.1.4.3. Nadzor senzora kisika (  15 ): …  
2.1.4.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav (  15 ): …  
2.1.4.5. Nadzor katalizatora (  16 ): ... 
2.1.4.6. Nadzor odvaja ča čestica (  16 ): …  
2.1.4.7. Nadzor aktuatora elektroni čkog sustava za napajanje gorivom (  16 ): …  
2.1.4.8. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD: …  
2.1.5. Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih 
ciklusa ili statisti čka metoda): …  
2.1.6. Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s poje ­
dinačnim objašnjenjima): …  
2.2. Rezervirano  
2.3. Katalizatori: da/ne (  1 ) 
2.3.1. Originalni ugra đeni katalizator ispitan na temelju svih relevantnih 
zahtjeva iz ove Uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4. Rezultati ispitivanja zacrnjenja dima (  1 ) 
2.4.1. Pri ustaljenoj brzini vrtnje motora: Vidjeti ispitno izvješ će tehničke 
službe broj: …  
2.4.2. Ispitivanja pri slobodnom ubrzavanju  
2.4.2.1. Izmjerena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.2. Ispravljena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.3. Položaj oznake apsorpcijskog koeficijenta na vozilu: …  
2.5. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva  
2.5.1. Vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem i hibridna elektri čna 
vozila bez vanjskog napajanja (NOVC)  
2.5.1.1. Vozilo H  
2.5.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
2.5.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 73  
2.5.1.1.3. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano refe ­
rentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombinirane 
vidjeti točke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispiti­
vanje  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno 
gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu vidjeti 
točke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili m  3 / 
100 km ili kg/100 km (  1 ) Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,H /  
FC c,H 
2.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.5.1.2.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
2.5.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
2.5.1.2.2. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano refe ­
rentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu 
vidjeti točke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispiti­
vanje  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno 
gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu vidjeti 
točke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili m  3 / 
100 km ili kg/100 km (  1 ) Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,H /  
FC c,H ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 74  
2.5.1.3. Za vozila pogonjena samo motorom s unutarnjim izgaranjem koja su 
opremljena sustavima s periodi čnom regeneracijom kako su defini ­
rani u članku 2. stavku 6. ove Uredbe, rezultati ispitivanja moraju se 
prilagoditi faktorom Ki, kako je navedeno u Dodatku 1. Podprilogu 
6. Prilogu XXI.  
2.5.1.3.1. Podaci o strategiji regeneracije za emisije CO  2 i potrošnju goriva  
D — broj radnih ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe rege ­
neracijske faze: …  
d — broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …  
Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Ki (aditivni/multiplikativni) (  1 ) 
Vrijednosti za CO  2 i potrošnju 
goriva (  10 ) 
2.5.2. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) 
2.5.2.1. Potrošnja elektri čne energije (deklarirana vrijednost)  
2.5.2.1.1. Potrošnja elektri čne energije:  
EC (Wh/km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Izračunani EC  1 
2 
3 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.2.1.2. Ukupno trajanje odstupanja tijekom izvedbe ciklusa: … sek  
2.5.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER)  
PER (km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Izmjerena autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila  1. 
2. 
3. 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.3. Hibridno elektri čno vozilo s vanjskim napajanjem (OVC):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 75  
2.5.3.1. Masene emisije CO  2 u režimu održavanja naboja  
Vozilo H  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispiti­
vanje  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispiti­
vanje  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispiti­
vanje  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Masena emisija CO  2 u režimu pražnjenja naboja  
Vozilo H  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,H  
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,L  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 76  
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. Masena emisija CO  2 (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: M  CO2,weighted  … g/km  
Vozilo L (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Potrošnja goriva u režimu održavanja naboja  
Vozilo H  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,H /  
FC c,H 
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,L /  
FC c,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,M /  
FC c,M 
2.5.3.5. Potrošnja goriva u režimu pražnjenja naboja  
Vozilo H  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,H ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 77  
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,M  
2.5.3.6. Potrošnja goriva (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo L (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Autonomije:  
2.5.3.7.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER)  
AER (km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Vrijednosti AER  1. 
2. 
3. 
Konačne vrijednosti AER  
2.5.3.7.2. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (EAER)  
EAER (km)  Grad  Kombinirana  
Vrijednosti EAER  
2.5.3.7.3. Stvarna autonomija na baterijski pogon R  CDA 
R CDA (km)  Kombinirana  
Vrijednosti R  CDA ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 78  
2.5.3.7.4. Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC 
R CDC (km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti R  CDC 1. 
2. 
3. 
Konačne vrijednosti R  CDC 
2.5.3.8. Potrošnja elektri čne energije  
2.5.3.8.1. Potrošnja elektri čne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno visoka  Grad  Kombinirana  
Potrošnja elektri čne energije  
2.5.3.8.2. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
EC AC,CD  (kombinirana)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,CD  1. 
2. 
3. 
Konačne vrijednosti EC  AC,CD  
2.5.3.8.3. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije EC  AC, weighted  (kombi­
nirana)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,weighted  1. 
2. 
3. 
Konačne vrijednosti EC  AC,weighted  
2.6. Rezultati ispitivanja eko-inovacija  ( 18 ) ( 19 ) 
Odluka o 
odobrenju eko- 
inovacije (  20 ) Oznaka 
eko- 
inova­
cije (  21 ) Ciklus 
tipa 1./ 
I. (  22 ) 1. 
Emisije 
CO  2 
osnovn­
og 
vozila 
(g/km)  2.Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama 
(g/km)  3.Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  23 ) 4.Emisije 
CO  2 iz 
vozila s 
ugrađenim 
eko-inova ­
cijama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5.Koeficijent 
iskorištenja (UF) 
tj. vremenski 
udio upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvjetima  Smanjenja 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) 
* 5 
xxx/201x  
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u NEDC-u (g/km) (  24 ) 
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  25 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 79  
2.6.1.  Op ći kod ekoinovacija  ( 26 ): ... 
3. INFORMACIJE ZA POPRAVAK VOZILA  
3.1. Adresa internetske stranice za pristup informacijama za popravak i 
održavanje vozila: …  
3.1.1. Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i održavanje 
vozila (do šest mjeseci od datuma homologacije): …  
3.2. Oblik i uvjeti pristupa internetskoj stranici (tj. trajanje pristupa, 
cijena pristupa na satnoj, dnevnoj, tjednoj, mjese čnoj i godišnjoj 
osnovi i po jednoj transakciji) koja je navedena u to čki 3.1.): …  
3.3. Oblik u kojem su informacije za popravak i održavanje vozila 
dostupne na internetskoj stranici koja je navedena u to čki 3.1.: …  
3.4. Proizvo đačeva potvrda o pristupu informacijama za popravak i 
održavanje vozila: …  
4. MJERENJE SNAGE  
Najveća neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem, neto snaga i 
maksimalna 30-minutna snaga elektri čnog pogonskog sklopa  
4.1. Neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem  
4.1.1. Brzina vrtnje motora (o/min) ...  
4.1.2. Izmjereni protok goriva (g/h) …  
4.1.3. Izmjereni zakretni moment (Nm) …  
4.1.4. Izmjerena snaga (kW) …  
4.1.5. Barometarski tlak (kPa) …  
4.1.6. Tlak vodene pare (kPa) …  
4.1.7. Temperatura ulaznog zraka (K) …  
4.1.8. Korekcijski faktor snage kada se primjenjuje …  
4.1.9. Ispravljena snaga (kW) …  
4.1.10. Pomo ćna snaga (kW) …  
4.1.11. Neto snaga (kW) …  
4.1.12. Neto zakretni moment (Nm) …  
4.1.13. Ispravljena specifi čna potrošnja goriva (g/kWh) …  
4.2. Elektri čni pogonski sklopovi:  
4.2.1. Deklarirani podaci  
4.2.2. Najve ća neto snaga: … kW, pri … o/min  
4.2.3. Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … o/min  
4.2.4. Najve ći neto zakretni moment na nultoj brzini vrtnje motora: … Nm  
4.2.5. Najve ća 30-minutna snaga: … kW  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 80  
4.2.6. Osnovna obilježja elektri čnoga pogonskog sklopa  
4.2.7. Ispitni istosmjerni napon: … V  
4.2.8. Princip rada: …  
4.2.9. Sustav hla đenja:  
4.2.10. Motor: teku ćina/zrak (  1 ) 
4.2.11. Varijator: teku ćina/zrak (  1 ) 
5. NAPOMENE: …  
Napomene s objašnjenjima  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno (ima slu čajeva kad nije potrebno ništa prekrižiti jer je mogu će 
navesti više mogu ćnosti).  
( 2 ) SL L 171, 29.6.2007., str. 1.  
( 3 ) SL L 175, 7.7.2017., str. 1.  
( 4 ) Ako identifikacijska oznaka tipa sadržava znakove koji nisu bitni za opis tipa vozila, 
sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice obuhva čenog ovim opisnim dokumentom, 
te se znakove u dokumentaciji prikazuje simbolom „?” (npr. ABC??123??)  
( 5 ) Kako je definirana u Prilogu II., dijelu A  
( 6 ) Kako je definirano u članku 3. stavku 39. Direktive 2007/46/EZ.  
( 7 ) Tip gume u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 117.  
( 8 ) Ako je primjenjivo.  
( 9 ) Zaokružiti na dva decimalna mjesta.  
( 10 ) Zaokružiti na četiri decimalna mjesta  
( 11 ) Nije primjenjivo.  
( 12 ) Srednja vrijednost izra čunana zbrajanjem srednjih vrijednosti (M.Ki) izra čunanih za 
THC i NOx  
( 13 ) Zaokružiti na jedno decimalno mjesto više od grani čne vrijednosti.  
( 14 ) Navesti primjenjivi postupak.  
( 15 ) Za vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja.  
( 16 ) Za vozila opremljena motorima s kompresijskim paljenjem.  
( 17 ) Izmjereno u kombiniranom ciklusu.  
( 18 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.  
( 19 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju.  
( 20 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 21 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 22 ) Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83:  
( 23 ) Ako je umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primijenjena metodologija modeliranja, unosi se 
vrijednost dobivena tom metodologijom.  
( 24 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu I. prema 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
( 25 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu 1. 
prema Prilogu XXI., Podprilogu 4. ovoj Uredbi.  
( 26 ) Opći kod ekoinovacija sastoji se od sljede ćih elemenata koji su me đusobno odvojeni 
praznim mjestima: 
— koda homologacijskog tijela kako je naveden u Prilogu VII. Uredbi 2007/46/EZ; 
— pojedina čnih kodova svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim 
redoslijedom prema redoslijedu odluka Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opći kod triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te ugra đenih u 
vozilo koje je certificiralo njema čko homologacijsko tijelo, bio bi: „e1 10 15 16”)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 81  
Dodatak dopuni certifikata o homologaciji  
Prijelazno razdoblje (korelacijske izlazne vrijednosti)  
(Prijelazna odredba):  
1. Rezultati emisija CO  2 iz Co2mpas-a  
1.1. Verzija Co2mpas-a  
1.2. Vozilo H  
1.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
1.3.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1. Vozilo H  
2.1.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,test  
▼M2 
3. Faktori odstupanja i verifikacije (utvr đeni u skladu s to čkom 3.2.8. 
Priloga I. provedbene uredbe (EU) 2017/1153: 
Faktor odstupanja (ako je primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je primjenjivo)  „1” ili „0”  
Kontrolni identifikacijski broj ( hash ) izvješća korelacij ­
skog alata  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 82  
Dodatak 5.  
Informacije povezane s OBD-om vozila  
1. Proizvo đač vozila mora dostaviti informacije koje se zahtijevaju ovim 
Dodatkom radi omogu ćavanja proizvodnje zamjenskih ili servisnih dijelova, 
dijagnosti čkih uređaja i ispitne opreme kompatibilnih s OBD-om.  
2. Na zahtjev se svim zainteresiranim proizvo đačima sastavnih dijelova, dija ­
gnostičkih alata i ispitne opreme pod jednakim uvjetima omogu ćuje pristup 
sljedećim podacima:  
2.1. Opis tipa i broj ciklusa pretkondicioniranja koji su upotrijebljeni pri 
prvotnoj homologaciji vozila;  
2.2. Opis tipa pokaznog ciklusa OBD-a koji se koristi prilikom prvotne homo ­
logacije tipa vozila za sastavni dio koji nadzire OBD sustav;  
2.3. Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni dijelovi koji se 
prate u okviru strategije za otkrivanje kvarova i aktiviranje indikatora 
neispravnosti (zadani broj voznih ciklusa ili statisti čka metoda), uklju čujući 
popis relevantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni dio 
koji se nadzire OBD-om, kao i popis svih izlaznih kodova OBD-a te 
upotrijebljeni format (s objašnjenjem svakog od njih) povezanih s poje ­
dinim sastavnim dijelovima pogonskog sklopa povezanima s emisijama i 
povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama kad 
se nadziranjem sastavnog dijela odre đuje aktiviranje indikatora neispravno ­
sti. Posebno treba dostaviti sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula 
$05 Test ID $21 do FF i podataka navedenih u modulu $06. U slu čaju 
tipova vozila u kojima se upotrebljava veza za prijenos podataka u skladu s 
normom ISO 15765-4 „Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru 
mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisi ­
jama” dostavlja se sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $06 Test 
ID od $00 do FF za svaki podržani identifikacijski broj OBD-a.  
Informacije se mogu dati u tabli čnom obliku, kako slijedi:  
Sastavni dio  Kod 
kvara  Nadzorna 
strategija  Kriteriji za 
otkrivanje 
kvarova  Kriteriji za 
aktiviranje 
indikatora 
neispravnosti  Sekundarni 
parametri  Pretkondicioniranje  Demonstracijsko 
ispitivanje  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda- 
sonde 1 i 2  Razlika 
signala 
senzora 1 i 
senzora 2  3. ciklus  Brzina 
vrtnje 
motora, 
optere­ 
ćenje 
motora, 
način rada 
zrak/ 
gorivo, 
tempera­
tura kata ­
lizatora  Npr. dva ciklusa 
tipa 1. (kako je 
opisano u Prilogu 
III. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 ili u 
Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 2017/ 
1151)  Npr. ispitivanje 
tipa 1. (kako je 
opisano u Prilogu 
III. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 ili u 
Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 
2017/1151)  
3. PODACI POTREBNI ZA PROIZVODNJU DIJAGNOSTI ČKIH ALATA  
Kako bi se pove ćala dostupnost generi čkih dijagnosti čkih alata serviserima 
koji rade s vozilima više razli čitih proizvo đača, proizvo đači vozila putem 
svojih internetskih stranica s podacima za popravak moraju omogu ćiti ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 83  
pristup informacijama iz to čaka 3.1. do 3.3. Podaci moraju sadržavati sve 
funkcije dijagnosti čkih alata i sve poveznice do informacija za popravak i 
uputa za otklanjanje poteško ća. Za pristup takvim informacijama može se 
zaračunati razumna naknada.  
3.1. Podaci o komunikacijskim protokolima  
Sljedeće informacije potrebno je indeksirati po proizvo đaču, modelu i vari ­
janti vozila ili drugoj prihvatljivoj definiciji poput VIN-a ili identifikacijske 
oznake vozila ili sustava:  
(a) svaki dodatni sustav informacijskih protokola koji je nužan za potpunu 
dijagnostiku povrh normi propisanih u odjeljku 4. Priloga XI., uklju ­ 
čujući hardverske ili softverske informacije o protokolima, identifika ­
ciju parametara, prijenosne funkcije, zahtjeve za održavanje komunika ­
cijskog kanala (eng.  keep alive ) ili uvjete neispravnosti;  
(b) detalje o tome kako se dobivaju i tuma če svi kodovi kvarova koji nisu 
u skladu s normama propisanima u odjeljku 4. Priloga XI.;  
(c) popis svih raspoloživih parametara živih podataka, uklju čujući podatke 
o promjeni razmjera i pristupu;  
(d) popis svih raspoloživih funkcionalnih ispitivanja, uklju čujući aktivi­
ranje ili upravljanje ure đajem i na čin njihova provo đenja;  
(e) detalje o tome kako se dobivaju sve informacije o sastavnim dijelovima 
i statusu, vremenske oznake, pohranjeni kodovi neispravnosti i podaci u 
trenucima pojave neispravnosti;  
(f) vraćanje na po četnu vrijednost za parametre u čenja prilago đavanjem, 
kodiranje varijanti, postavke zamjenskog sastavnog dijela i kup čeve 
preferencije;  
(g) identifikacije elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU) i kodiranje vari ­
janti;  
(h) detalje kako resetirati servisne lampice;  
(i) položaje standardiziranog priklju čka za dijagnostiku i detalje o priklju ­ 
čku; 
(j) identifikacije oznake motora.  
3.2. Ispitivanje i dijagnoza sastavnih dijelova koje nadzire OBD  
Zahtijevaju se sljede će informacije:  
(a) opis ispitivanja kojima se potvr đuje njegovo funkcioniranje na 
sastavnom dijelu ili na oži čenju;  
(b) postupak ispitivanja, uklju čujući ispitne parametre i podatke o sasta ­
vnim dijelovima;  
(c) detalji o vezi, uklju čujući minimalne i maksimalne ulazne i izlazne 
vrijednosti te vrijednosti pri vožnji i pod optere ćenjem;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 84  
(d) očekivane vrijednosti u odre đenim uvjetima vožnje, uklju čujući prazni 
hod; 
(e) elektri čne vrijednosti za sastavni dio u stati čkom i dinami čkom stanju;  
(f) vrijednosti otkaza za svaki od scenarija;  
(g) dijagnosti čki nizovi kvarova, uklju čujući hijerarhijsku strukturu 
grananja kvarova i vo đenu dijagnosti čku eliminaciju.  
3.3. Podaci potrebni za popravak  
Zahtijevaju se sljede će informacije:  
(a) inicijalizacija elektroni čke upravlja čke jedinice i sastavnog dijela (u 
slučaju ugradnje zamjenskih dijelova);  
(b) inicijalizacija novih ili zamjenskih elektroni čkih upravlja čkih jedinica, 
prema potrebi, korištenjem tehnika propusnog (re)programiranja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 85  
Dodatak 6.  
Sustav broj čanog ozna čivanja certifikata o EZ homologaciji  
1. Odjeljak 3. broja EZ homologacije koji je dodijeljen u skladu s člankom 6. 
stavkom 1. sastoji se od broja provedbenog regulatornog akta ili zadnjega 
regulatornog akta o izmjeni koji je upotrijebljen za EZ homologaciju. Iza 
tog broja nalazi se jedan slovni znak ili više njih koji pokazuju razli čite 
kategorije u skladu s tablicom 1.  
▼M2 
Tablica 1.  
Znak  Emisijska 
norma  Norma za 
OBD  Kategorija i razred 
vozila  Motor  Datum po četka 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
početka 
provedbe: 
nova vozila  Krajnji datum 
za registraciju  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
BA Euro 6b  Euro 6-1  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
BB Euro 6b  Euro 6-1  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred III, N2  PI, CI  31.8.2019.  
BC Euro 6b  Euro 6-1  N1 razred III, N2  PI, CI  31.8.2019.  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.9.2018.  31.8.2019.  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.9.2017. (  1 ) 31.8.2019.  
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.9.2019.  1.9.2019.  31.12.2020.  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019.  
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.9.2019.  1.9.2020.  31.12.2021.  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PI, CI  1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019.  
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PI, CI  1.9.2019.  1.9.2020.  31.12.2021.  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.1.2020.  1.1.2021.  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.1.2021.  1.1.2022.  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PI, CI  1.1.2021.  1.1.2022.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 86  
Znak  Emisijska 
norma  Norma za 
OBD  Kategorija i razred 
vozila  Motor  Datum po četka 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
početka 
provedbe: 
nova vozila  Krajnji datum 
za registraciju  
AX Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila  Baterija, 
potpuno elek ­
trični 
AY Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila  Gorivna 
ćelija 
AZ Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila koja 
koriste certifikate 
u skladu s 
točkom 2.1.1. 
Priloga I.  PI, CI  
( 1 ) To se ograni čenje ne primjenjuje ako je vozilo homologirano u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 715/2007 i njezinih 
provedbenih propisa prije 1. rujna 2017. kad su u pitanju vozila kategorija M i N1 razreda I. ili prije 1. rujna 2018. kad su u  
pitanju vozila kategorije N1 razreda II. i III. te kategorije N2, u skladu s posljednjim podstavkom članka 15. stavka 4.  
Objašnjenja:  
Norma za OBD Euro 6-1= svi zahtjevi za OBD u skladu s Euro 6, ali uz preliminarne grani čne vrijednosti za OBD kako je definirano 
u točki 2.3.4. Priloga XI. te djelomi čno blaži IUPR. 
Norma za OBD Euro 6-2= svi zahtjevi za OBD u skladu s Euro 6, ali uz kona čne granične vrijednosti za OBD kako je definirano u 
točki 2.3.3. Priloga XI. 
Norma za emisije Euro 6b= zahtjevi za emisije u skladu s Euro 6 s revidiranim mjernim postupkom za norme čestične tvari i broja 
čestica (preliminarne vrijednosti za motore s izravnim ubrizgavanjem i vanjskim paljenjem). 
Norma za emisije Euro 6c= ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji samo za pra ćenje (ne primjenjuju se grani čne vrijednosti emisija 
– NTE), u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE). 
Norma za emisije Euro 6c-EVAP= ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji samo za pra ćenje (ne primjenjuju se grani čne vrijednosti 
emisija – NTE), u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE), revidirani ispitni postupak za 
emisije nastale isparavanjem. 
Norma za emisije Euro 6d-TEMP= ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji u odnosu na privremene faktore sukladnosti, u 
suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE). 
Norma za emisije Euro 6d-TEMP-EVAP= ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji u odnosu na privremene faktore sukladnosti, u 
suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE), revidirani ispitni postupak za emisije nastale 
isparavanjem. 
Norma za emisije Euro 6d= ispitivanje RDE u odnosu na kona čne faktore sukladnosti, u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u 
skladu s Euro 6, revidirani ispitni postupak za emisije nastale isparavanjem.  
▼B 
2. PRIMJERI BROJEVA CERTIFIKATA O HOMOLOGACIJI TIPA  
2.1. U nastavku je naveden primjer homologacije lakog putni čkog automobila 
Euro 6 prema normi za emisije „Euro 6.d” i normi za OBD „Euro 6-2”, 
označene znakovima AJ u skladu s tablicom 1., izdane u Luksemburgu i 
određene oznakom e13. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu 
(EZ) 715/2007 i njezinu provedbenu Uredbu (EZ) xxx/2016 bez ikakvih 
izmjena. To je 17. homologacija takve vrste bez proširenja, pa su četvrti i 
peti sastavni dijelovi broja certifikata 0017 odnosno 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Drugi primjer prikazuje homologaciju lakog gospodarskog vozila Euro 6 N1 
razreda II prema normi za emisije „Euro 6.d-TEMP” i normi za OBD „Euro 
6-2”, ozna čenu znakovima AH u skladu s tablicom 1., izdanu u Rumunjskoj 
i označenu oznakom e19. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu 
(EZ) 715/2007 i njezine provedbene propise kako je zadnje izmijenjena 
Uredbom xyz/2018. To je 1. odobrenje takve vrste bez proširenja, pa su 
četvrti i peti sastavni dio broja certifikata 0001 odnosno 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 87  
Dodatak 7.
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 88  
Dodatak 8.a  
Ispitno izvješ će 
Ispitno izvješ će je izvješ će koje izdaje tehni čka služba odgovorna za provedbu 
ispitivanja u skladu s ovom Uredbom.  
Posebno ispitno izvješ će treba ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu, kako 
je definirano u stavku 5.6. Priloga XXI.  
Podaci u nastavku su, ako je primjenjivo, minimalni podaci potrebni za ispiti ­
vanje tipa 1. i ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu 
okoline (ATCT).  
Broj IZVJEŠ ĆA 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA  
Proizvođač 
PREDMET  Utvr đivanje cestovnog otpora vozila  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima  
Marka  :  
Tip :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO,  DD/MM/GGGG  
Napomene:  
— upućivanja na odgovaraju će odjeljke Uredbe (EZ) 692/2008  označena su  
sivom bojom;  
— (ATCT) zna či samo za ispitno izvješ će za ispitivanje radi utvr đivanja korek ­
cijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT);  
— (nije za ATCT) zna či da nije relevantno za ispitno izvješ će za ATCT;  
— Ako se ATCT ne spominje, zna či da je potrebno i za ispitno izvješ će ispi­
tivanja tipa 1. i za ispitno izvješ će za ATCT.  
Opće napomene:  
Ako postoji nekoliko mogu ćnosti (upu ćivanja), u ispitnom izvješ ću trebaju se 
opisati ispitane mogu ćnosti.  
Ako ne postoje, na po četku ispitnog izvješ ća može biti dostatno jedno upu ćivanje 
na opisni dokument.  
Svaka tehni čka služba slobodna je uklju čiti dodatne informacije  
(a) specifi čne za motore s vanjskim izvorom paljenja  
(b) specifi čne za motore s kompresijskim paljenjem  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 89  
1. OPIS TESTIRANIH VOZILA: VOZILA H, L I M (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  
1.1. OP ĆI PODACI 
Brojevi vozila  :  broj prototipa i VIN  
Kategorija  
Prilog I. dodaci 3. i 4. odjeljak 0.4.  : 
Broj sjedala uklju čujući vozačevo sjedalo  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 9.10.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.4.  : 
Nadogradnja  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 9.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.6.  : 
Pogonski kota či 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 1.3.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.7.  : 
1.1.1.  ARHITEKTURA POGONSKOG SKLOPA  
Arhitektura pogonskog sklopa  :  s unutarnjim izgaranjem, hibridni, elektri čni ili s gorivnim 
ćelijama  
1.1.2.  MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM (ICE) (ako je 
primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog motora s unutarnjim izgaranjem, pono ­
viti stavak 
Marka  :  
Tip 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.1.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.  : 
Princip rada  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.1.  : dvotaktni/ četverotaktni  
Broj i raspored cilindara  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.2.  : 
Radni obujam motora (cm  3 ): 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.1.  : 
Brzina vrtnje motora u praznom hodu (o/ 
min)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.6.  : + 
– 
Povišena brzina vrtnje motora u praznom 
hodu (o/min) (a)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.6.1.  : + 
– 
n min drive  (o/min)  :  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 90  
Nazivna snaga motora  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.8. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.4.  : kW  pri  o/min  
Najveći neto zakretni moment  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.10. i  
Dodatak 4. dopuna 1.11.3.  : Nm  pri  o/min  
Mazivo motora  :  Specifikacija proizvo đača (ako postoji nekoliko upu ći­
vanja u opisnom dokumentu)  
Sustav hla đenja 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.7.  : tip: zrakom/vodom/uljem  
Izolacija  :  materijal, koli čina, položaj, obujam i masa  
1.1.3.  ISPITNO GORIVO za ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog ispitnog goriva ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.2.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.3.  : benzin E10 – dizel B7 – UNP – PP - …  
Gustoća na 15 °C  
Prilog IX.  : 
Sadržaj sumpora  
Podprilog 3. Prilogu XXI.  : Samo za dizel B7 i benzin E10  
Prilog IX.  :  
Broj serije  :  
Willanovi faktori (za ICE) za emisiju 
CO  2 (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  SUSTAV DOVODA GORIVA (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava dovoda goriva ponoviti stavak 
Izravno ubrizgavanje  :  da/ne ili opis  
Tip vozila s obzirom na gorivo  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.2.4.  : jednogorivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu  
Upravljačka jedinica  
Upućivanje za dio  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.1.  : isto kao opisni dokument  
Ispitani softver  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.1.1.  : očitano alatom za pregled, na primjer  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 91  
Mjerač protoka zraka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.3.  : 
Kućište zaklopke gasa  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.5.  : 
Senzor tlaka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.4.3.4.11.  : 
Pumpa za ubrizgavanje  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.4.2.3.  : 
Brizgaljke  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.4.2.6.  : 
1.1.5.  USISNI SUSTAV (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog usisnog sustava ponoviti stavak 
Kompresor  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.1.  : da/ne 
Marka i tip (  1 ) 
Međuhladnjak:  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.2.  : da/ne 
Tip (zrak-zrak / zrak-voda) (  1 ) 
Filtar zraka (element) (  1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.4.2.  : marka i tip  
Usisni prigušiva č ( 1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.4.3.  : marka i tip  
1.1.6.  ISPUŠNI SUSTAV I SUSTAV ZA SPRE ČAVANJE ISPARA ­
VANJA (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava ponoviti stavak 
Prvi katalizator  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.12.2.1.12. i 3.2.12.2.1.13.  : marka i upu ćivanje (  1 ) 
princip: trostazni / oksidacijski / odvaja č NOx / selektivna 
katalitička redukcija  
Drugi katalizator  :  marka i upu ćivanje (  1 ) 
princip: trostazni / oksidacijski / odvaja č NOx / selektivna 
katalitička redukcija  
Odvajač krutih čestica  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.6.  : s / bez / nije primjenjivo 
marka i upu ćivanje (  1 ) 
Upućivanje i položaj lambda-sonde  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.2.  : prije katalizatora / nakon katalizatora  
upuhivanje zraka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.3.  : s / bez / nije primjenjivo  
EGR (povrat ispušnih plinova)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.4.  : s / bez / nije primjenjivo 
hlađeno/nehla đeno ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 92  
Sustav za kontrolu emisija nastalih ispa ­
ravanjem  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.5.  : s / bez / nije primjenjivo  
Upućivanje i položaj senzora NOx  :  prije/nakon  
Opći opis (  1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.9.2.  : 
1.1.7.  URE ĐAJ ZA POHRANU TOPLINE (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava za pohranu topline ponoviti stavak 
Uređaj za pohranu topline  :  da/ne  
toplinski kapacitet (pohranjena entalpija, 
J) : 
Vrijeme za osloba đanje topline (s)  :  
1.1.8.  PRIJENOS (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog prijenosa ponoviti stavak 
Mjenjač 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.5.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.13.1.  : ručni / automatski / CVT  
Postupak promjene brzine  
Zadani po četni način rada  :  da/ne 
normalan/vožnja/eko/…  
Najbolji na čin rada za emisije CO  2 i 
potrošnju goriva (ako je primjenjivo)  : 
Najgori na čin rada za emisije CO  2 i 
potrošnju goriva (ako je primjenjivo)  : 
Upravljačka jedinica  :  
Mazivo mjenja ča :  Specifikacija proizvo đača (ako postoji nekoliko upu ćivanja 
u opisnom dokumentu)  
Gume  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6. i Dodatak 4. dopuna 1.14.  
Marka  :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stražnjih guma:  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6.1.  : 
Opseg (m)  :  
Tlak u gumama (kPa)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6.3.  : ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 93  
Omjeri prijenosa (R.T.), primarni omjeri (R.P.) i (brzina vozila 
(km/h)) / (brzina vrtnje motora (1 000 (o/min)) (V  1 000 ) za svaki 
prijenosni omjer mjenja ča (R.B.).  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.6. i Dodatak 4. dopuna 1.13.3.  
R.B. R.P.  R.T.  V  1 000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  ELEKTRI ČNI STROJ (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog elektri čnog stroja ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Vršna snaga  :  
1.1.10.  POGONSKI REESS (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog pogonskog REESS-a ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Kapacitet  :  
Nazivni napon  :  
1.1.12.  GORIVNA ĆELIJA (ako je primjenjivo)  
Za više od jedne gorivne ćelije ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Maksimalna snaga  :  
Nazivni napon  :  
1.1.13.  POGONSKA ELEKTRONIKA (PE) (ako je primjenjivo)  
Može biti više od jednog sustava PE (pretvara č za pogonsku 
energiju, niskonaponski sustav ili punja č) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 94  
Marka  :  
Tip :  
Snaga  :  
1.2. Opis VOZILA H (TIP 1.) ILI OPIS VOZILA (ATCT)  
1.2.1.  MASA  
Ispitna masa VH-a (kg)  :  
1.2.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  
Prilog XXI. odjeljak 3.5.6.  : 
Upućivanje na izvješ će o ispitivanju 
cestovnog otpora  : 
1.2.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.2.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimalna mjesta  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 95  
1.3. Opis VOZILA L (VL)(AKO JE PRIMJENJIVO)  
1.3.1.  MASA  
Ispitna masa VL-a (kg)  :  
1.3.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
Upućivanje na izvješ će o ispitivanju 
cestovnog otpora  : 
1.3.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u 
voznom stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.3.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimalna mjesta  
1.4. Opis VOZILA M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
1.4.1.  MASA  
Ispitna masa VL-a (kg)  :  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 96  
1.4.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
1.4.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u 
voznom stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.4.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimalna mjesta  
2. REZULTATI ISPITIVANJA  
2.1. ISPITIVANJE TIPA 1. ili ATCT 
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : fiksnim pokretanjem / iterativna / alternativna s vlastitim 
ciklusom zagrijavanja  
Način rada dinamometra  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak  
1.2.4.2.2.  da/ne  
Stanje inercijskog usporavanja  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.2.1.8.5.  : da/ne  
Dodatno pretkondicioniranje  :  da/ne 
opis 
Faktori pogoršanja  :  dodijeljeno / ispitano  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 97  
2.1.1.  Vozilo H (koristi se i za ATCT)  
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Visina donjeg ruba ventilatora od tla (cm)  : 
Bočni položaj centra ventilatora (ako je 
izmijenjen prema zahtjevu proizvo đača) : u središnjoj liniji vozila / ...  
Udaljenost od prednjeg kraja vozila (cm)  : 
2.1.1.1.  Emisije one čišćujućih tvari (ako je primjenjivo)  
2.1.1.1.1.  Emisije one čišćujućih tvari vozila s najmanje jednim motorom s 
unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispi ­
tivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku 
(zadani po četni način rada ili najbolji na čin rada ili najgori na čin 
rada, ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
Onečišćujuće tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Čestična tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km) 
Izmjerene vrijednosti  
Faktori regeneracije (Ki) 
(2) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) 
(2) 
Multiplikativni  
Faktori pogoršanja (DF) 
aditivni  
Faktori pogoršanja (DF) 
multiplikativni  
Konačne vrijednosti  
Granične vrijednosti  
(2) Vidjeti izvješ ća Ki porodice  : 
Tip 1./I. izvršen za odre đivanje 
Ki : Prilog XXI., Podprilog 4. ili 
Pravilnik UNECE-a br. 83 (  1 ) 
( 1 ) Navesti ono što je primjenjivo  
Ispitivanje 2. ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 1 ) / 
zbog vrijednosti one čišćujućih tvari (90 % grani čnih vrijednosti) / 
oba razloga  
Isti stavak  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 98  
Ispitivanje 3. ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti stavak  
2.1.1.1.2.  Emisije one čišćujućih tvari OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja 
tipa 1. na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.  
Granične vrijednosti emisija one čišćujućih tvari moraju biti zadovo ­
ljene i sljede ći se stavak mora ponoviti za svaki voženi ispitni 
ciklus.  
Onečišćujuće tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Čestična tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km) 
Izmjerene vrijednosti 
jednog ciklusa  
Granične vrijednosti jednog 
ciklusa  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 1 ) / 
zbog vrijednosti one čišćujućih tvari (90 % grani čnih vrijednosti) / 
oba razloga  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti stavak  
2.1.1.1.3.  UF-PONDERIRANE EMISIJE ONE ČIŠĆUJUĆIH TVARI OVC- 
HEV-OVA  
Onečišćujuće tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Čestična tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km) 
Izračunane vrijednosti  
2.1.1.2.  Emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1.1.2.1.  Emisije CO  2 vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim 
izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 
1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije (nije za ATCT)  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku 
(zadani po četni način rada ili najbolji na čin rada ili najgori na čin 
rada, ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
Emisija CO  2 Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
Izmjerena vrijednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Koeficijent ispravka RCB: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktori regeneracije (Ki) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) 
Multiplikativni  
M CO2,c,4  — ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 99  
Emisija CO  2 Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT korekcija (FCF) (  1 ) 
Privremene vrijednosti M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklarirana vrijednost  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklarirana vrijednost  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: korekcijski faktor porodice (FCF) za korekciju reprezentativnih regionalnih temperaturnih uvjeta (ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o FCF-u porodice: 
( 2 ) korekcija kako je navedeno u Podprilogu 6. Dodatku 2. Prilogu XXI. ovoj Uredbi za vozila ICE, K  CO2 za HEV-ove  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak sa d  CO2 2 
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaključak 
Emisija CO  2 (g/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
Prosječna vrijednost M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Usklađena vrijednost M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Konačne vrijednosti M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Emisije CO  2 PREMA ATCT-U iz vozila s najmanje jednim 
motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC- 
HEV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(ATCT)  
Ispitivanje na 14 °C (ATCT)  
Emisija CO  2 (g/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
izmjerena vrijednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficijent RCB (5):  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Zaključak (ATCT)  
Emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korekcijski faktor porodice (FCF)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 100  
2.1.1.2.3.  Masene emisije CO  2 iz OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. 
na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.:  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost M  CO2,CD  
Deklarirana vrijednost  
d CO2 1 
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak s d  CO2 2 
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaključak 
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Prosječna vrijednost M  CO2,CD  
Konačna vrijednost M  CO2,CD  
2.1.1.2.4.  MASENA EMISIJA UF-PONDERIRANOG CO  2 OVC-HEV-ova  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost M  CO2 weighted  
2.1.1.3.  POTROŠNJA GORIVA (AKO JE PRIMJENJIVO, NIJE ZA 
ATCT)  
2.1.1.3.1.  Potrošnja goriva vozila samo s motorom s unutarnjim izgaranjem, 
NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu 
s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku 
(zadani po četni način rada ili najbolji na čin rada ili najgori na čin 
rada, ako je primjenjivo)  
Potrošnja (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
Konačne vrijednosti FC  p,H / FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Izračunano iz uskla đenih vrijednosti CO  2 
2.1.1.3.2.  Potrošnja goriva OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. na 
baterijski pogon  
Ispitivanje 1.:  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost FC  CD ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 101  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaključak 
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana vožnja  
Srednja vrijednost FC  CD 
Konačna vrijednost FC  CD 
2.1.1.3.3.  UF-ponderirana Potrošnja goriva OVC-HEV-ova  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana vožnja  
Izračunana vrijednost FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Potrošnja goriva vozila NOVC-FCHV-ova u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku 
(zadani po četni način rada ili najbolji na čin rada ili najgori na čin 
rada, ako je primjenjivo)  
Potrošnja (kg/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombini­
rana 
Izmjerene vrijednosti  
Korekcijski koeficijent RCB  
Konačne vrijednosti FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  AUTONOMIJE (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.4.1.  Autonomije za OVC-HEV-ove (ako je primjenjivo)  
2.1.1.4.1.1.  Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER)  
Ispitivanje 1.  
AER (km)  Grad  Kombinirana  
Izmjerene/izra čunane vrijednosti 
AER  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 102  
Zaključak 
AER (km)  Grad  Kombinirana  
Prosječni AER (ako je primjenjivo)  
Konačne vrijednosti AER-a  
2.1.1.4.1.2.  EKVIVALENTNA AUTONOMIJA NA ISKLJU ČIVO ELEKTRI ČNI 
POGON (EAER)  
EAER (km)  Grad  Kombinirana  
Konačne vrijednosti EAER-a  
2.1.1.4.1.3.  Stvarna autonomije na baterijski pogon  
R CDA (km)  Kombinirana  
Konačne vrijednosti R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Ciklusna autonomija na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.  
R CDC (km)  Kombinirana vožnja  
Konačna vrijednost R  CDC 
Indeksni broj prijelaznog ciklusa  
REEC ciklusa potvrde (%)  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
2.1.1.4.2.  Rasponi za PEV-ove – Autonomija potpuno elektri čnog vozila 
(PER) (ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
PER (km)  Grad  Kombinirana  
Izračunane vrijednosti PER-a  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 103  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaključak 
PER (km)  Grad  Kombinirana  
Prosječni PER  
Konačne vrijednosti PER-a  
2.1.1.5.  POTROŠNJA ELEKTRI ČNE ENERGIJE (AKO JE PRIMJE ­
NJIVO)  
2.1.1.5.1.  Potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova (ako je primje ­
njivo)  
2.1.1.5.1.1.  Potrošnja elektri čne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Grad  Kombini­
rana 
Konačne vrijednosti EC-a  
2.1.1.5.1.2.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom 
pogonu  
Ispitivanje 1.  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana vožnja  
Izračunana vrijednost EC  AC,CD  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaključak (ako je primjenjivo)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana  
Prosječni EC  AC,CD  
Konačna vrijednost  
2.1.1.5.1.3.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije  
Ispitivanje 1.  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost EC  AC,weighted  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 104  
Zaključak (ako je primjenjivo)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinirana  
Prosječna vrijednost EC  AC,weighted  
Konačna vrijednost  
2.1.1.5.2.  Potrošnja elektri čne energije PEV-ova (ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
EC (Wh/km)  Grad  Kombinirana  
Izračunane vrijednosti EC-a  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Grad  Kombini­
rana 
Prosječna vrijednost EC-a  
Konačne vrijednosti EC-a  
2.1.2.  VOZILO L (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Ponoviti odjeljak 2.1.1.  
2.1.3.  VOZILO M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Ponoviti odjeljak 2.1.1.  
2.1.4.  KONA ČNE VRIJEDNOSTI KRITERIJSKIH EMISIJA (AKO 
JE PRIMJENJIVO)  
Onečišćujuće tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km) 
Najviše vrijednosti (  1 ) 
( 1 ) za svaku one čišćujuću tvar unutar svih ispitnih rezultata VH-a, VL-a (ako je primjenjivo) i VIM-a (ako je primjenjivo)  
2.2. ISPITIVANJE TIPA 2. (a) (nije za ATCT)  
Uključeni podaci o emisijama potrebni za tehni čki pregled vozila  
Ispitivanje  CO ( % vol)  Lambda  Brzina vrtnje motora (o/ 
min)  Temperatura ulja (°C)  
Prazni hod  —  
Prazni hod pri visokom 
broju okretaja  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 105  
2.3. ISPITIVANJE TIPA 3. (a) (nije za ATCT)  
Emisija plinova ku ćišta koljenastog vratila u atmosferu: nema  
2.4. ISPITIVANJE TIPA 4. (a) (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća :  
2.5. ISPITIVANJE TIPA 5. (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća trajnosti porodice  :  
Ciklus tipa 1/l za ispitivanje kriterijskih 
emisija  : Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83 (  1 ) 
( 1 ) Navesti ono što je primjenjivo  
2.6. ISPITIVANJE RDE-a (nije za ATCT) 
Broj porodice RDE-a  :  MSxxxx  
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.7. ISPITIVANJE TIPA 6. (a) (nije za ATCT) 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : Inercijsko usporavanje (upu ćivanje na cestovni otpor)  
Inercijska masa (kg)  :  
Ako je odstupanje od vozila tipa 1.  :  
Gume  :  
Marka  :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stražnjih guma:  :  
Opseg (m)  :  
Tlak u gumama (kPa)  :  
Onečišćujuće tvari  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Ispitivanje  1. 
2. 
3. 
Prosjek  
Granična vrijednost  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 106  
2.8. SUSTAV UGRA ĐENE DIJAGNOSTIKE (OBD) (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.9. ISPITIVANJE ZACRNJENJA DIMA (b) (nije za ATCT)  
2.9.1.  ISPITIVANJE PRI USTALJENIM BRZINAMA  
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.9.2.  ISPITIVANJE PRI SLOBODNOM UBRZAVANJU  
Izmjerena vrijednost apsorpcije 
(m –1 ) : 
Ispravljena vrijednost apsorpcije 
(m –1 ) : 
2.10. SNAGA MOTORA (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.11. INFORMACIJE O TEMPERATURI POVEZANE S VOZILOM 
H(VH) 
Temperatura rashladne teku ćine 
motora na kraju vremena kondi ­
cioniranja (°C)  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  : 
Prosječna temperatura podru čja 
kondicioniranja tijekom poslje ­
dnja 3 sata (°C)  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  : 
Razlika izme đu krajnje tempera ­
ture rashladne teku ćine i 
prosječne temperature podru čja 
kondicioniranja u posljednja 3 
sata Δ T_ATCT  (°C) 
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.3.  : 
Minimalno vrijeme kondicioni ­
ranja t  soak_ATCT  (s) 
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.1.  : 
Položaj senzora temperature  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.5.  : 
Prilog ispitnom izvješ ću (nije primjenjivo za ATCT i PEV), 
1.– U elektroni čkom obliku, svi ulazni podaci za korelacijski alat, koji su nave ­
deni u to čki 2.4. Priloga 1. provedbenim uredbama (EU) 2017/1152 i (EU) 
2017/1153.  
Upućivanje na ulaznu datoteku: …  
2.– Izlazne vrijednosti Co2mpas-a:  
3.– Rezultati ispitivanja NEDC (ako je primjenjivo):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 107  
Dodatak 8.b  
Izvješće o ispitivanju cestovnog otpora  
Sljedeći podaci, ako su primjenjivi, minimalni su podaci potrebni za utvr đivanje 
cestovnog otpora.  
Broj IZVJEŠ ĆA 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA  
Proizvođač 
PREDMET  Utvr đivanje cestovnog otpora vozila  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima  
Marka  :  
Tip :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO,  DD/MM/GGGG  
1. PREDMETNA VOZILA  
Predmetne marke  :  
Predmetni tipovi  :  
Komercijalni naziv  :  
Maksimalna brzina (km/h)  :  
Pogonske osovine  :  
2. OPIS ISPITANIH VOZILA:  
2.1. OPĆENITO  
Ako nema interpolacije: mora se opisati vozilo koje je najnepovoljnije (u 
odnosu na potrošnju energije)  
2.1.1.  Vozilo H  
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za 
cijeli WLTC za vozila razreda 3, 
neovisno o razredu vozila  : 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 108  
2.1.2.  Vozilo L  
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za 
cijeli WLTC za vozila razreda 3, 
neovisno o razredu vozila  : (4 do 35 % na temelju H  R ) 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :  
2.1.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako 
je primjenjivo)  
▼M2 
Proizvođač i homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti o tome koji je 
model ispitnog vozila reprezentativan.  
Ispitna masa, otpor kotrljanja guma i čeona površina vozila H  M i L  M 
parametri su koji se moraju odrediti tako da vozilo H  M ima najve ću 
potrošnju energije u ciklusu, a vozilo L  M najmanju potrošnju energije u 
ciklusu u jednoj porodici po matrici cestovnog otpora. Proizvo đač i 
homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti o parametrima vozila za 
vozila H  M i L M . 
Cestovni otpor vozila H  M and L  M iz jedne porodice po matrici cestovnog 
otpora izra čunava se u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
▼B 
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za 
cijeli WLTC  : 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :  
2.2. MASE  
2.2.1.  Vozilo H  
Ispitna masa (kg)  :  
Prosječna masa m  av (kg) :  (srednja vrijednost prije i nakon 
ispitivanja)  
Rotacijska masa m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) ili izmje ­
reno 
Raspodjela mase  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 109  
2.2.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.2.1. s podacima za VL  
2.2.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako 
je primjenjivo)  
Ispitna masa (kg)  :  
Prosječna masa m  av (kg) :  (prosje čna vrijednost prije i 
nakon ispitivanja)  
Najveća tehnički dopuštena masa 
opterećenog vozila ( ≥ 3 000 kg)  : 
Procijenjeni aritmeti čki prosjek 
mase dodatne opreme  : 
Raspodjela mase  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  
2.3. GUME  
2.3.1.  Vozilo H  
Oznaka veli čine :  prednji/stražnji kraj ako je 
različito 
Marka  :  prednji/stražnji kraj ako je 
različito 
Tip :  prednji/stražnji kraj ako je 
različito 
Otpor kotrljanja (kgf/1 000 kg)  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  
Prednji tlak (kPa)  :  
Stražnji tlak (kPa)  :  
2.3.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.3.1. s podacima za VL  
2.3.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako 
je primjenjivo)  
Ponoviti odjeljak 2.3.1. s podacima o reprezentativnom vozilu  
2.4. NADOGRADNJA  
2.4.1.  Vozilo H  
Tip :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/ 
BB/BC/BD  
Izvedba  :  
Aerodinami čki uređaji 
Pomični aerodinami čni dijelovi 
nadogradnje  : da/ne i popis ako je primjenjivo  
Popis instaliranih aerodinami čkih 
opcija  : ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 110  
2.4.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.4.1. s podacima za VL 
Delta (C  d *A f ) LH u usporedbi s VH  : 
2.4.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako 
je primjenjivo)  
Opis oblika nadogradnje  :  Kvadrat (ako se ne može odre ­
diti oblik reprezentativne nado ­
gradnje za potpuno vozilo)  
▼M2 __________  
▼B 
Čeona površina A  fr : 
2.5. POGONSKI SKLOP  
2.5.1.  Vozilo H  
Oznaka motora  :  
Tip prijenosa  :  ručni, automatski, CVT  
Način prijenosa 
(proizvođačevi kodovi)  : (Oznaka zakretnog momenta i broj spojki → moraju se 
navesti u informativnom dokumentu)  
Pokriveni na čini prijenosa 
(proizvođačevi kodovi)  : 
Okretna brzina motora podijeljena s brzinom 
vozila  : 
Prijenosni stupanj  Prijenosni 
omjer  N/V omjer  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Električni uređaji spojeni u položaju N  :  nije primjenjivo (nema elektri čnog stroja ili nema stanja 
inercijskog usporavanja)  
Vrsta i broj elektri čnih strojeva  :  vrsta konstrukcije: asinkrona/sinkrona…  
Vrsta rashladnog sredstva  :  tekućina, zrak…  
2.5.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.5.1. s podacima za VL  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 111  
2.6. REZULTATI ISPITIVANJA  
2.6.1.  Vozilo H  
Datumi ispitivanja  :  dd/mm/gggg  
NA CESTI  (Prilog XXI., Podprilog 4. odjeljak 4.)  
Metoda ispitivanja  :  Inercijsko usporavanje  (Prilog XXI., Podprilog 4. odjeljak 4.3.) 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  (Prilog XXI. Podprilog 4.  
odjeljak 4.4.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna oznaka 
staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Usmjerenost kota ča :  Vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/h)  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.2.4.1.2.  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugrađena: utjecaj anemometrije (c  d *A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Energija vjetra  :  prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom 
ispitne staze  
Tlak zraka  :  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija vjetra  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/ne  
Neobrađeni podaci  :  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0= 
c1= 
c2= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0 
f1 
f2 
Konačni rezultati  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0= 
c1= 
c2= 
i 
f0= 
f1= 
f2= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0= 
f1= 
f2= ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 112  
ili 
METODA ZRA ČNOG TUNELA  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 6.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna oznaka 
dinamometra)  : 
Kvalifikacije objekata  :  Upućivanje na izvješ će i datum izvješ ća 
Dinamometar  
Vrsta dinamometra  :  dinamometar s trakom ili dinamometar s valjcima  
Metoda  :  stabilizirane brzine ili metoda usporavanja  
Zagrijavanje  :  zagrijavanje dinamometrom ili vožnjom vozila  
Korekcija krivulje valjka  
(Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 6.6.3.)  : (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo)  
Metoda namještanja dinamometra s 
valjcima  : s fiksnim pokretanjem / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom 
zagrijavanja  
Izmjereni koeficijent aerodinami čkog otpora 
pomnožen s čeonom površinom  : Brzina (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f0= 
f1= 
f2= 
ili 
MATRICA CESTOVNOG OTPORA  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 5.)  
Metoda ispitivanja  :  inercijsko usporavanja  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.3.) 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  (Prilog XXI. Podprilog 4.  
odjeljak 4.4.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna oznaka 
staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Usmjerenost kota ča :  Vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/h)  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.2.4.1.2.  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugrađena: utjecaj anemometrije (cd*A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Energija vjetra  :  prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom 
ispitne staze  
Tlak zraka  :  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 113  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija vjetra  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/ne  
Neobrađeni podaci  :  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0r 
f1r 
f2r 
▼M2 
Konačni rezultati  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
i 
f0r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f2r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f0r (izračunan za vozilo L  M ) = 
f2r (izračunan za vozilo L  M ) = 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f2r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f0r (izračunan za vozilo L  M ) = 
f2r (izračunan za vozilo L  M ) = 
▼B 
2.6.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.6.1. s podacima za VL  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 114  
Dodatak 8.c  
Predložak ispitnog obrasca  
„Ispitni obrazac” sadržava ispitne podatke koji su zabilježeni, ali nisu uklju čeni 
ni u koje ispitno izvješ će. 
Tehnička služba ili proizvo đač moraju čuvati ispitne obrasce najmanje 10 godina.  
Sljedeći podaci, ako su primjenjivi, minimalni su podaci potrebni za ispitna 
izvješća. 
▼M2 
Parametri za podesivo poravnanje kota ča 
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.2.1.8.3.  : 
Koeficijenti, c0, c1 i c2,  :  c0 = 
c1 = 
c2 =  
Vremena inercijskog usporavanja izmjerena na dinamometru s 
valjcima  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.4.4.  : 
Referentna brzina (km/h)  Vrijeme inercijskog 
usporavanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Dodatna masa može se postaviti na ili u vozilo kako bi se 
spriječilo proklizavanje guma  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 7.1.1.1.1.  : masa (kg) 
na/u vozilu  
Vremena inercijskog usporavanja nakon obavljanja postupka 
inercijskog usporavanja vozila prema stavku 4.3.1.3. 
Priloga XXI., Podpriloga 4.  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 8.2.4.2.  : 
Referentna brzina (km/h)  Vrijeme inercijskog uspo ­
ravanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 115  
Učinkovitost pretvara ča za NO  x 
Označene koncentracije (a), (b), (c), (d) i koncentracije kada je 
analizator NOx u na činu rada NO, tako da umjerni plin ne 
prolazi kroz pretvara č 
Prilog XXI. Podprilog 5. odjeljak 5.5.  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Koncentracija u na činu rada NO=  
Udaljenost koju je vozilo stvarno prešlo  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.6.4.6. i 1.2.12.6.  : 
Za vozilo s ru čnom promjenom prijenosa, vozilo MT koje ne 
može slijediti stazu ciklusa:  
Odstupanja od ciklusa vožnje  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.6.5.1.  
Indeksi vozne staze:  
Sljedeći indeksi izra čunavaju se u skladu sa SAE J2951 (revi ­
dirano u sije čnju 2014.):  
(a) ER : Oznaka energije  :  
(b) DR : Oznaka udaljenosti  :  
(c) EER : Oznaka smanjene potrošnje energije  :  
(d) ASCR : Oznaka apsolutne promjene brzine  :  
(e) IWR : Oznaka inercijskog rada  :  
(f) RMSSE : Efektivna vrijednost pogreške brzine  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljci 1.2.8.5. i 7.  
Vaganje uzorka filtra čestica  
Filtar prije testiranja  :  
Filtar nakon testiranja  :  
Referentni filtar  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljci 1.2.10.1.2. i 1.2.14.3.1.  
Sadržaj svakog spoja izmjeren nakon stabilizacije mjernog 
uređaja 
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.14.2.8.  : 
Određivanje faktora regeneracije  
Broj ciklusa D izme đu dva WLTC-a gdje se pojavljuju rege ­
neracijski doga đaji : 
Broj ciklusa n tijekom kojih se vrše mjerenja emisija  :  
Mjerenje masenih emisija za svaki spoj i u svakom ciklusu j  : 
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 2.1.3.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 116  
Određivanje faktora regeneracije  
Broj primjenjivih ispitnih ciklusa izmjerenih za potpunu rege ­
neraciju  : 
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 2.2.6.  
Određivanje faktora regeneracije  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 3.1.1.  
ATCT  
Temperatura zraka i vlažnost ispitne ćelije izmjereni na izlazu 
ventilatora vozila na minimalnoj frekvenciji od 1 Hz.  : Zadana vrijednost temperature = T  reg 
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.2.1.1.  Stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Temperatura podru čja kondicioniranja mjerena kontinuirano na 
minimalnoj frekvenciji od 1 Hz.  : Zadana vrijednost temperature = T  reg 
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.2.2.1.  Stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Vrijeme prebacivanja iz podru čja pretkondicioniranja u 
područje kondicioniranja  
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.6.2.  : ≤ 10 minuta  
Vrijeme izme đu kraja ispitivanja tipa 1. i postupka hla đenja : ≤ 10 minuta  
Izmjereno vrijeme kondicioniranja koje se bilježi na sve rele ­
vantne ispitne obrasce.  
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  : Vrijeme izme đu mjerenja krajnje temperature i 
kraja ispitivanja tipa 1. na 23 °C  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 117  
PRILOG II.  
UPORABNA SUKLADNOST  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju zahtjevi za uporabnu sukladnost za emisije iz 
ispušne cijevi i OBD (uklju čujući IUPR  M ) za vozila koja su homologirana 
u skladu s ovom Uredbom.  
2. ZAHTJEVI  
Zahtjevi s obzirom na uporabnu sukladnost utvr đeni su u stavku 9. i 
dodacima 3., 4. i 5. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke opisane u 
sljedećim odjeljcima.  
2.1. Stavak 9.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 83 tuma či se kako slijedi:  
Homologacijsko tijelo provodi kontrolu uporabne sukladnosti na temelju 
svih odgovaraju ćih podataka koje posjeduje proizvo đač, prema postupcima 
koji su jednaki onima za sukladnost proizvodnje propisanima u članku 12. 
stavcima 1. i 2. Direktive 2007/46/EZ i to čkama 1. i 2. Priloga X. toj 
Direktivi. Ako je bilo koje homologacijsko tijelo ili tijelo za nadzorno 
ispitivanje države članice dostavilo informacije homologacijskom tijelu, 
potonje tijelo dopunjava izvješ ća o praćenju u uporabi koja je isporu čio 
proizvođač. 
2.2. Stavak 9.3.5.2. Pravilnika UNECE-a br. 83 mijenja se uz dodatak slije ­
dećeg novog podstavka:  
„… 
Vozila malih proizvodnih serija s manje od 1 000 vozila po porodici po 
OBD-u izuzeta su od minimalnih zahtjeva IUPR kao i zahtjeva da ih 
dokaže homologacijskom tijelu.”  
2.3. Pozivanje na „ugovorne strane” smatra se pozivanjem na „države članice”.  
2.4. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ­ 
ćim: 
Vozilo mora pripadati tipu vozila koji je homologiran u skladu s ovom 
Uredbom i na koji se odnosi potvrda o sukladnosti u skladu s Direktivom 
2007/46/EZ. Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Uniji.  
2.5. Upu ćivanje u stavku 2.2. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
Sporazum iz 1958. godine smatra se upu ćivanjem na Direktivu 
2007/46/EZ.  
2.6. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ­ 
ćim: 
Sadržaj olova ili sumpora u uzorku goriva iz spremnika vozila mora zado ­
voljavati primjenjive norme propisane u Direktivi 2009/30/EZ Europskog 
parlamenta i Vije ća ( 1 ) i ne smije biti tragova uporabe neodgovaraju ćega 
goriva. Mogu se obaviti provjere u ispušnoj cijevi.  
2.7. Upu ćivanje u stavku 4.1. Priloga 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „ispi ­
tivanja emisija u skladu s Prilogom 4.a” smatra se upu ćivanjem na „ispi ­
tivanja emisija provedena u skladu s Prilogom XXI. ovoj Uredbi.”  ▼B 
( 1 ) SL L 140, 5.6.2009., str. 88.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 118  
2.8. Upu ćivanje u stavku 4.1. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
„stavak 6.3. Priloga 4.a” smatra se upu ćivanjem na „stavak 1.2.6. Podpri ­
loga 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi”.  
2.9. Upu ćivanje u stavku 4.4. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „Spo ­
razum iz 1958. godine” smatra se upu ćivanjem na „ članak 13. stavak 1. ili 
2. Direktive 2007/46/EZ”.  
2.10. U stavku 3.2.1., stavku 4.2. i bilješkama 1. i 2. Dodatka 4. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, upu ćivanje na grani čne vrijednosti navedene u tablici 
1. stavka 5.3.1.4. smatra se upu ćivanjem na tablicu 1. Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 119  
PRILOG III.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 120  
PRILOG III.A  
VERIFIKACIJA STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE  
1. UVOD, DEFINICIJE I KRATICE  
1.1. Uvod  
U ovom se Prilogu opisuje postupak za verifikaciju stvarnih emisija 
tijekom vožnje (RDE) lakih osobnih i gospodarskih vozila.  
1.2. Definicije  
1.2.1. „ Točnost” znači odstupanje izme đu izmjerene ili izra čunane vrijed ­
nosti i sljedive referentne vrijednosti.  
1.2.2. „ Analizator ” znači svaki mjerni ure đaj koji nije dio vozila, ali se 
ugrađuje radi utvr đivanja koncentracije ili koli čine plinovitih ili 
krutih one čišćujućih tvari.  
1.2.3. „ Odsječak na osi ” linearne regresije (a  0 ) znači: 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemu je:  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
1.2.4. „ Umjeravanje ” znači proces podešavanja odziva analizatora, instru ­
menta za mjerenje protoka, senzora ili signala tako da se njegovi 
izlazni podaci podudaraju s jednim ili više referentnih signala.  
1.2.5. „ Koeficijent odre đivanja ” (r 2 ) znači: 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemu je:  
a 0 odsječak linearnog regresijskog pravca na osi  
a 1 nagib linearnog regresijskog pravca  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednosti  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 121  
1.2.6. „ Koeficijent unakrsne korelacije ” (r) znači: 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemu je:  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
x srednja referentna vrijednost  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednosti  
1.2.7. „ Kašnjenje ” znači vrijeme od trenutka prebacivanja plina (t  0 ) do 
trenutka kad odziv dosegne 10 posto (t  10 ) konačne očitane vrijednosti.  
1.2.8. „ Signali ili podaci iz upravlja čke jedinice motora (ECU) ” znači svaka 
informacija o vozilu i signal iz vozila zabilježeni iz mreže vozila 
primjenom protokola navedenih u to čki 3.4.5. Dodatka 1.  
1.2.9. „ Upravljačka jedinica motora ” znači elektroni čka jedinica koja 
upravlja razli čitim aktuatorima radi osiguranja optimalnog radnog 
učinka pogonskog sklopa.  
1.2.10. „ Emisije ”, koje se nazivaju i „ komponente ”, „onečišćujuće tvari ” ili 
„emisije one čišćujućih tvari ”, znači regulirane plinovite tvari ili krute 
čestice u ispušnim plinovima.  
1.2.11. „ Ispuh ”, koji se naziva i ispušni plin, zna či ukupnost svih plinovitih 
tvari i krutih čestica koje se ispuštaju iz ispušnog otvora ili ispušne 
cijevi zbog izgaranja goriva u vozilu s motorom s unutarnjim izgara ­
njem.  
▼M1 
1.2.12. „ Emisije ispušnih plinova ” znači emisije plinovitih, krutih i teku ćih 
spojeva iz ispušne cijevi.  
▼B 
1.2.13. „ Cijela ljestvica ” znači puni raspon analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka ili senzora prema specifikacijama proizvo đača 
opreme. Ako se za mjerenja upotrebljava podraspon analizatora, 
instrumenta za mjerenje protoka ili senzora, cijelu ljestvicu treba shva ­
titi kao maksimalno o čitanje.  
1.2.14. „ Odzivni faktor ugljikovodika” odre đene vrste ugljikovodika znač i 
omjer izme đu očitanja FID-a i koncentracije promatrane vrste uglji ­
kovodika u boci s referentnim plinom, izražen kao ppmC  1 . 
1.2.15. „ Veće odr žavanje ” znači prilagodba, popravak ili zamjena analizatora, 
instrumenta za mjerenje protoka ili senzora kojim bi se moglo utjecati 
na točnost mjerenja.  
1.2.16. „ Buka ” znači dvostruka efektivna vrijednost 10 standardnih devijacija, 
svaka od kojih se izra čunava iz nultih odziva izmjerenih uz stalnu 
frekvenciju bilježenja od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 
sekundi.  
1.2.17. „ Nemetanski ugljikovodici ” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici 
(THC), ne ra čunajući metan (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 122  
1.2.18. „Broj emisijskih čestica (PN)” ili „PN” zna či ukupni broj krutih 
čestica ispuhanih iz ispušne cijevi vozila kvantificiran metodama 
razrjeđivanja, uzorkovanja i mjerenja, kako je utvr đeno u Prilogu 
XXI. 
▼B 
1.2.19. „ Preciznost ” znači umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 ponavlja ­
jućih odziva na sljedivu standardnu vrijednost.  
1.2.20. „ Očitanje ” znači numeri čka vrijednost koju prikazuje analizator, 
instrument za mjerenje protoka, senzor ili bilo koji drugi ure đaj za 
mjerenje koji se primjenjuje u kontekstu mjerenja emisija vozila.  
1.2.21. „ Vrijeme odziva ” (t  90 ) znači zbroj vremena kašnjenja i vremena pora ­
sta. 
1.2.22. „ Vrijeme porasta ” znači vrijeme izme đu 10 %-tnog i 90 %-tnog 
odziva (t  90 – t 10 ) u odnosu na kona čno očitanje.  
1.2.23. „ Efektivna vrijednost ” (x  rms ) znači kvadratni korijen aritmeti čke 
sredine kvadrata vrijednosti te se definira kao:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
pri čemu je:  
x izmjerena ili izra čunana vrijednost  
n broj vrijednosti  
1.2.24. „ Senzor ” znači svaki ure đaj za mjerenje koji nije dio vozila, ali se 
ugrađuje radi utvr đivanja drugih parametara osim koncentracije plino ­
vitih i krutih one čišćujućih tvari i masenog protoka ispušnih plinova.  
▼M1 
1.2.25. „Rasponsko umjeravanje” zna či podesiti instrument tako da daje 
ispravan odgovor na umjerni standard koji je izme đu 75 % i 100 % 
maksimalne vrijednosti mjernog raspona instrumenta ili o čekivanog 
raspona upotrebe.  
▼B 
1.2.26. „ Rasponski odziv ” znači srednja vrijednost odziva na rasponski signal 
tijekom vremenskog intervala od najmanje 30 sekundi.  
1.2.27. „ Pomak rasponskog odziva ” znači razlika izme đu srednje vrijednosti 
odziva na rasponski signal i odziva na stvarni rasponski signal izmje ­
rena u zadanom vremenskom razdoblju nakon to čnog umjeravanja 
raspona analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora.  
1.2.28. „ Nagib ” linearne regresije (a  1 ) znači: 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemu je:  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
x i stvarna vrijednost referentnog parametra  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 123  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
n broj vrijednosti  
1.2.29. „ Standardna pogreška procjene ” (SEE) zna či: 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemu je:  
ý procijenjena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
x max maksimalna stvarna vrijednost referentnog parametra  
n broj vrijednosti  
1.2.30. „ Ukupni ugljikovodici ” (THC) zna či zbroj svih hlapljivih spojeva 
mjeren plameno-ionizacijskim detektorom (FID).  
1.2.31. „ Sljediv ” znači mogućnost povezivanja mjerenja ili o čitanja s 
poznatim i zajedni čki usuglašenim standardom putem neprekinutog 
lanca usporedbi.  
1.2.32. „ Vrijeme transformacije ” znači vremenska razlika izme đu promjene 
koncentracije ili protoka ( t 0 ) u referentnoj to čki i odziva sustava od 
50 % u odnosu na kona čno očitanje (t  50 ). 
1.2.33. „ Vrsta analizatora ”, naziva se i „ tip analizatora ”, znači skupina anali ­
zatora istog proizvo đača koji primjenjuju isto na čelo za utvr đivanje 
koncentracije jedne specifi čne plinovite komponente ili broja čestica.  
1.2.34. „ Tip mjera ča masenog protoka ispuha ” znači skupina mjera ča 
masenog protoka ispušnih plinova istog proizvo đača koji imaju 
sličan polumjer unutarnje cijevi te koji primjenjuju isto na čelo za 
utvrđivanje masenog protoka ispušnih plinova.  
1.2.35. „ Validacija ” znači postupak ocjenjivanja ispravnosti ugradnje i funk ­
cionalnosti prijenosnog sustava za mjerenje emisija i ispravnosti 
mjerenja masenog protoka ispušnih plinova obavljenih nesljedivim 
mjeračima masenog protoka ispušnih plinova ili kao što je izra čunano 
iz podataka iz senzora ili signala ECU-a.  
1.2.36. „ Verifikacija ” znači postupak ocjenjivanja uskla đenosti izmjerenog ili 
izračunanog izlaza analizatora, instrumenta za mjerenje protoka, 
senzora ili signala s referentnim signalom u okviru jednog unaprijed 
određenog praga za prihva ćanje ili više njih.  
1.2.37. „ Nulto umjeravanje ” znači umjeravanje analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka ili senzora radi dobivanja to čnog odziva na nulti 
signal.  
1.2.38. „ Nulti odziv ” znači srednja vrijednost odziva na nulti signal u vremen ­
skom intervalu od najmanje 30 sekundi.  
1.2.39. „ Pomak nultog odziva ” znači razlika izme đu srednje vrijednosti 
odziva na nulti signal i stvarnog nultog signala izmjerenog tijekom 
zadanog vremenskog razdoblja nakon to čnog nultog umjeravanja 
analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 124  
1.2.40.  „Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora”  ili 
„OVC-HEV” zna či hibridno elektri čno vozilo koje se može puniti 
iz vanjskog izvora.  
1.2.41.  „Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora”  ili 
„NOVC-HEV” zna či vozilo opremljeno s najmanje dva razli čita pret­
varača energije i najmanje dva razli čita sustava za pohranu energije 
koji se upotrebljavaju za pogon vozila i koji se ne mogu puniti iz 
vanjskog izvora.  
▼B 
1.3. Kratice  
Kratice se op ćenito odnose na jedninu i množinu skra ćenih pojmova.  
br. — broj  
CH  4 — metan  
CLD — kemiluminescentni detektor  
CO — ugljikov monoksid  
CO  2 — ugljikov dioksid  
CVS — ure đaj za uzorkovanje stalnog volu ­
mena  
DCT — prijenosnik snage s dvije spojke  
ECU — upravlja čka jedinica motora  
EFM — mjera č masenog protoka ispušnih 
plinova  
FID — plameno-ionizacijski detektor  
FS — cijela ljestvica  
GPS — globalni sustav za odre đivanje polo ­ 
žaja 
H 2 O — voda  
HC — ugljikovodici  
HCLD — grijani kemiluminescentni detektor  
HEV — hibridno elektri čno vozilo  
ICE — motor s unutarnjim izgaranjem  
ID — identifikacijski broj ili šifra  
UNP — ukapljeni naftni plin  
maks. — maksimalna vrijednost  
MAW — pomi čni prozor za izra čun srednje 
vrijednosti  
N 2 — dušik  
NDIR — nedisperzivni infracrveni analizator  
NDUV — nedisperzivni ultraljubi časti anali ­
zator  
NEDC — novi europski vozni ciklus  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 125  
NG — prirodni plin  
NMC — nemetanski separator  
NMC-FID — nemetanski separator u kombinaciji s 
plameno-ionizacijskim detektorom  
NMHC — nemetanski ugljikovodici  
NO — dušikov monoksid  
NO  2 — dušikov dioksid  
NO  x — dušikovi oksidi  
NTE — vrijednosti koje se ne smiju prekora ­ 
čiti 
O 2 — kisik  
OBD — ugra đena dijagnostika  
PEMS — prijenosni sustav za mjerenje emisija  
PHEV — punjivo hibridno elektri čno vozilo  
PN — broj čestica  
RDE — stvarne emisije tijekom vožnje  
RPA — relativno pozitivno ubrzanje  
SCR — selektivna kataliti čka redukcija  
SEE — standardna pogreška procjene  
THC — ukupni ugljikovodici  
UNECE — Gospodarska komisija Ujedinjenih 
naroda za Europu  
VIN — identifikacijski broj vozila  
WLTC — Globalno uskla đeni ispitni ciklus za 
laka vozila  
WWH-OBD — Globalno uskla đeni ugrađeni sustavi 
za dijagnostiku  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Grani čne vrijednosti emisija koje se ne smiju prekora čiti 
Tijekom uobi čajenog vijeka trajanja tipa vozila homologiranog u 
skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007, njegove emisije, utvr đene u 
skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga i ispuštene tijekom bilo kojeg 
mogućeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) izvršenog 
u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, ne smiju biti ve će od sljede ćih 
vrijednosti specifi čnih za one čišćujuće tvari koje ne smiju biti preko ­
račene (NTE):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TF ðp 1;…; p n Þ Ü EURO Ä 6 
pri čemu je EURO-6 primjenjiva grani čna vrijednost emisija za Euro 
6 utvrđena u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 126  
2.1.1. Kona čni faktori sukladnosti  
Faktor sukladnosti CF  pollutant  za predmetnu one čišćujuću tvar utvr đuje 
se kako slijedi:  
Onečišćujuća 
tvar Masa dušikovih 
oksida (NO  x ) Broj čestica 
(PN)  Masa ugljikova 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  Kombinirana masa 
ukupnih ugljikovodika i 
dušikovih oksida (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  1 + toleran­
cija pri čemu 
je toleran­
cija = 0,5  ►M1 1 +  
tolerancija  
za PN pri 
čemu je  
tolerancija  
za PN = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
Tolerancija  je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prijenosnih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) koji se svake godine preispituje zbog poboljšane kvalitete postupka ispitivanja 
PEMS-om ili tehni čkog napretka.  
►M1 Tolerancija za PN’ je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju zbog prenosivih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) za PN i koji se svake godine preispituje i revidira na temelju poboljšane kvalitete 
postupka ispitivanja PEMS-om za PN ili tehni čkog napretka. ◄ 
2.1.2. Privremeni faktori sukladnosti  
Iznimno od odredbi u to čki 2.1.1., do pet godina i četiri mjeseca 
nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) 
715/2007 i ako to zahtijeva proizvo đač mogu se primjenjivati sljede ći 
faktori sukladnosti:  
Onečišćujuća 
tvar Masa dušikovih 
oksida (NO  x ) Broj čestica 
(PN)  Masa ugljikova 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  Kombinirana masa 
ukupnih ugljikovodika i 
dušikovih oksida (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 +  
tolerancija  
za PN pri 
čemu je  
tolerancija  
za PN = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
►M1 Tolerancija za PN’ je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju zbog prenosivih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) za PN i koji se svake godine preispituje i revidira na temelju poboljšane kvalitete 
postupka ispitivanja PEMS-om za PN ili tehni čkog napretka. ◄ 
Primjena privremenih faktora sukladnosti bilježi se u certifikatu o 
sukladnosti vozila.  
2.1.3. Prijenosne funkcije  
Prijenosnoj funkciji  TF(p1, …, pn)  na koju se upu ćuje u točki 2.1. 
određuje se vrijednost 1 za cijeli raspon parametara  pi (i = 1, …, n) . 
Ako se prijenosna funkcija  TF(p1, …, pn)  mijenja, to se čini tako da 
se ne pogoršava utjecaj na okoliš i u činkovitost ispitivanja stvarnih 
emisija tijekom vožnje (RDE). Posebice sljede ći uvjet mora biti ispu ­
njen: 
Z 
TF ðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
pri čemu je:  
— dp integral cijelog raspona parametara  p i (i = 1,…,n)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 127  
— Q(p  1 ,…, p  n ) gustoća vjerojatnosti doga đaja koja odgovara parame ­
trima  p i (i= 1,…,n)  u stvarnoj vožnji. Proizvo đač potvrđuje uskla­ 
đenost s to čkom 2.1. ispunjavanjem potvrde navedene u 
Dodatku 9.  
2.2. Ispitivanjima RDE-a propisanima ovim Prilogom pri homologaciji i 
tijekom životnog vijeka vozila osigurava se pretpostavka sukladnosti 
sa zahtjevom navedenim u to čki 2.1. Pretpostavljenu sukladnost može 
se preispitati dodatnim ispitivanjima RDE-a.  
2.3. Države članice osiguravaju mogu ćnost ispitivanja vozila PEMS-om na 
javnim cestama u skladu s postupcima propisanima odgovaraju ćim 
nacionalnim zakonima, uz istovremeno poštivanje lokalnih zakona o 
cestovnom prometu i sigurnosnih zahtjeva.  
2.4. Proizvo đači osiguravaju mogu ćnost da neovisna stranka provede ispi ­
tivanje vozila PEMS-om na javnim cestama, npr. stavljanjem na 
raspolaganje prikladnih adaptera za ispušne cijevi, odobravanjem 
pristupa signalima ECU-a te izvršavanjem potrebnih administrativnih 
mjera.  ►M1 ►C1 Ako se ovom Uredbom ne zahtijeva odgovara ­
juće ispitivanje PEMS-om, proizvo đač može naplatiti razumnu 
naknadu sli čnu odredbi iz članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 
715/2007. ◄ ◄ 
3. ISPITIVANJE STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE KOJE 
TREBA IZVRŠITI  
▼M2 
3.1. Sljede ći se zahtjevi primjenjuju na ispitivanja PEMS-om navedena u 
članku 3. stavku 11. drugom podstavku.  
▼M1 
3.1.0. Zahtjevi iz to čke 2.1. moraju biti ispunjeni tijekom gradskog dijela 
ispitne vožnje i cijele ispitne vožnje u ispitivanju PEMS-om. Ovisno o 
izboru proizvo đača moraju se ispuniti uvjeti iz barem jedne od dviju 
točaka u nastavku, 3.1.0.1 ili 3.1.0.2. OVC-HEV mora ispuniti uvjete 
iz točke 3.1.0.3.  
▼B 
3.1.0.1.  M  gas ,d,t ≤ NTE  pollutant  i M gas ,d,u ≤ NTE  pollutant  , u skladu s definici ­
jama iz to čke 2.1. ovog Priloga i to čkama 6.1. i 6.3. Dodatka 5., pri 
čemu je  gas = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  i M w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  u skladu s definici ­
jama iz to čke 2.1. ovog Priloga i to čkom 3.9. Dodatka 6., pri čemu je  
gas = pollutant . 
▼M1 
3.1.0.3.  M  t ≤ NTE  pollutant  i M u ≤ NTE  pollutant  , u skladu s definicijama iz to čke 
2.1. ovog Priloga i to čke 4. Dodatka 7.c.  
▼B 
3.1.1. U svrhu homologacije maseni protok ispuha odre đuje se opremom za 
mjerenje koja nije dio vozila i nikakvi se podaci iz ECU-a vozila ne 
upotrebljavaju u tom smislu. Izvan konteksta homologacije mogu se 
upotrebljavati i druge metode za odre đivanje masenog protoka ispuha 
u skladu s Dodatkom 2., odjeljkom 7.2.  
3.1.2. Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno rezultatima provjere kvali ­
tete podataka i validacije dobivenima ispitivanjem PEMS-om prove ­
denim u skladu s dodacima 1. i 4., homologacijsko tijelo može poni ­ 
štiti ispitivanje. U tom slu čaju homologacijsko tijelo bilježi podatke o 
ispitivanju i razloge poništavanja ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 128  
3.1.3. Izvješ ćivanje i širenje informacija o ispitivanju RDE-a  
3.1.3.1. Tehni čko izvješće koje je proizvo đač pripremio u skladu s Dodatkom 
8. stavlja se na raspolaganje homologacijskom tijelu.  
▼M1 
3.1.3.2. Proizvo đač se mora pobrinuti da su informacije popisane u to čki 
3.1.3.2.1. dostupne na javno pristupa čnim internetskim stranicama 
bez naknade i bez obveze da se korisnik identificira ili prijavi. Proiz ­
vođač se mora pobrinuti da Komisija i homologacijska tijela budu 
uvijek obaviješteni o adresi tih stranica.  
3.1.3.2.1. Na tim internetskim stranicama mora biti mogu će pretraživati bazu 
podataka upitima sa zamjenskim znakovima koji se temelje na 
najmanje jednom od sljede ćeg: 
marki, tipu, varijanti, izvedbi, trgova čkom imenu i identifikacijskom 
broju vozila, kako su definirani u certifikatu o sukladnosti na temelju 
Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ.  
Za sva vozila sljede će informacije moraju biti raspoložive u pretraži ­
vanju:  
— rezultati ispitivanja PEMS-om iz to čke 6.3. Dodatka 5., to čke 3.9. 
Dodatka 6. i to čke 4. Dodatka 7.c za sve tipove vozila s obzirom 
na emisije na popisu opisanom u to čki 5.4. Dodatka 7. Za NOVC- 
HEV-ove moraju se navesti rezultati ispitivanja PEMS-om, kako 
je utvrđeno u točki 6.3. Dodatka 5. i, ako je primjenjivo, to čki 3.9. 
Dodatka 6. Za OVC-HEV-ove moraju se navesti rezultati ispiti ­
vanja PEMS-om, kako je utvr đeno u točki 4. Dodatka 7.c;  
— deklarirane maksimalne vrijednosti RDE-a, kako su navedene u 
točki 48.2. certifikata o sukladnosti opisanog u Prilogu IX. Direk ­
tive 2007/46/EZ.  
__________  
▼B 
3.1.3.3. Na zahtjev, bez naknade i u roku od 30 dana, proizvo đač stavlja na 
raspolaganje tehni čko izvješ će koje se navodi u to čki 3.1.3.1. bilo 
kojoj zainteresiranoj stranki.  
3.1.3.4. Na zahtjev, homologacijsko tijelo stavlja na raspolaganje informacije 
navedene u to čkama 3.1.3.1. i 3.1.3.2. u roku od 30 dana od primitka 
zahtjeva. Homologacijsko tijelo može naplatiti razumnu i razmjernu 
naknadu koja ne će odvratiti zainteresiranu stranku koja ima opravdani 
interes zatražiti odgovaraju će informacije te koja ne premašuje interne 
troškove tijela za stavljanje tražene informacije na raspolaganje.  
4. OP ĆI ZAHTJEVI  
4.1. Stvarne emisije tijekom vožnje dokazuju se ispitivanjem vozila na 
cesti uz uobi čajeni način i uvjete vožnje te korisni teret. Ispitivanje 
RDE-a reprezentativno je za vozila kojima se upravlja na stvarnim 
voznim putovima uz uobi čajeno optere ćenje. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 129  
4.2. Proizvo đač mora homologacijskom tijelu dokazati da su odabrano 
vozilo, na čini vožnje, uvjeti i korisni tereti reprezentativni za porodicu 
vozila po ispitivanju PEMS-om. Zahtjevi u pogledu korisnog tereta i 
nadmorske visine, navedeni u to čkama 5.1. i 5.2., primjenjuju se  ex 
ante kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti prihvatljivi za ispitivanje RDE-a.  
4.3. Homologacijsko tijelo predlaže ispitnu vožnju u gradskim uvjetima, 
izvangradskim uvjetima i uvjetima na autocesti koja ispunjava 
zahtjeve iz to čke 6. Kako bi se koncipirala ispitna vožnja, za odabir 
njezinih dijelova u gradskim uvjetima, izvangradskim uvjetima i uvje ­
tima na autocesti upotrebljava se topografska karta. Gradski dio 
ispitne vožnje trebao bi se voziti na gradskim cestama s ograni čenjem 
brzine koje ne smije biti više od 60 km/h. Ako se gradski dio ispitne 
vožnje treba odre đeno, ograni čeno razdoblje voziti na cesti s ograni ­ 
čenjem brzine višim od 60 km/h, vozilo se mora voziti brzinama koje 
ne smiju biti ve će od 60 km/h.  
▼B 
4.4. Ako sakupljanje podataka ECU-a za vozilo utje če na emisije ili radni 
učinak vozila, cijela se porodica po ispitivanju PEMS-om kojoj vozilo 
pripada prema definiciji u Dodatku 7. smatra nesukladnom. Takva 
funkcionalnost smatra se „poreme ćajnim ure đajem” kao što je defini ­
rano u članku 3. stavku 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
▼M1 
4.5. Kako bi se procijenile emisije tijekom ispitnih vožnji s toplim pokre ­
tanjem, za svaku se porodicu vozila po ispitivanju PEMS-om odre đeni 
broj vozila, utvr đen u točki 4.2.7. Dodatka 7., mora ispitati bez kondi ­
cioniranja vozila opisanog u to čki 5.3., ali s toplim motorom.  
▼B 
5. GRANI ČNI UVJETI  
5.1. Korisni teret vozila i ispitna masa  
5.1.1. Osnovni korisni teret vozila obuhva ća vozača, svjedoka ispitivanja 
(ako je primjenjivo) i ispitnu opremu, uklju čujući dijelove za postav ­
ljanje i ure đaje za napajanje.  
5.1.2. U svrhu ispitivanja može se dodati umjetni korisni teret, sve dok 
ukupna masa osnovnog i umjetnog korisnog tereta ne premašuje 
90 % zbroja „mase putnika” i „korisne nosivosti” utvr đene u 
točkama 19. i 21. članka 2. Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o 
provedbi Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i 
Vijeća o zahtjevima za homologaciju tipa za mase i dimenzije 
vozila i njihovih prikolica te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća (SL L 353, 21.12.2012., str. 31.)  
5.2. Uvjeti okoline  
▼M1 
5.2.1. Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline utvr đenima u ovom odjeljku. 
Uvjeti okoline smatraju se „proširenima” ako se proširi barem jedan 
od uvjeta temperature i nadmorske visine. Korekcijski faktor za proši ­
rene uvjete temperature i nadmorske visine primjenjuje se samo 
jednom. Ako se ispitivanje djelomi čno ili u cijelosti provede izvan 
uobičajenih ili proširenih uvjeta, ispitivanje se smatra nevaljanim.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 130  
5.2.2. Umjereni uvjeti nadmorske visine: Nadmorska visina niža od ili 
jednaka 700 metara iznad razine mora.  
5.2.3. Prošireni uvjeti nadmorske visine: nadmorska visina ve ća od 700 
metara iznad razine mora te manja od ili jednaka 1300 metara iznad 
razine mora.  
▼M1 
5.2.4 Umjereni uvjeti temperature: temperatura od 273,15 K (0 °C) do 
303,15 K (30 °C).  
5.2.5 Prošireni uvjeti temperature: temperatura od 266,15 K (– 7 °C) do 
273,15 K (0 °C) ili od 303,15 K (30 °C) do 308,15 K (35 °C).  
5.2.6. Odstupaju ći od odredbi to čaka 5.2.4. i 5.2.5., niža temperatura za 
umjerene uvjete je najmanje 276,15 K (3 °C), a niža temperatura za 
proširene uvjete je najmanje 271,15 K (– 2 °C) izme đu početka 
primjene obvezuju ćih graničnih vrijednosti emisija koje se ne smiju 
prekoračiti (NTE), kako su utvr đene u odjeljku 2.1., i do pet godina i 
četiri mjeseca od datuma navedenih u stavcima 4. i 5. članka 10. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
5.3. Kondicioniranje vozila za ispitivanje s hladnim pokretanjem motora  
Prije ispitivanja RDE-a vozilo se pretkondicionira na sljede ći način. 
Vozi se najmanje 30 minuta, parkira sa zatvorenim vratima i zatvo ­
renim poklopcem motora te se ostavlja isklju čenog motora izme đu 6 i 
56 sati na nadmorskoj visini i temperaturi u skladu s umjerenim ili 
proširenim uvjetima iz to čaka 5.2.2. ili 5.2.6. Trebalo bi izbjegavati 
ekstremne atmosferske uvjete (obilan snijeg, oluja, tu ča) i preko ­
mjerne koli čine prašine. Prije po četka ispitivanja mora se provjeriti 
da na vozilu nema ošte ćenja ili signala upozorenja koji ukazuju na 
moguću neispravnost.  
▼B 
5.4. Dinami čni uvjeti  
Dinamičnim uvjetima obuhva ćen je učinak kategorizacije ceste, fron ­
talnog vjetra i dinamike vožnje (ubrzanja, usporavanja) te pomo ćnih 
sustava na potrošnju energije i emisije ispitnog vozila. Verifikacija 
normalnosti dinami čnih uvjeta obavlja se nakon dovršetka ispitivanja 
pomoću zabilježenih podataka iz prijenosnog sustava za mjerenje 
emisija. Ta se verifikacija provodi u dva koraka:  
5.4.1. ukupni višak ili nedostatak dinamike vožnje tijekom vožnje provje ­
rava se u skladu s metodama opisanima u Dodatku 7.a ovome Prilogu.  
▼M1 
5.4.2. Ako su rezultati vožnje valjani nakon provjera u skladu s to čkom 
5.4.1., moraju se primijeniti metode provjere normalnosti ispitnih 
uvjeta utvr đene u dodacima 5., 6., 7.a i 7.b ovome Prilogu. Isklju čivo 
ako je rije č o OVC-HEV-ovima, valjanost ispitne vožnje i normalnost 
ispitnih uvjeta provjeravaju se u skladu s Dodatkom 7.c, a dodaci 5. i 
6. nisu primjenjivi.  
▼B 
5.5. Stanje i rad vozila  
5.5.1. Pomo ćni sustavi  
Sustavom klimatizacije ili drugim pomo ćnim uređajima upravlja se na 
način koji odgovara na činu na koji bi ih potroša č koji vozi u stvarnim 
uvjetima na cesti mogao upotrebljavati.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 131  
5.5.2. Vozila opremljena sustavima s periodi čnom regeneracijom  
5.5.2.1. Pojam „sustavi s periodi čnom regeneracijom” tuma či se u skladu s 
definicijom u to čki 3.8.1. Priloga XXI.  
5.5.2.2. Svi se rezultati moraju korigirati faktorima K  i ili pomacima K  i dobi­
venima pomo ću postupaka iz Podpriloga 6. Priloga XXI. za homolo ­
gaciju tipa vozila sa sustavom s periodi čnom regeneracijom.  
5.5.2.3 Ako emisije ne ispunjavaju zahtjeve iz to čke 3.1.0., mora se provjeriti 
da se regeneracija doga đa. Provjera regeneracije može se temeljiti na 
stručnoj procjeni izvedenoj iz križne korelacije nekoliko signala koji 
mogu obuhva ćati mjerenja temperature ispuha, PN, CO  2 i O  2 u 
kombinaciji s brzinom i ubrzanjem vozila.  
Ako se tijekom ispitivanja dogodi periodi čna regeneracija, provjerava 
se da rezultat, na koji se ne primjenjuje ni faktor K  i ni pomak K  i , 
ispunjava zahtjeve iz to čke 3.1.0. Ako dobiveni rezultati emisija ne 
ispunjavaju zahtjeve, ispitivanje se poništava i jednom ponavlja na 
zahtjev proizvo đača. Proizvo đač se može pobrinuti za dovršetak rege ­
neracije. Drugo se ispitivanje smatra valjanim čak i kad se tijekom 
njega dogodi regeneracija.  
5.5.2.4. Na zahtjev proizvo đača pojava regeneracije može se provjeriti kao u 
točki 5.5.2.3. čak i ako vozilo ispunjava zahtjeve iz to čke 3.1.0. Ako 
se regeneracija može dokazati i ako je dogovoreno s homologacijskim 
tijelom, kona čni se rezultati mogu prikazati bez primjene faktora K  i ili 
pomaka K  i . 
5.5.2.5. Proizvo đač se može pobrinuti za dovršetak regeneracije i za primje ­
reno pretkondicioniranje vozila prije drugog ispitivanja.  
5.5.2.6. Ako se tijekom drugog ispitivanja RDE-a dogodi regeneracija, one či­ 
šćujuće tvari emitirane tijekom ponovljenog ispitivanja uvrštavaju se u 
ocjenu emisija.  
▼B 
6. ZAHTJEVI U VEZI S VOŽNJOM  
6.1. Udjeli gradske vožnje, izvangradske vožnje i vožnje autocestom, 
razvrstani prema trenuta čnoj brzini kako je opisano u to čkama od 
6.3. do 6.5., izražavaju se kao postotak ukupne udaljenosti vožnje.  
▼M1 
6.2. Ispitna vožnja uvijek po činje gradskom vožnjom nakon koje slijede 
izvangradska vožnja i vožnja na autocesti u skladu s udjelima utvr ­ 
đenima u to čki 6.6. Gradska vožnja, izvangradska vožnja i vožnja na 
autocesti moraju biti neprekidne, ali mogu obuhvatiti vožnju koja 
počinje i završava na istom mjestu. Izvangradska vožnja smije biti 
prekinuta kratkim razdobljima gradske vožnje tijekom prolaska kroz 
gradska podru čja. Vožnja na autocesti smije biti prekinuta kra ćim 
razdobljima gradske ili izvangradske vožnje, na primjer kad se 
prolazi pored naplatnih ku ćica ili vozi dijelovima ceste na kojima 
su u tijeku radovi.  
▼B 
6.3. Gradska vožnja podrazumijeva brzinu vozila koja je manja od ili 
jednaka 60 km/h.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 132  
6.4. Karakteristika izvangradske vožnje je brzina vozila koje je ve ća od 60 
km/h, ali nije ve ća od 90 km/h. Kad je rije č o vozilima kategorije N2 
koja su, u skladu s Direktivom 92/6/EEZ, opremljena ure đajima za 
ograničenje brzine na 90 km/h, karakteristika izvangradske vožnje je 
brzina vozila koja je ve ća od 60 km/h, ali nije ve ća od 80 km/h.  
6.5. Karakteristika vožnje na autocesti je brzina vozila ve ća od 90 
km/h. Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s 
Direktivom 92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine 
na 90 km/h, karakteristika vožnje na autocesti je brzina vozila koja 
je veća od 80 km/h.  
▼B 
6.6. Vožnja se sastoji od približno 34 % gradske vožnje, 33 % izvan ­
gradske vožnje i 33 % vožnje autocestom uz razvrstavanje prema 
brzini kao što je opisano u gore navedenim to čkama od 6.3. do 6.5. 
„Približno” zna či interval od ± 10 postotnih bodova s obzirom na 
navedene postotke. Gradska vožnja nikada ne obuhva ća manje od 
29 % ukupne prije đene udaljenosti vožnje.  
6.7. Brzina vozila obi čno ne prelazi 145 km/h. Maksimalna brzina može se 
premašiti dopuštenim odstupanjem od 15 km/h tijekom najviše 3 % 
trajanja vožnje autocestom. Lokalna ograni čenja brzine ostaju na snazi 
tijekom ispitivanja PEMS-om, neovisno o drugim pravnim posljedi ­
cama. Kršenja lokalnih ograni čenja brzine sama po sebi ne poništa ­
vaju rezultate ispitivanja PEMS-om.  
▼M1 
6.8. Prosje čna brzina (koja obuhva ća zaustavljanja) tijekom gradskog 
dijela ispitne vožnje treba biti izme đu 15 i 40 km/h. Razdoblja 
zaustavljanja, koja se definiraju kao razdoblja u kojima je brzina 
vozila manja od 1 km/h, moraju biti izme đu 6 % i 30 % trajanja 
gradske vožnje. Gradska vožnja može obuhva ćati nekoliko razdoblja 
zaustavljanja koja ne traju kra će od 10 sekundi. Me đutim, pojedi ­
načno razdoblje zaustavljanja ne smije biti dulje od 300 uzastopnih 
sekundi, ina če se ispitna vožnja poništava.  
6.9. Raspon brzina na autocesti mora na primjeren na čin obuhvatiti raspon 
od 90 km/h do najmanje 110 km/h. Brzina vozila mora biti ve ća od 
100 km/h najmanje 5 minuta.  
Kad je rije č o vozilima kategorije M2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 100 km/h, 
raspon brzina na autocesti mora na primjeren na čin obuhvatiti raspon 
od 90 km/h do 100 km/h. Brzina vozila mora biti ve ća od 90 km/h 
najmanje 5 minuta.  
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, 
raspon brzina na autocesti mora na primjeren na čin obuhvatiti raspon 
od 80 km/h do 90 km/h. Brzina vozila mora biti ve ća od 80 km/h 
najmanje 5 minuta.  
▼B 
6.10. Trajanje vožnje iznosi izme đu 90 i 120 minuta.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 133  
6.11. Nadmorska visina po četne i krajnje to čke ispitne vožnje ne smije se 
razlikovati za više od 100 metara. Pri tome proporcionalna kumula ­
tivna pozitivna visinska razlika tijekom cijele ispitne vožnje i njezina 
gradskog dijela, utvr đenog u skladu s to čkom 4.3., mora biti manja od 
1 200 m/100 km i utvr đena u skladu s dodatkom Dodatkom 7.b.  
▼B 
6.12. Najmanja udaljenost za sve oblike vožnje – gradsku vožnju, izvan ­
gradsku vožnju i vožnju autocestom – iznosi 16 km.  
▼M1 
6.13. Prosje čna brzina (koja obuhva ća zaustavljanja) tijekom razdoblja 
hladnog pokretanja, kako je utvr đeno u to čki 4. Dodatka 4., mora 
biti između 15 i 40 km/h. Najve ća brzina tijekom razdoblja hladnog 
pokretanja ne smije biti ve ća od 60 km/h.  
▼B 
7. OPERATIVNI ZAHTJEVI  
7.1. Vožnja se izabire tako da se ispitivanje ne prekida i da se podaci 
neprekidno bilježe kako bi se postiglo najkra će trajanje ispitivanja 
određeno u točki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje PEMS-a treba biti iz vanjskog izvora, a ne iz 
izvora koji energiju dobiva izravno ili neizravno iz motora vozila koje 
se ispituje.  
7.3. Ugradnja opreme sustava PEMS provodi se tako da u najmanjoj 
mogućoj mjeri utje če na emisije ili radni u činak vozila. Potrebno je 
voditi računa o ugradnji minimalne mase opreme te o minimalnim 
potencijalnim aerodinami čkim izmjenama vozila koje se ispituje. 
Korisni teret vozila utvr đuje se u skladu s to čkom 5.1.  
7.4. Ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje izvode se radnim danom 
kao što je definirano za Uniju u Uredbi Vije ća (EEZ, Euratom) 
br. 1182/71 (*).  
___________  
(*) Uredba Vije ća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o 
utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i 
rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.)  
7.5. Ispitivanja RDE-a provode se na asfaltiranim cestama i ulicama 
(vožnja izvan cesta nije dopuštena).  
▼M1 
7.6. Razdoblje praznog hoda neposredno nakon prvog pokretanja motora s 
unutarnjim izgaranjem mora biti što kra će i ne smije biti dulje od 15 
s. Zaustavljanje vozila tijekom cijelog razdoblja hladnog pokretanja, 
kako je utvr đeno u točki 4. Dodatka 4., mora biti što kra će i ne smije 
biti dulje od 90 s. Ako se motor isklju či tijekom ispitivanja, smije se 
ponovno pokrenuti, ali uzorkovanje se ne prekida.  
▼B 
8. ULJE ZA PODMAZIVANJE, GORIVO I REAGENS  
8.1. Goriva, maziva i reagens (ako je primjenjivo) koji se primjenjuju za 
ispitivanje RDE-a odgovaraju specifikacijama proizvo đača za vozilo 
kojim upravlja korisnik.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 134  
8.2. Uzorci goriva, maziva i reagensa (ako je primjenjivo) uzimaju se i 
čuvaju najmanje godinu dana.  
9. OCJENJIVANJE EMISIJA I VOŽNJE  
9.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Dodatkom 1. ovom Prilogu.  
9.2. Vožnja mora ispunjavati zahtjeve navedene u to čkama od 4. do 8.  
9.3. Zabranjeno je kombiniranje podataka razli čitih vožnji ili mijenjanje ili 
isključivanje podataka neke vožnje s izuzetkom odredbi za duga 
zaustavljanja kako je opisano u to čki 6.8.  
▼M1 
9.4. Nakon utvr đivanja valjanosti vožnje u skladu s to čkom 9.2., rezultati 
emisija izra čunavaju se primjenom metoda utvr đenih u dodacima 5. i 
6. ovom Prilogu. Dodatak 6. primjenjuje sa samo na NOVC-HEV-ove 
(kako su definirani u to čki 1.2.40.) ako je snaga na kota čima utvrđena 
mjerenjima zakretnog momenta glavine kota ča. Za OVC-HEV-ove 
rezultati emisija izra čunavaju se primjenom metoda utvr đenih u 
Dodatku 7.c ovom Prilogu.  
▼B 
9.5. Ako se tijekom odre đenog vremenskog razdoblja uvjeti okoline 
prošire u skladu s to čkom 5.2., emisije one čišćujućih tvari izra čunane 
u skladu s Dodatkom 4. tijekom tog vremenskog razdoblja dijele se s 
vrijednošću 1,6 prije nego što se procijeni njihova sukladnost sa 
zahtjevima iz ovog Priloga. Ova se odredba ne odnosi na emisije 
ugljikova dioksida.  
▼M1 
9.6. Hladno pokretanje definira se u skladu s to čkom 4. Dodatka 4. ovom 
Prilogu. Emisije plinovitih one čišćujućih tvari i broj emisijskih čestica 
tijekom hladnog pokretanja uvrštavaju se u uobi čajeno ocjenjivanje u 
skladu s dodacima 5. i 6. Za OVC-HEV-ove rezultati emisija izra ču­
navaju se primjenom metoda utvr đenih u Dodatku 7.c ovom Prilogu.  
Ako se vozilo najmanje tri sata prije ispitivanja kondicioniralo na 
prosječnoj temperaturi koja je unutar proširenog raspona u skladu s 
točkom 5.2., na razdoblje hladnog pokretanja primjenjuju se odredbe 
iz točke 9.5. Priloga III.A, čak i ako radni uvjeti nisu unutar proši ­
renog raspona temperature. Korekcijski faktor od 1,6 primjenjuje se 
samo jednom. Korekcijski faktor od 1,6 primjenjuje se na emisije 
onečišćujućih tvari, ali ne na CO  2 . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 135  
Dodatak 1.  
Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim sustavom za mjerenje 
emisija (PEMS-om)  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuje ispitni postupak za utvr đivanje emisija ispu ­ 
šnih plinova iz lakih putni čkih i gospodarskih vozila pomo ću prijenosnog 
sustava za mjerenje emisija.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
≤ — manje ili jednako  
# — broj  
#/m  3 — broj po kubi čnom metru  
% — postotak  
°C — Celzijev stupanj  
g — gram  
g/s — grama po sekundi  
h — sat  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilograma po sekundi  
km — kilometar  
km/h — kilometara na sat  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskala po minuti  
l — litra  
l/min — litra po minuti  
m — metar  
m 3 — kubični metar  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak vakuuma [kPa]  
q vs — brzina obujamskog protoka sustava [l/min]  
ppm — dijelova na milijun  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 136  
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda  
V s — obujam sustava [l]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI  
3.1. PEMS  
Ispitivanje se provodi pomo ću sustava PEMS koji se sastoji od kompo ­
nenti navedenih u to čkama od 3.1.1. do 3.1.5. Ako je primjenjivo, može 
se uspostaviti veza s ECU-om vozila kako bi se utvrdili relevantni para ­
metri motora i vozila u skladu s to čkom 3.2.  
3.1.1. Analizatori za odre đivanje koncentracije one čišćujućih tvari u ispušnim 
plinovima.  
3.1.2. Jedan ili više instrumenata ili senzora za mjerenje ili odre đivanje masenog 
protoka ispušnih plinova.  
3.1.3. Globalni sustav za odre đivanje položaja, nadmorske visine i brzine vozila.  
3.1.4. Ako je primjenjivo, senzori i drugi ure đaji koji nisu dio vozila, npr. 
senzori za mjerenje temperature okoline, relativne vlažnosti, tlaka zraka 
i brzine vozila.  
3.1.5. Izvor energije neovisan o vozilu za napajanje PEMS-a.  
3.2. Ispitni parametri  
Ispitni parametri navedeni u tablici 1. ovog Dodatka mjere se i bilježe uz 
konstantnu frekvenciju od 1,0 Hz ili višu te se o njima izvješ ćuje u skladu 
sa zahtjevima iz Dodatka 8. Ako su dobiveni parametri ECU-a, oni se 
moraju staviti na raspolaganje na znatno višoj frekvenciji od one za 
parametre koje bilježi PEMS. Analizatori za PEMS te instrumenti i 
senzori za mjerenje protoka uskla đeni su sa zahtjevima utvr đenima u 
dodacima 2. i 3. ovom Prilogu.  
Tablica 1.  
Ispitni parametri  
Parametar  Preporučena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
▼M1 
Koncentracija THC-a (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator  
Koncentracija CH  4 ( 1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator  
Koncentracija NMHC-a (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator (  6 ) 
▼B 
Koncentracija CO (  1 ), ( 4 ) ppm  analizator  
Koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm  analizator  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 137  
Parametar  Preporučena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
Koncentracija NO  X ( 1 ), ( 4 ) ppm  analizator (  7 ) 
Koncentracija krutih čestica (  4 ) #/m  3 analizator  
Maseni protok ispušnih plinova  kg/s  EFM, metode opisane u to čki 7. Dodatka 
2. 
Vlažnost zraka  %  senzor  
Temperatura okoline  K  senzor  
Tlak okoline  kPa  senzor  
Brzina vozila  km/h  senzor, GPS ili ECU (  3 ) 
Zemljopisna širina položaja vozila  stupanj  GPS  
Zemljopisna dužina položaja vozila  stupanj  GPS  
Nadmorska visina položaja vozila (  5 ), ( 9 ) M  GPS ili senzor  
Temperatura ispušnih plinova (  5 ) K  senzor  
Temperatura rashladne teku ćine motora (  5 ) K senzor ili ECU  
Brzina motora (  5 ) o/min  senzor ili ECU  
Zakretni moment motora (  5 ) Nm  senzor ili ECU  
Zakretni moment na pogonskoj osovini (  5 ) Nm  mjerilo zakretnog momenta naplatka  
Položaj papu čice (  5 ) %  senzor ili ECU  
Protok goriva motora (  2 ) g/s  senzor ili ECU  
Protok ulaznog zraka motora (  2 ) g/s  senzor ili ECU  
Status pogreške (  5 ) —  ECU  
Temperatura toka ulaznog zraka  K  senzor ili ECU  
Status regeneracije (  5 ) —  ECU  
Temperatura ulja motora (  5 ) K  senzor ili ECU  
Stvarni stupanj prijenosa (  5 ) #  ECU  
Željeni stupanj prijenosa (npr. indikator 
stupnja prijenosa) (  5 ) # ECU  
Ostali podaci o vozilu (  5 ) neodre đeno ECU  
( 1 ) Mjeriti na vlažnoj osnovi ili ispraviti u skladu s to čkom 8.1. Dodatka 4. 
( 2 ) Odrediti samo ako se za izra čun masenog protoka ispušnih plinova upotrebljavaju neizravne metode kao što je opisano u 
točkama 10.2. i 10.3. Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda se bira prema to čki 4.7 
( 4 ) Parametar je obvezan samo ako se provodi mjerenje koje se zahtijeva Prilogom III.A, odjeljkom 2.1. 
( 5 ) Utvrditi samo ako je potrebno radi verifikacije statusa i radnih stanja vozila. 
( 6 ) Može se izra čunati iz koncentracija THC-a i CH  4 u skladu s to čkom 9.2. Dodatka 4. 
( 7 ) Može se izra čunati iz izmjerenih koncentracija NO i NO  2 . 
( 8 ) Moguće je upotrijebiti više izvora parametara. 
( 9 ) Preferirani je izvor senzor tlaka okoline.  
3.3. Priprema vozila  
Priprema vozila uklju čuje opću verifikaciju ispravnog tehni čkog funkcio ­
niranja ispitnog vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 138  
3.4. Ugradnja sustava PEMS  
▼M1 
3.4.1.  Općenito  
PEMS se postavlja u skladu s uputama proizvo đača te lokalnim zdrav ­
stvenim i sigurnosnim propisima. PEMS treba postaviti tako da su 
tijekom ispitivanja elektromagnetske smetnje i izloženost udarcima, vibra ­
cijama, prašini i promjenjivosti temperature svedeni na najmanju mogu ću 
mjeru. Postavljanje i rad PEMS-a moraju jam čiti hermeti čku zatvorenost i 
najmanji mogu ći gubitak topline. Zbog postavljanja i rada PEMS-a ne 
smije se promijeniti priroda ispušnih plinova niti se nepotrebno produljiti 
duljina ispušne cijevi. Kako bi se izbjeglo stvaranje čestica, priklju čci 
moraju biti termi čki stabilni pri temperaturama ispušnih plinova koje se 
očekuju tijekom ispitivanja. Preporu čuje se da se ne upotrebljavaju 
priključci od elastomera za spajanje ispušne cijevi vozila i priklju čne 
cijevi. Priklju čci od elastomera, ako se upotrebljavaju, ne smiju biti izlo ­ 
ženi ispušnim plinovima kako bi se izbjegle mjerne pogreške pri velikom 
opterećenju motora.  
3.4.2.  Dopušteni protutlak  
Zbog postavljanja i rada PEMS-a ne smije se nepotrebno pove ćati pritisak 
na ispušnom otvoru tako da može utjecati na reprezentativnost mjerenja. 
Stoga se preporu čuje da se u istoj ravnini postavi samo jedna sonda za 
uzorkovanje. Ako je tehni čki izvedivo, popre čni presjek svakog produ ­
ljenja radi lakšeg uzorkovanja ili povezivanja s mjera čem masenog 
protoka ispušnih plinova mora biti jednak popre čnom presjeku ispušne 
cijevi ili ve ći od njega. Ako sonda za uzorkovanje blokira znatan dio 
poprečnog presjeka ispušne cijevi, homologacijsko tijelo može zahtijevati 
mjerenje protutlaka.  
3.4.3.  Mjerač masenog protoka ispuha  
Mjerač masenog protoka ispušnih plinova pri čvršćuje se pri svakoj 
upotrebi na ispušnu cijev vozila u skladu s preporukama proizvo đača 
EFM-a. Raspon mjerenja EFM-a mora odgovarati rasponu masenog 
protoka ispušnih plinova koji se o čekuje tijekom ispitivanja. Postavljanje 
EFM-a ili bilo kojeg adaptera i spoja za ispušnu cijev ne smije negativno 
utjecati na rad motora ili sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. Sa 
svake strane senzora protoka stavlja se ravna cijev duljine najmanje četiri 
promjera cijevi ili 150 mm, ovisno o tome što je dulje. Ako se ispituje 
višecilindarski motor s razgranatom ispušnom granom, preporu čeno je 
postaviti mjera č masenog protoka ispušnih plinova iza to čke na kojoj 
se grane spajaju i pove ćati popre čni presjek cijevi tako da se dobije 
jednaka ili ve ća površina presjeka za uzimanje uzoraka. Ako to nije 
moguće, uz odobrenje homologacijskih tijela mogu se upotrijebiti 
mjerenja protoka ispušnih plinova dobivena pomo ću nekoliko mjera ča 
masenog protoka ispušnih plinova. Zbog velikih razlika me đu konfigura ­
cijama i dimenzijama ispušnih cijevi te masenim protocima ispušnih 
plinova mogu će je da će biti nužni kompromisi u odabiru i postavljanju 
EFM-a, pri čemu se treba voditi stru čnom procjenom. Dopušteno je 
postavljanje EFM-a čiji je promjer manji od promjera ispušnog otvora 
ili ukupnog popre čnog presjeka višestrukih otvora, pod uvjetom da se 
time poboljša to čnost mjerenja i da to ne utje če negativno na rad ili na 
naknadnu obradu ispušnih plinova, kako je utvr đeno u točki 3.4.2. Prepo ­
ručeno je fotografski dokumentirati kako je EFM postavljen.  
▼B 
3.4.4.  Globalni sustav za odre đivanje položaja (GPS)  
Antena za GPS treba biti ugra đena, npr. na najviši mogu ći položaj, kako 
bi se osigurao dobar prijam satelitskog signala. Ugra đena antena za GPS 
u najmanjoj mogu ćoj mjeri ometa upravljanje vozilom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 139  
3.4.5.  Poveznica s upravlja čkom jedinicom motora (ECU)  
Relevantni parametri vozila i motora navedeni u tablici 1. mogu se, po 
želji, zabilježiti pomo ću naprave za bilježenje podataka povezane s ECU- 
om ili mrežom vozila, primjenom normi kao što su ISO 15031-5 ili SAE 
J1979, OBD-II, EOBD ili WWH-OBD. Ako je primjenjivo, proizvo đači 
objavljuju oznake kako bi se omogu ćila identifikacija obaveznih parame ­
tara. 
3.4.6.  Senzori i pomo ćna oprema  
Senzori za brzinu vozila i temperaturu, termoparovi rashladnog sredstva 
ili bilo koji drugi ure đaj za mjerenje koji nije dio vozila ugra đuju se radi 
mjerenja odgovaraju ćeg parametra na reprezentativan, pouzdan i to čan 
način, a da se pritom nepotrebno ne ometa rad vozila i funkcioniranje 
drugih analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, senzora i signala. 
Senzori i pomo ćna oprema napajaju se neovisno o vozilu. Dopušteno je iz 
akumulatora vozila napajati svako sigurnosno osvjetljenje sklopova i 
ugradbenih komponenata PEMS-a izvan kabine vozila.  
▼M1 
3.5. Uzorkovanje emisija  
Uzorkovanje emisija mora biti reprezentativno i mora se provoditi na 
mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima na kojima je utjecaj 
zraka iz okoline iza to čke uzorkovanja minimalan. Ako je primjenjivo, 
emisije se uzorkuju iza mjera ča masenog protoka ispušnih plinova, a 
udaljenost od senzora protoka mora biti najmanje 150 mm. Sonde za 
uzorkovanje postavljaju se najmanje 200 mm ili onoliko koliko iznosi 
trostruki unutarnji promjer ispušne cijevi, ovisno o tome što je ve će, 
ispred točke na kojoj ispuh izlazi iz sustava PEMS-a za uzorkovanje u 
okoliš. Ako se protok iz PEMS-a vra ća u ispušnu cijev, to mora biti iza 
sonde za uzorkovanje tako da se tijekom rada motora ne utje če na prirodu 
ispušnih plinova u to čkama uzorkovanja. Ako se duljina voda za uzorko ­
vanje bude mijenjala, mora se provjeriti vrijeme prijenosa u sustavu i 
prema potrebi korigirati.  
Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, 
uzorak ispušnog plina uzima se iza sustava za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. Ako se ispituje višecilindarski motor s razgranatom ispušnom 
granom, ulaz u sondu za uzorkovanje mora biti postavljen dovoljno 
daleko straga kako bi se osiguralo da je uzorak reprezentativan za 
prosječne ispušne emisija svih cilindara. U višecilindarskim se motorima 
s jasno odvojenim grupama ispušnih grana, na primjer u motorima s 
cilindrima u V konfiguraciji, sonda za uzorkovanje postavlja iza to čke 
u kojoj se ispušne grane spajaju. Ako to tehni čki nije izvedivo, uz 
odobrenje homologacijskog tijela može se upotrijebiti višestruko uzorko ­
vanje na mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima. U tom 
slučaju broj i položaj sondi za uzorkovanje u najve ćoj mogućoj mjeri 
moraju odgovarati broju i položaju mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova. Ako protoci ispušnih plinova nisu jednaki, razmatra se proporcio ­
nalno uzorkovanje ili uzorkovanje s više analizatora.  
Ako se mjere čestice, uzorak ispušnih plinova uzima se u središtu struje 
ispušnih plinova. Ako se za uzorkovanje emisija upotrebljava više sondi, 
sonda za uzorkovanje čestica postavlja se ispred drugih sondi za uzroko ­
vanje. Sonda za uzorkovanje čestica ne smije ometati uzorkovanje plino ­
vitih onečišćujućih tvari. Tip i specifikacija sonde i njezina drža ča moraju 
biti detaljno dokumentirani.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 140  
Ako se mjere ugljikovodici, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na 
temperaturu od 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Za mjerenje ostalih plinovitih 
komponenti s rashladnim sredstvom ili bez njega temperatura voda za 
uzorkovanje mora biti najmanje 333 K (60 °C) kako bi se izbjegla 
kondenzacija i osigurala odgovaraju ća penetracijska u činkovitost razli čitih 
plinova. U sustavima uzorkovanja s niskim tlakom temperatura se može 
sniziti u skladu sa smanjenjem tlaka ako sustav za uzorkovanje jam či 
penetracijsku u činkovitost od 95 % za sve regulirane plinovite one čišću­
juće tvari. Ako se čestice uzorkuju bez razrje đivanja u ispušnoj cijevi, 
vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na najmanje 373 K (100 °C) od 
točke uzorkovanja nerazrije đenog ispušnog plina do to čke razrjeđivanja ili 
detektora čestica. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za uzorkovanje 
čestica prije prvog razrje đivanja ili detektora čestica mora biti kra će od 
3 sekunde.  
Svi dijelovi sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do detektora čestica 
koji su u dodiru s nerazrije đenim ili razrije đenim ispušnim plinom moraju 
biti konstruirani tako da se u njima čestice talože u najmanjoj mogu ćoj 
mjeri. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od antistati čkih materijala kako bi 
se spriječili elektrostati čki učinci. 
▼B 
4. POSTUPCI PRIJE ISPITIVANJA  
4.1. Provjera nepropusnosti PEMS-a  
Nakon ugradnje PEMS-a najmanje jednom se izvodi provjera nepropu ­
snosti u svakom vozilu u koje je ugra đen PEMS kao što je propisao 
proizvođač PEMS-a ili kako slijedi. Sonda se odspoji od ispušnog 
sustava, a završetak se za čepi. Uklju či se crpka analizatora. Nakon 
početnog razdoblja stabilizacije, ako nema curenja, svi mjera či protoka 
pokazuju približnu vrijednost nule. U suprotnom se provjere linije uzor ­
kovanja, a greška se ispravlja.  
Količina propuštanja na vakuumskoj strani ne premašuje 0,5 % brzine 
protoka tijekom uporabe dijela sustava koji se provjerava. Za procjenu 
brzine protoka tijekom uporabe mogu se primjenjivati protoci analizatora i 
obilazni protoci.  
Alternativno, sustav se može isprazniti do podtlaka od najmanje 20 kPa 
vakuuma (80 kPa apsolutne vrijednosti). Nakon po četnog razdoblja stabi ­
lizacije pove ćanje tlaka  Δp (kPa/min) u sustavu ne prelazi: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 
Alternativno, postupna promjena koncentracije na po četku linije uzorko ­
vanja uvodi se prebacivanjem s plina za nulto umjeravanje na plin za 
rasponsko umjeravanje uz zadržavanje istih uvjeta tlaka kao pri uobi ča­
jenom radu sustava. Ako je nakon odre đenog vremena za ispravno 
umjeren analizator o čitana vrijednost ≤ 99 % u usporedbi s uvedenom 
koncentracijom, problem curenja se ispravlja.  
▼M1 
4.2. Pokretanje i stabiliziranje PEMS-a  
Prije početka ispitivanja PEMS se uklju čuje, zagrijava i stabilizira u 
skladu sa specifikacijama proizvo đača PEMS-a sve dok se ne dosegnu 
zadane radne vrijednosti klju čnih funkcionalnih parametara, npr. tlaka, 
temperature i protoka. Kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje 
PEMS-a, PEMS se može uklju čiti ili zagrijavati i stabilizirati tijekom 
kondicioniranja vozila. Sustav ne smije imati nijednu pogrešku ni kriti čno 
upozorenje.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 141  
4.3. Priprema sustava za uzorkovanje  
Sustav za uzorkovanje, koji se sastoji od sonde za uzorkovanje i vodova 
za uzorkovanje, priprema se za ispitivanje prema uputama proizvo đača 
PEMS-a. Sustav za uzorkovanje mora biti čist i bez kondenzirane vlage.  
▼B 
4.4. Priprema mjera ča masenog protoka ispušnih plinova (EFM)  
Ako se EFM upotrebljava za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova, 
čisti se i priprema za rad u skladu sa specifikacijama proizvo đača. Tim se 
postupkom, ako je primjenjiv, uklanjaju kondenzacija i naslage s linija i 
pridruženih priklju čaka za mjerenje.  
4.5. Provjera i umjeravanje analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Prilagodbe nultog i rasponskog umjeravanja izvršavaju se pomo ću plinova 
za umjeravanje koji odgovaraju zahtjevima iz to čke 5. Dodatka 2. Plinovi 
za umjeravanje odabiru se kako bi odgovarali rasponu koncentracija 
onečišćujućih tvari koje se o čekuju tijekom ispitivanja RDE-a. Kako bi 
se umanjio pomak analizatora, trebalo bi provesti nulto i rasponsko umje ­
ravanje pri temperaturi okoline koja koliko je mogu će odgovara tempera ­
turi kojoj se ispitna oprema izlaže pri vožnji.  
▼M1 
4.6. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica  
Nulta razina analizatora bilježi se na temelju uzorkovanja zraka iz okoline 
filtriranog HEPA filtrom na odgovaraju ćoj točki uzorkovanja, obi čno na 
ulazu voda za uzorkovanje. Signal se mora bilježiti stalnom prosje čnom 
frekvencijom od najmanje 1,0 Hz tijekom 2 minute, a kona čna koncen ­
tracija mora biti unutar proizvo đačevih specifikacija, ali ne smije preko ­
račiti 5 000 čestica po kubi čnom centimetru.  
▼B 
4.7. Određivanje brzine vozila  
Brzina vozila utvr đuje se na najmanje jedan od sljede ćih načina: 
(a) GPS-om: ako se brzina vozila utvr đuje GPS-om, ukupna prije đena 
udaljenost vožnje provjerava se u odnosu na mjerenja dobivena 
drugom metodom prema to čki 7. Dodatka 4.  
(b) senzorom (npr. opti čkim ili mikrovalnim senzorom): ako se brzina 
vozila odre đuje senzorom, mjerenja brzine uskla đena su sa zahtjevima 
iz točke 8. Dodatka 2. ili se, alternativno, ukupna prije đena udaljenost 
vožnje utvr đena senzorom uspore đuje s referentnom udaljenoš ću 
dobivenom iz digitalne cestovne mreže odnosno topografske karte. 
Ukupna prije đena udaljenost vožnje utvr đena senzorom ne odstupa 
više od 4 % od referentne prije đene udaljenosti.  
(c) ECU-om: ako se brzina vozila odre đuje ECU-om, valjanost ukupne 
prijeđene udaljenosti vožnje validira se prema to čki 3. Dodatka 3., a 
signal brzine ECU-a podešava se po potrebi radi ispunjavanja 
zahtjeva iz to čke 3.3. Dodatka 3. Alternativno, ukupna prije đena 
udaljenost vožnje kao što je odre đena ECU-om može se usporediti  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 142  
s referentnom udaljenoš ću dobivenom iz digitalne cestovne mreže ili 
topografske karte. Ukupna prije đena udaljenost vožnje odre đena 
ECU-om ne odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti.  
4.8. Provjera postavljanja PEMS-a  
Verificira se ispravnost veza sa svim senzorima, a po potrebi i veze s 
ECU-om. Ako su obuhva ćeni parametri motora, provjerava se daje li 
ECU ispravne podatke o vrijednostima (npr. nulta brzina vrtnje motora 
[o/min] dok je kod motora s unutarnjim izgaranjem dan kontakt, ali je 
motor ugašen).  ►M1 Tijekom rada PEMS-a ne smije se pojaviti nijedna 
pogreška ni kriti čno upozorenje. ◄ 
5. TIJEK ISPITIVANJA EMISIJA  
▼M1 
5.1. Početak ispitivanja  
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara zapo činje prije pokretanja 
motora. Kako bi se olakšala sinkronizacija, preporu čuje se da se parametri 
za koje je potrebna sinkronizacija bilježe jednim ure đajem za bilježenje 
podataka ili uz primjenu sinkronizirane vremenske oznake. Prije i nepo ­
sredno nakon pokretanja motora potvr đuje se da naprava za bilježenje 
podataka bilježi sve potrebne parametre.  
5.2. Ispitivanje  
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara provodi se tijekom cijelog 
cestovnog ispitivanja vozila. Motor se može zaustaviti i pokrenuti, ali se 
uzorkovanje emisija i bilježenje parametara ne prekidaju. Svi signali 
upozorenja koji upu ćuju na neispravan rad PEMS-a moraju se dokumen ­
tirati i provjeriti. Ako se tijekom ispitivanja pojavi bilo kakav signal 
pogreške, ispitivanje se poništava. Cjelovitost zabilježenih podataka o 
parametrima mora biti ve ća od 99 %. Mjerenje i bilježenje podataka 
smije se ukupno prekinuti kra će od 1 % ukupnog trajanja ispitne 
vožnje, ali kontinuirano najviše 30 sekundi isklju čivo u slu čaju 
nenamjernog gubitka signala ili u svrhu održavanja PEMS-a. Prekidi se 
mogu bilježiti samim PEMS-om, ali nije dopušteno uvoditi prekide u 
zabilježene parametre putem prethodne obrade, razmjene ili naknadne 
obrade podataka. Ako se provodi automatsko nulto umjeravanje, 
provodi ga se u odnosu na sljedivi nulti standard sli čan onomu upotrijeb ­
ljenom za nulto umjeravanje analizatora. Izrazito se preporu čuje pokrenuti 
održavanje prijenosnog sustava za mjerenje emisija tijekom razdoblja kad 
je brzina vozila nula.  
5.3. Kraj ispitivanja  
Ispitivanje se završava u trenutku kad vozilo dovrši ispitnu vožnju i motor 
bude isklju čen. Mora se izbje ći pretjerano dug prazan hod motora nakon 
završetka ispitne vožnje. Bilježenje se podataka nastavlja dok ne istekne 
vrijeme odziva sustava za uzorkovanje.  
▼B 
6. POSTUPCI NAKON ISPITIVANJA  
6.1. Provjera analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Provjerava se nulta to čka i raspon analizatora plinovitih komponenti 
pomoću plinova za umjeravanje identi čnih onima koji se primjenjuju u 
točki 4.5. za procjenu nulte vrijednosti i pomaka odziva analizatora u 
usporedbi s umjeravanjem prije ispitivanja. Dopušteno je nulto umjera ­
vanje analizatora prije verifikacije rasponskog pomaka ako je utvr đeno da 
je nulti pomak unutar dopuštenog raspona. Provjera pomaka nakon  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 143  
ispitivanja obavlja se što je prije mogu će nakon ispitivanja i prije isklju ­ 
čivanja PEMS-a, pojedina čnih analizatora ili senzora ili njihova prelaska 
u pasivni na čin rada. Razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata 
nakon ispitivanja mora biti u skladu sa zahtjevima navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak analizatora tijekom ispitivanja PEMS-om  
▼M1 
Onečišćujuća tvar  Apsolutni pomak nultog odziva  Apsolutni pomak rasponskog odziva (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 2 000 ppm po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
CO ≤ 75 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 75 ppm po ispitivanju, ovisno što 
je veće 
NO  x ≤ 5 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 5 ppm po ispitivanju, ovisno što 
je veće 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
THC  ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
( 1 ) Ako je nulti pomak unutar dopuštenog raspona, dopušteno je nulto umjeravanje analizatora prije verifikacije rasponskog 
pomaka.  
▼B 
Ako je razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispiti ­
vanja za nulti i rasponski pomak ve ća od dopuštene, svi se rezultati 
ispitivanja poništavaju i ispitivanje se ponavlja.  
▼M1 
6.2. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica  
Nulta razina analizatora bilježi se u skladu s to čkom 4.6.  
▼B 
6.3. Mjerenje emisija tijekom vožnje  
Umjereni raspon analizatora predstavlja najmanje 90 % vrijednosti 
koncentracije dobivenih iz 99 % mjerenja tijekom valjanih dijelova ispi ­
tivanja emisija. Jedan posto ukupnog broja mjerenja koja se upotreblja ­
vaju za ocjenjivanje može premašiti umjereni raspon analizatora do 
faktora dva. Ako ti zahtjevi nisu ispunjeni, ispitivanje se poništava.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 144  
Dodatak 2.  
Specifikacije i umjeravanje komponenti i signala sustava PEMS  
1. UVOD  
U ovom dodatku utvr đuju se specifikacije i umjeravanje komponenti i 
signala sustava PEMS.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
> — ve će od 
≥ — ve će od ili jednako  
% — postotak  
≤ — manje od ili jednako  
A — nerazrije đena koncentracija CO  2 [%] 
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi y  
a 1 — nagib linearnog regresijskog pravca  
B — razrije đena koncentracija CO  2 [%] 
C — koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
c — odziv analizatora tijekom ispitivanja 
interferencije kisika  
c FS,b — koncentracija HC-a cijele ljestvice u 
koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC-a cijele ljestvice u 
koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji 
teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji 
zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — koncentracija HC-a iz koraka (b) 
[ppmC  1 ] 
c m,d — izmjerena koncentracija HC-a iz koraka 
(d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referentna koncentracija HC-a iz 
koraka (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referentna koncentracija HC-a iz 
koraka (d) [ppmC  1 ] 
°C — Celzijev stupanj  
D — koncentracija nerazrije đenog NO [ppm]  
D e — očekivana koncentracija razrije đenog 
NO [ppm]  
E — apsolutni radni tlak [kPa]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 145  
E CO2 — postotak prigušenja s CO  2 
▼M1 
E(d  p ) — u činkovitost PEMS-ova analizatora 
PN-a 
▼B 
E E — učinkovitost etana  
E H2O — postotak prigušenja vodom  
E M — učinkovitost metana  
E O2 — interferencija kisika  
F — temperatura vode [K]  
G — tlak zasi ćene vodene pare [kPa]  
g — gram  
gH 2 O/kg — grama vode po kilogramu  
h — sat  
H — koncentracija vodene pare [%]  
H m — najve ća koncentracija vodene pare [%]  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometara na sat  
kPa — kilopaskal  
maks. — maksimalna vrijednost  
NO  X,dry — srednja koncentracija zapisa stabilizi ­
ranog NO  X korigirana za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija zapisa stabilizi ­
ranog NO  X 
NO  X,ref — referentna srednja koncentracija zapisa 
stabiliziranog NO  X 
ppm — dijelova na milijun  
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
r 2 — koeficijent odre đenja 
s — sekunda  
t 0 — vremenska to čka prebacivanja protoka 
plina [s]  
t 10 — vremenska to čka 10 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  
t 50 — vremenska to čka 50 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 146  
t 90 — vremenska to čka 90 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  
potrebno je utvrditi — potrebno je utvrditi  
x — neovisna varijabla ili referentna vrijed ­
nost 
χ min — minimalna vrijednost  
y — ovisna varijabla ili izmjerena vrijednost  
3. VERIFIKACIJA LINEARNOSTI  
3.1. Općenito  
►M1 Točnost i linearnost analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, 
senzora i signala mora biti sljediva prema me đunarodnim ili nacionalnim 
normama. ◄ Svi senzori ili signali koji nisu izravno sljedivi, npr. pojed ­
nostavnjeni instrumenti za mjerenje protoka, alternativno se umjeravaju u 
odnosu na laboratorijski dinamometar s valjcima koji je umjeren prema 
međunarodnim ili nacionalnim normama.  
3.2. Zahtjevi linearnosti  
Svi analizatori, instrumenti za mjerenje protoka, senzori i signali uskla ­ 
đeni su sa zahtjevima linearnosti navedenima u tablici 1. Ako se iz ECU- 
a dobiju podaci o protoku zraka, protoku goriva, omjeru zraka i goriva ili 
masenom protoku ispušnih plinova, izra čunani maseni protok ispušnih 
plinova ispunjava zahtjeve linearnosti navedene u tablici 1.  
Tablica 1.  
Zahtjevi linearnosti parametara i sustava za mjerenje  
▼M1 
Parametar/instrument za mjerenje  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Nagib 
a 1 Standardna 
pogreška SEE  Koeficijent 
determinacije r  2 
Protok goriva (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Protok zraka (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Maseni protok ispušnih plinova  ≤ 2 % maks.  0,97 – 1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Analizatori plina  ≤ 0,5 % maks.  0,99 – 1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Zakretni moment (  2 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Analizatori PN-a (  3 ) ≤ 5 % maks.  0,85 – 1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Neobvezan parametar. 
( 3 ) Provjera linearnosti mora se verificirati česticama koje nalikuju na čađu, kako su definirane u to čki 6.2. 
( 4 ) Ažurirat će se na temelju tablica propagacije i sljedivosti pogrešaka.  
3.3. Učestalost verifikacije linearnosti  
Zahtjevi za linearnost u skladu s to čkom 3.2. verificiraju se:  
(a) za svaki analizator najmanje svakih 12 mjeseci ili nakon svakog 
popravka sustava ili zamjene ili promjene sastavnog dijela koji bi 
mogao utjecati na umjeravanje;  
(b) za ostale relevantne instrumente, kao što su analizatori PN-a, mjera či 
masenog protoka ispušnih plinova i sljedivo umjereni senzori, svaki 
put kad se uo či oštećenje, u skladu s unutarnjim postupcima revizije 
ili zahtjevima proizvo đača instrumenta, ali najviše godinu dana prije 
stvarnog ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 147  
Zahtjevi za linearnost u skladu s to čkom 3.2. za senzore ili signale ECU-a 
koji nisu izravno sljedivi provjeravaju se sljedivo umjerenim mjernim 
uređajem na dinamometru s valjcima jednom za svako postavljanje 
PEMS-a na vozilo.  
▼B 
3.4. Postupak provjere linearnosti  
3.4.1.  Opći zahtjevi  
Relevantni analizatori, instrumenti i senzori dovode se u normalno radno 
stanje u skladu s preporukama proizvo đača. Analizatori, instrumenti i 
senzori moraju raditi pri za njih navedenim specifi čnim temperaturama, 
tlakovima i protocima.  
3.4.2.  Opći postupci  
Linearnost se verificira za svaki uobi čajeni radni raspon provedbom slje ­
dećih koraka:  
(a) Analizator, instrument za mjerenje protoka ili senzor postavljaju se na 
nulu uvođenjem nultog signala. U priklju čak analizatora plina najizra ­
vnijim i najkra ćim mogućim dovodom plina uvodi se pro čišćeni sinte­
tički zrak ili dušik.  
(b) Raspon analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora mjeri 
se uvođenjem rasponskog signala. U priklju čak analizatora plina 
najizravnijim i najkra ćim mogućim dovodom plina uvodi se odgova ­
rajući plin za umjeravanje.  
(c) Ponavlja se postupak nultog umjeravanja iz to čke (a).  
(d) Verifikacija linearnosti vrši se uvo đenjem najmanje 10 valjanih refe ­
rentnih vrijednosti s približno jednakim me đusobnim razmakom 
(uključujući nulu). Referentne vrijednosti s obzirom na koncentraciju 
komponenti, maseni protok ispuha ili bilo koji drugi relevantni para ­
metar odabiru se tako da odgovaraju rasponu vrijednosti koji se 
očekuje tijekom ispitivanja emisija. Za mjerenje masenog protoka 
ispušnih plinova, iz verifikacije linearnosti mogu će je isklju čiti refe­
rentne točke ispod 5 % maksimalne vrijednosti umjeravanja.  
(e) U priklju čak analizatora plina uvode se poznate koncentracije plinova 
u skladu s to čkom 5. Odvaja se dovoljno vremena za stabilizaciju 
signala.  
(f) Vrijednosti koje se ocjenjuju, a po potrebi i referentne vrijednosti, 
bilježe se pri stalnoj frekvenciji od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja 
od 30 sekundi.  
(g) Vrijednosti aritmeti čke sredine tijekom razdoblja od 30 sekundi 
upotrebljavaju se za izra čun najmanjih kvadrata parametara linearne 
regresije, a najprikladnija jednadžba ima oblik:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemu je:  
y stvarna vrijednost sustava mjerenja  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x referentna vrijednost  
a 0 odsječak regresijskog pravca na osi y  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 148  
Standardna pogreška procjene (SEE) vrijednosti  y na x te koeficijenta 
određivanja (r  2 ) izračunava se za svaki parametar i sustav mjerenja.  
(h) Parametri linearne regresije odgovaraju zahtjevima iz tablice 1.  
3.4.3.  Zahtjevi za verifikaciju linearnosti na dinamometru s valjcima  
Nesljedivi instrumenti za mjerenje protoka, senzori ili signali ECU-a koje 
nije mogu će izravno umjeriti prema sljedivim normama umjeravaju se na 
dinamometru s valjcima. Postupak je uskla đen, koliko je mogu će, sa 
zahtjevima Priloga 4.A Pravilnika UNECE-a br. 83. Ako je potrebno, 
instrument ili senzor koji treba umjeriti ugra đuje se u ispitivano vozilo 
te se njime upravlja u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. Postupak 
umjeravanja uskla đen je, kada je to mogu će, sa zahtjevima to čke 3.4.2.; 
odabire se barem 10 odgovaraju ćih referentnih vrijednosti kako bi se 
osigurala pokrivenost barem 90 % maksimalne vrijednosti koja se 
očekuje tijekom ispitivanja RDE-a.  
Ako treba umjeriti instrument za mjerenje protoka, senzor ili signal ECU- 
a koji nisu izravno sljedivi, na ispušnu cijev vozila priklju čuje se sljedivo 
umjeren mjera č masenog protoka ispušnih plinova ili CVS. Mora se 
osigurati to čno mjerenje ispuha vozila mjera čem masenog protoka ispu ­ 
šnih plinova u skladu s to čkom 3.4.3. Dodatka 1. Vozilom se upravlja uz 
ravnomjeran gas i odabir brzina te optere ćenje dinamometra s valjcima.  
4. ANALIZATORI ZA MJERENJE PLINOVITIH KOMPONENTI  
4.1. Dopuštene vrste analizatora  
4.1.1.  Standardni analizatori  
Plinovite komponente mjere se analizatorima navedenima u to čkama od 
1.3.1. do 1.3.5. Dodatka 3. Prilogu 4.A Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu 
izmjena 07. Ako se analizatorom NDUV mjere NO i NO  2 , pretvara č 
NO  2 /NO nije potreban.  
4.1.2.  Alternativni analizatori  
Bilo koji analizator koji ne odgovara konstrukcijskim specifikacijama 
navedenima u to čki 4.1.1. dopušten je ako odgovara zahtjevima iz 
točke 4.2. Proizvo đač osigurava postizanje jednake ili ve će učinkovitosti 
mjerenja alternativnim analizatorom u usporedbi sa standardnim analiza ­
torom pri ispitivanju raspona koncentracija one čišćujućih tvari i suposto ­
jećih plinova koje se mogu o čekivati u vozilima koja rade na dopuštena 
goriva u umjerenim i proširenim uvjetima valjanog ispitivanja RDE-a kao 
što je navedeno u to čkama 5., 6. i 7. ovog Priloga. Proizvo đač analizatora 
na zahtjev dostavlja dopunske informacije u pisanom obliku iz kojih je 
vidljivo da se alternativnim analizatorom provode konzistentna mjerenja 
koja su pouzdano uskla đena s mjerenjima standardnih analizatora. 
Dopunske informacije sadržavaju:  
(a) opis teoretske osnove i tehni čkih komponenti alternativnog analiza ­
tora; 
(b) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom 
navedenim u to čki 4.1.1. tijekom o čekivanog raspona koncentracija 
onečišćujućih tvari i u uvjetima okoline u skladu s homologacijskim 
ispitivanjem definiranim u Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, 
nizu izmjena 07., kao i s validacijom kako je opisano u to čki 3. 
Dodatka 3. za vozilo opremljeno Ottovim motorom i motorom s 
kompresijskim paljenjem; proizvo đač analizatora dokazuje važnost 
istovjetnosti unutar dopuštenih odstupanja navedenih u to čki 3.3. 
Dodatka 3.;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 149  
(c) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom 
navedenim u to čki 4.1.1., uzimaju ći u obzir utjecaj atmosferskog tlaka 
na mjerenje analizatorom; pokaznim ispitivanjem utvr đuje se odziv na 
rasponski plin pri koncentraciji unutar raspona analizatora, kako bi se 
provjerio utjecaj atmosferskog tlaka u umjerenim i proširenim uvje ­
tima nadmorske visine utvr đenima u to čki 5.2. ovog Priloga. Takvo 
ispitivanje može se provesti u komori za ispitivanja na nadmorskoj 
visini;  
(d) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom 
navedenim u to čki 4.1.1. tijekom najmanje tri ispitivanja na cesti koja 
ispunjavaju zahtjeve ovog Priloga;.  
(e) dokazivanje da utjecaj vibracija, ubrzanja i temperature okoline na 
očitanje analizatora ne premašuje zahtjeve u pogledu buke za anali ­
zatore navedene u to čki 4.2.4.  
Homologacijsko tijelo može zatražiti dodatne informacije za potvrdu ekvi ­
valentnosti ili odbiti odobrenje ako se mjerenjem dokaže da alternativni 
analizator nije istovjetan standardnom analizatoru.  
4.2. Specifikacije analizatora  
4.2.1.  Općenito  
Uz zahtjeve linearnosti definirane za svaki analizator u to čki 3., proiz ­
vođač analizatora utvr đuje uskla đenost tipova analizatora sa specifikaci ­
jama utvr đenima u to čkama od 4.2.2. do 4.2.8. Analizatori imaju mjerno 
područje i vrijeme odziva prikladno za mjerenje koncentracija komponenti 
ispušnih plinova u prolaznim i stabilnim uvjetima uz primjerenu to čnost 
te u odnosu na primjenjivi standard emisija. Osjetljivost analizatora na 
udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature i tlaka zraka te elek ­
tromagnetske smetnje i druge u činke povezane s radom vozila i analiza ­
tora ograni čena je što je više mogu će. 
4.2.2.  Točnost 
Točnost, koja je odre đena kao odstupanje o čitanja analizatora od refe ­
rentne vrijednosti, ne smije prelaziti 2 % o čitanja ili 0,3 % cijele ljestvice, 
što god je ve će. 
4.2.3.  Preciznost  
Preciznost, definirana kao umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 
ponavljaju ćih odziva na odre đeni plin za umjeravanje ili plin za namje ­ 
štanje raspona, ne smije biti ve ća od 1 % cjelokupne koncentracije za 
raspon mjerenja jednak ili ve ći od 155 ppm (ili ppmC  1 ) odnosno 2 % 
koncentracije cijele ljestvice za raspon mjerenja manji od 155 ppm (ili 
ppmC  1 ). 
4.2.4.  Buka  
Buka ne premašuje 2 % cijele ljestvice, a definira se kao dvostruka efek ­
tivna vrijednost 10 standardnih devijacija, svaka od kojih se izra čunava iz 
nultih odziva izmjerenih uz stalnu frekvenciju bilježenja od najmanje 
1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 sekundi. Svako od 10 razdoblja mjerenja 
isprekidano je intervalom od 30 sekundi u kojem je analizator izložen 
odgovaraju ćem rasponskom plinu. Prije svakog razdoblja uzorkovanja i 
prije svakog razdoblja umjeravanja osigurava se dovoljno vrijeme za 
čišćenje analizatora i linija za uzorkovanje.  
4.2.5.  Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva, koji se definira kao srednji odziv na plin za nulto 
umjeravanje tijekom vremenskog razdoblja od najmanje 30 sekundi, 
usklađen je sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 150  
4.2.6.  Pomak odziva raspona  
Pomak odziva raspona, koji se definira kao srednji odziv na rasponski 
plin tijekom vremenskog razdoblja od najmanje 30 sekundi, uskla đen je 
sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak nultog odziva i pomak odziva raspona analizatora za mjerenje plinovitih komponenti u 
laboratorijskim uvjetima  
▼M1 
Onečišćujuća 
tvar Apsolutni pomak nultog odziva  Apsolutni pomak rasponskog odziva  
CO  2 ≤ 1 000 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 1 000 ppm tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
CO ≤ 50 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 50 ppm tijekom 4 sata, ovisno 
što je veće 
PN 5 000 čestica po kubi čnom centimetru 
tijekom 4 h  prema proizvo đačevim specifikacijama  
NO  x ≤ 5 ppm tijekom 4 h  ≤ 2 % očitanja ili 5 ppm tijekom 4 sata, ovisno što je 
veće 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % očitanja ili ≤ 10 ppm C  1 tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % očitanja ili ≤ 10 ppm C  1 tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
▼B 
4.2.7.  Vrijeme porasta  
Vrijeme porasta definira se kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva u 
odnosu na kona čno očitanje ( t 90 – t 10 ; vidjeti to čku 4.4.) i ne smije 
prelaziti 3 sekunde.  
4.2.8.  Sušenje plina  
Ispušni se plinovi mogu mjeriti na vlažnoj ili suhoj osnovi. Svaki ure đaj 
za sušenje plina, ako se upotrebljava, proizvodi najmanji mogu ći učinak 
na sastav izmjerenih plinova. Kemijski ure đaji za sušenje nisu dopušteni.  
4.3. Dodatni zahtjevi  
4.3.1.  Općenito  
Odredbama u to čkama od 4.3.2. do 4.3.5. utvr đuju se dodatni zahtjevi 
učinkovitosti za posebne tipove analizatora koji se primjenjuju samo na 
slučajeve u kojima se odre đeni analizator upotrebljava za mjerenje emisija 
PEMS-om.  
4.3.2.  Ispitivanje u činkovitosti pretvara ča NO  X 
Ako se primjenjuje pretvara č NO  X , primjerice za pretvaranje NO  2 u NO 
za analizu s analizatorom kemiluminescencije, njegova se u činkovitost 
ispituje prema zahtjevima iz to čke 2.4. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku 
UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. U činkovitost pretvara ča NO  X verificira 
se najkasnije mjesec dana prije ispitivanja emisija.  
4.3.3.  Prilagodba plameno-ionizacijskog detektora (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektora  
Ako se mjere ugljikovodici, FID se prilago đava u vremenskim 
razmacima koje je naveo proizvo đač analizatora u skladu s to čkom ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 151  
2.3.1. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu 
izmjena 07. Kao plin za namještanje raspona upotrebljava se 
propan u zraku ili propan u dušiku radi optimizacije odziva u 
najčešćem radnom rasponu.  
(b) Odzivni faktori ugljikovodika  
Ako se mjere ugljikovodici, odzivni faktor ugljikovodika za FID 
verificira se u skladu s odredbama iz to čke 2.3.3. Dodatka 3. 
Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07, pri čemu 
se kao rasponski plinovi upotrebljavaju propan u zraku ili propan u 
dušiku, a kao plinovi nulto umjeravanje upotrebljavaju se pro čišćeni 
sintetski zrak ili dušik.  
(c) Provjera interferencije kisika  
Provjera interferencije kisika provodi se pri uvo đenju FID-a u rad i 
nakon većih održavanja. Bira se raspon mjerenja u kojem se u gornjih 
50 % nalaze plinovi za provjeru interferencije kisika. Ispitivanje se 
provodi uz temperaturu pe ći postavljenu u skladu sa zahtjevom. 
Specifikacije plinova za provjeru interferencije kisika opisane su u 
točki 5.3.  
Primjenjuje se sljede ći postupak:  
i. Analizator se postavlja na nulu.  
ii. Analizator se umjerava mješavinom s 0 % kisika za motore s 
vanjskim izvorom paljenja i 21 % kisika za motore s kompresij ­
skim paljenjem.  
iii. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se nulti odziv izmijenio 
za više od 0,5 % cijele ljestvice, ponavljaju se koraci i. i ii.  
iv. Uvode se plinovi za provjeru interferencije 5 %-tnog i 10 %- 
tnog kisika.  
v. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se izmijenio za od ± 1 % 
cijele ljestvice, ispitivanje se ponavlja.  
vi. Interferencija kisika  E O2 izračunava se za svaku mješavinu 
plinova za provjeru interferencije kisika iz koraka iv. kako slijedi  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
pri čemu je odziv analizatora:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemu je:  
c ref,b referentna koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 152  
c ref,d referentna koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
c FS,b koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka ii. 
[ppmC  1 ] 
c FS,d koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka iv. 
[ppmC  1 ] 
c m,b izmjerena koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ] 
c m,d izmjerena koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
vii. Interferencija kisika  E O2 manja je od ± 1,5 % za sve zahtijevane 
plinove za provjeru interferencije kisika.  
viii. Ako je interferencija kisika  E O2 viša od ± 1,5 %, mogu će je 
postupno prilagoditi protok zraka (pove ćati ga i smanjiti u 
odnosu na specifikacije proizvo đača), kao i protok goriva i 
uzorka.  
ix. Provjera interferencije kisika ponavlja se za svaku novu 
postavku.  
4.3.4.  Učinkovitost pretvaranja nemetanskog separatora (NMC)  
Ako se analiziraju ugljikovodici, NMC se može upotrebljavati za ukla ­
njanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka plina oksidiranjem svih uglji ­
kovodika osim metana. U idealnom slu čaju, pretvorba za metan iznosi 
0 %, a za druge ugljikovodike koje predstavlja etan 100 %. Za to čno 
mjerenje NMHC-a utvr đuju se dvije u činkovitosti koje se potom upotreb ­
ljavaju za izra čun emisija NMHC-a (vidjeti to čku 9.2. Dodatka 4.). Nije 
potrebno odrediti u činkovitost pretvaranja metana ako je NMC-FID 
umjeren u skladu s metodom (b) u to čki 9.2. Dodatka 4. propuštanjem 
plina za umjeravanje metana/zraka kroz NMC.  
(a) Učinkovitost pretvaranja metana  
Plin za umjeravanje metana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC 
zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se koncentracije bilježe. U čin­
kovitost metana odre đuje se kako slijedi:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
(b) Učinkovitost pretvaranja etana  
Plin za umjeravanje etana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC 
zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se koncentracije bilježe. U čin­
kovitost etana odre đuje se kako slijedi:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 teče kroz NMC [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 153  
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
4.3.5.  Učinci interferencije  
(a) Općenito  
Na očitanje analizatora mogu utjecati i drugi plinovi, osim onih koji 
se analiziraju. Proizvo đač analizatora prije puštanja analizatora na 
tržište provjerava u činke interferencije i ispravno funkcioniranje 
analizatora; provjera se provodi barem jednom za svaku vrstu anali ­
zatora ili ure đaja navedenih u to čkama (b) do (f).  
(b) Provjera interferencije CO analizatora  
Voda i CO  2 mogu utjecati na mjerenja CO analizatora. Stoga se plin 
za umjeravanje raspona CO  2 s koncentracijom od 80 % do 100 % 
cijele ljestvice maksimalnog mjernog raspona CO analizatora, koji se 
upotrebljava tijekom ispitivanja, pušta u mjehuri ćima kroz vodu pri 
sobnoj temperaturi, a odziv analizatora se bilježi. Odziv analizatora 
nije veći od 2 % srednje koncentracije CO koja se o čekuje tijekom 
uobičajenog ispitivanja na cesti ili ± 50 ppm, što god je ve će. Inter­
ferencija za H  2 O i CO  2 može se provjeriti zasebnim postupcima. Ako 
su razine H  2 O i CO  2 koje se upotrebljavaju za provjeru interferencije 
veće od maksimalnih razina koje se o čekuju tijekom ispitivanja, 
svaka zabilježena vrijednost interferencije proporcionalno se smanjuje 
množenjem zabilježene interferencije s omjerom vrijednosti maksi ­
malne očekivane koncentracije tijekom ispitivanja i stvarne vrijed ­
nosti koncentracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. Mogu 
se provoditi zasebne provjere interferencija s koncentracijama H  2 O 
koje su niže od najve ćih očekivanih vrijednosti tijekom ispitivanja i 
zabilježena interferencija H  2 O proporcionalno se pove ćava množe ­
njem zabilježene interferencije s omjerom maksimalne vrijednosti 
koncentracije H  2 O koja se o čekuje tijekom ispitivanja i stvarne 
vrijednosti koncentracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. 
Zbroj tih dviju prilago đenih vrijednosti interferencije odgovara odstu ­
panju navedenom u ovoj to čki. 
(c) Provjera prigušenja NO  x analizatora  
Dva plina važna za CLD i HCLD analizatore su CO  2 i vodena para. 
Odziv prigušenja na te plinove proporcionalan je koncentraciji 
plinova. Ispitivanjem se utvr đuje prigušenje pri najve ćim očekivanim 
koncentracijama tijekom ispitivanja. Ako se u CLD i HCLD anali ­
zatorima upotrebljavaju algoritmi za kompenzaciju prigušenja, u 
okviru kojih se primjenjuju analizatori za mjerenje H  2 O ili CO  2 , 
prigušenje se ocjenjuje dok su analizatori aktivni te uz primjenu 
kompenzacijskih algoritama.  
i. Provjera prigušenja CO  2 
Plin za rasponsko umjeravanje CO  2 koncentracije od 80 % do 
100 % maksimalnog radnog raspona propušta se kroz analizator 
NDIR; vrijednost CO  2 bilježi se kao A. Plin za rasponsko umje ­
ravanje CO  2 zatim se razrje đuje za otprilike 50 % plinom za 
rasponsko umjeravanje NO i propušta kroz NDIR i CLD ili 
HCLD; vrijednosti CO  2 i NO bilježe se kao B, odnosno C. 
Protok plina CO  2 zatim se obustavlja te se kroz CLD ili 
HCLD propušta samo plin za rasponsko umjeravanje NO; vrijed ­
nost NO bilježi se kao D. Postotno prigušenje izra čunava se kao:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ ÎB 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 154  
pri čemu je:  
A nerazrije đena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
B razrijeđena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
C razrijeđena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD-om 
[ppm]  
D nerazrije đena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD- 
om [ppm]  
Uz odobrenje nadležnog homologacijskog tijela dopuštena je 
primjena alternativnih metoda razrje đivanja i kvantificiranja 
vrijednosti plina za rasponsko umjeravanje CO  2 i NO, kao što 
je dinami čno miješanje/spajanje.  
ii. Provjera prigušenja vodom  
Ta se provjera primjenjuje samo na mjerenja koncentracije 
vlažnog plina. Pri izra čunavanju prigušenja vodom u obzir se 
uzima razrje đivanje plina za rasponsko umjeravanje NO 
vodenom parom i prilago đavanje koncentracije vodene pare u 
mješavini plina do razine koncentracija koje se o čekuju tijekom 
ispitivanja emisija. Plin za rasponsko umjeravanje NO s koncen ­
tracijom od 80 % do 100 % cijele ljestvice uobi čajenog mjernog 
raspona propušta se kroz CLD ili HCLD; vrijednost NO bilježi se 
kao D. Plin za rasponsko umjeravanje NO pušta se u mjehuri ćima 
kroz vodu i propušta kroz CLD ili HCLD; vrijednost NO bilježi 
se kao  C. Apsolutni radni tlak analizatora i temperatura vode 
određuju se i bilježe kao E, odnosno F. Tlak pare zasi ćenja 
mješavine koji odgovara temperaturi mjehuri ćaste vode  F odre­ 
đuje se i bilježi kao  G. Koncentracija vodene pare  H [%] mješa ­
vine plina izra čunava se kao:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Očekivana koncentracija plina za rasponsko umjeravanje NO 
razrijeđenog vodenom parom bilježi se kao  D  e nakon što se 
izračuna kao:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Za ispušne plinove dizelskoga goriva, najve ća koncentracija 
ispušne vodene pare (u postocima) koja se o čekuje tijekom ispi ­
tivanja bilježi se kao  H m nakon procjene, uz pretpostavku da 
omjer H/C u gorivu iznosi 1,8/1, iz najve će koncentracije CO  2 
u ispušnom plinu A kako slijedi:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Postotno prigušenje vodom izra čunava se na sljede ći način: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
pri čemu je:  
D e očekivana koncentracija razrije đenog NO [ppm]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 155  
C izmjerena koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
H m najveća koncentracija vodene pare [%]  
H stvarna koncentracija vodene pare [%]  
iii. Najve će dopušteno prigušenje  
Kombinirano prigušenje CO  2 i vodom ne smije premašiti 2 % 
cijele ljestvice.  
(d) Provjera prigušenja za analizatore NDUV  
Ugljikovodici i voda mogu imati pozitivnu interferenciju s analizato ­
rima NDUV, uzrokuju ći odziv sli čan odzivu NO  x . Proizvođač anali­
zatora NDUV upotrebljava sljede ći postupak za provjeru ograni čenja 
učinaka prigušenja:  
i. Analizator i rashladnik postavljaju se u skladu s radnim uputama 
proizvođača; potrebno je izvršiti prilagodbe radi optimiziranja 
rada analizatora i rashladnika.  
ii. Za analizator se provode nulto i rasponsko umjeravanje uz 
vrijednosti koncentracija koje se o čekuju tijekom ispitivanja 
emisija.  
iii. Plin za umjeravanje NO  2 odabire se tako da u najve ćoj mogućoj 
mjeri odgovara najve ćoj koncentraciji NO  2 koja se o čekuje 
tijekom ispitivanja emisija.  
iv. Plinom za umjeravanje NO  2 zalije se sonda sustava za uzorko ­
vanje plina dok se odziv NO  X stabilizira.  
v. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih 
vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala od 30 sekundi 
izračunava se i bilježi kao NO  X,ref. 
vi. Protok plina za umjeravanje NO  2 obustavlja se i sustav za 
uzorkovanje, zasi ćen prelijevanjem izlaznog produkta generatora 
rosišta, postavlja se na 50 °C. Izlazni produkt generatora rosišta 
uzorkuje se u sustavu za uzorkovanje i rashladniku barem 10 
minuta dok rashladnik ne po čne uklanjati konstantnu koli činu 
vode.  
vii. Po završetku koraka iv. sustav za uzorkovanje ponovno se preli ­
jeva plinom za umjeravanje NO  2 pomoću kojeg je utvr đen 
NO  X,ref dok se ukupni odziv NO  X ne stabilizira.  
viii. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih 
vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala od 30 sekundi 
izračunava se i bilježi kao NO  X,m. 
ix. NO  X,m se ispravlja na NO  X,dry na temelju ostatka vodene pare 
koja je prošla kroz rashladnik pri izlaznoj temperaturi i tlaku 
rashladnika.  
Izračunani NO  X,dry iznosi najmanje 95 % NO  X,ref. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 156  
(e) Uređaj za sušenje uzorka  
Uređaj za sušenje uzorka uklanja vodu, koja u suprotnom može 
utjecati na mjerenje NO  x . Za suhe CLD analizatore demonstrira se 
da uređaj za sušenje uzorka pri najve ćoj očekivanoj koncentraciji 
vodene pare  H m održava vlažnost CLD-a pri ≤ 5 g vode/kg suhog 
zraka (ili približno 0,8 % H  2 O), što je 100 %-tna relativna vlažnost 
pri 3,9 °C i 101,3 kPa ili relativna vlažnost od oko 25 % pri 25 °C i 
101,3 kPa. Sukladnost se može dokazati mjerenjem temperature na 
izlazu toplinskog ure đaja za sušenje uzorka ili mjerenjem vlažnosti u 
točki tik iznad CLD-a. Vlažnost ispuha iz CLD-a može se mjeriti sve 
dok je jedini tok u CLD-u tok iz ure đaja za sušenje uzorka.  
(f) Prodiranje NO  2 u uređaj za sušenje uzorka  
Tekuća voda koja zaostane u nepravilno projektiranom ure đaju za 
sušenje uzorka može ukloniti NO  2 iz uzorka. Ako se ure đaj za 
sušenje uzorka upotrebljava u kombinaciji s NDUV analizatorom 
bez pretvara ča NO  2 /NO, voda bi mogla ukloniti NO  2 iz uzorka 
prije mjerenja NO  X . Uređaj za sušenje uzorka omogu ćuje mjerenje 
najmanje 95 % NO  2 u plinu koji je zasi ćen vodenom parom i sastoji 
se od maksimalne koncentracije NO  2 koja se o čekuje tijekom ispiti ­
vanja vozila.  
4.4. Provjera vremena odaziva analiti čkog sustava  
Pri provjeri vremena odziva postavke analiti čkog sustava identi čne su 
postavkama tijekom ispitivanja emisija (t.j. tlak, brzina protoka, postavke 
filtra u analizatorima i svi drugi parametri koji utje ču na vrijeme odziva). 
Vrijeme odziva odre đuje se prebacivanjem plina izravno na otvoru sonde 
za uzorkovanje. Prebacivanje plina mora se izvršiti za manje od 0,1 s. 
Plinovi koji se upotrebljavaju za ispitivanje uzrokuju promjenu koncen ­
tracije od najmanje 60 % cijele ljestvice analizatora.  
Bilježi se slijed koncentracija svih pojedina čnih komponenti plina. 
Kašnjenje se definira kao vrijeme od prebacivanja plina (t  0 ) dok odziv 
ne dosegne 10 % kona čnog očitanja (t  10 ). Vrijeme porasta definira se kao 
vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva u odnosu na kona čno očitanje ( t 90 – 
t 10 ). Vrijeme odziva sustava (t  90 ) sastoji se od vremena kašnjenja prema 
mjernom detektoru i vremena porasta detektora.  
Prilikom vremenskog uskla đivanja analizatora i signala protoka ispušnih 
plinova, vrijeme transformacije definira se kao vrijeme od promjene (t  0 ) 
dok odziv ne dosegne 50 % kona čnog očitanja (t  50 ). 
Vrijeme odziva sustava iznosi ≤ 12 sekundi s vremenom porasta ≤ 3 
sekunde za sve komponente i sve primijenjene raspone. Kada se koristi 
NMC za mjerenje NMHC-a, vrijeme odziva sustava može premašiti 12 s.  
5. PLINOVI  
5.1. Općenito  
Potrebno je poštivati rok trajanja svih umjernih i rasponskih plinova. Čisti 
i mješoviti umjerni i rasponski plinovi odgovaraju specifikacijama iz 
točaka 3.1. i 3.2. Dodatka 3. Prilogu 4.A Pravilniku UNECE-a br. 83, 
nizu izmjena 07. Osim toga, dopuštena je upotreba plina za umjeravanje 
NO  2 . Koncentracija plina za umjeravanje NO  2 iznosi unutar 2 % dekla ­
rirane vrijednosti koncentracije. Koli čina NO u plinu za umjeravanje NO  2 
ne smije biti ve ća od 5 % sadržaja NO  2 . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 157  
5.2. Razdjelnici plina  
Razdjelnici plina, tj. ure đaji za precizno miješanje koji razrje đuju proči­ 
šćenim N  2 ili sintetskim zrakom, mogu se upotrebljavati za dobivanje 
umjernih i rasponskih plinova. To čnost uređaja za razdvajanje plinova 
mora biti takva da se koncentracija miješanih umjernih plinova može 
odrediti unutar to čnosti od ± 2 %. Verifikacija se obavlja izme đu 15 % 
i 50 % cijele ljestvice za svako umjeravanje koje uklju čuje razdjelnik 
plinova. Može se provesti dodatna verifikacija pomo ću drugog umjernog 
plina ako prva provjera ne uspije.  
Razdjelnik plinova može se dodatno provjeriti instrumentom koji je po 
naravi linearan, npr. uporabom plina NO u kombinaciji s CLD-om. 
Vrijednost raspona instrumenta podešava se s rasponskim plinom 
izravno povezanim s instrumentom. Razdjelnik plinova provjerava se 
pri postavkama koje se obi čno upotrebljavaju, a nominalna se vrijednost 
uspoređuje s koncentracijom koja je izmjerena instrumentom. Ta razlika 
na svakoj to čki iznosi do ± 1 % od nominalne vrijednosti koncentracije.  
5.3. Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Plinovi za provjeru interferencije kisika sastoje se od mješavine propana, 
kisika i dušika i sadrže propan pri koncentraciji od 350 ± 75 ppmC  1 . 
Koncentracija se odre đuje gravimetrijskim metodama, dinami čnim mije ­ 
šanjem ili kromatografskom analizom ukupnih ugljikovodika i ne čistoća. 
Koncentracije kisika plinova za provjeru interferencije kisika odgovaraju 
zahtjevima navedenima u tablici 3.; ostatak plina za provjeru interferen ­
cije kisika sastoji se od pro čišćenog dušika.  
Tablica 3.  
Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Tip motora  
Kompresijsko paljenje  Vanjsko paljenje  
Koncentracija O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALIZATORI ZA MJERENJE EMISIJA (KRUTIH) ČESTICA  
▼B 
U ovim će se odjeljcima definirati budu ći zahtjev za analizatore za 
mjerenje broja emisijskih čestica kada njihovo mjerenje postane obvezno.  
▼M1 
6.1. Općenito  
Analizator PN-a sastoji se od jedinice za pretkondicioniranje i detektora 
čestica čija je učinkovitost brojanja 50 % po čevši od veli čine od oko 23 
nm. Detektor čestica smije pretkondicionirati i aerosol. Osjetljivost anali ­
zatora na udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature i tlaka 
zraka te elektromagnetske smetnje i druge utjecaje povezane s radom 
vozila i analizatora mora biti što manja, a proizvo đač opreme mora je 
jasno navesti u materijalima priloženima uz opremu. Analizator PN-a 
mora se upotrebljavati isklju čivo unutar proizvo đačevih deklariranih 
radnih parametara.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 158  
Slika 1.  
Primjer postavljenog analizatora PN-a: isprekidane crte prikazuju 
opcionalne dijelove. EFM = mjera č masenog protoka ispušnih 
plinova, d = unutarnji promjer, PND = razrje đivač broja čestica.
  
Analizator PN-a spaja se s to čkom uzorkovanja sondom za uzorkovanje 
kojom se izdvaja uzorak iz središnjeg pravca ispušne cijevi. Kako je 
utvrđeno u točki 3.5. Dodatka 1., ako se čestice ne razrje đuju u ispušnoj 
cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na temperaturu od najmanje 
373 K (100 °C) do to čke prvog razrje đivanja u analizatoru PN-a ili 
detektoru čestica tog analizatora. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za 
uzorkovanje mora biti kra će od 3 sekunde.  
Svi dijelovi koji su u dodiru s uzorkovanim ispušnim plinom moraju 
stalno biti na temperaturi koja onemogu ćava da se bilo koji spoj konden ­
zira u ure đaju. To se može posti ći na više na čina, na primjer zagrijava ­
njem na višu temperaturu i razrje đivanjem uzorka ili oksidiranjem 
(polu)hlapljivih vrsta.  
Analizator PN-a mora imati zagrijani dio s temperaturom stijenke ≥ 573 K. 
Jedinica mora održavati zagrijane faze na stalnim nazivnim radnim 
temperaturama uz dopušteno odstupanje od ± 10 K te imati indikator 
koji prikazuje jesu li zagrijane faze na ispravnim radnim temperaturama. 
Ako učinkovitost odvaja ča hlapljivih čestica ispunjava zahtjeve iz to čke 
6.4., niže su temperature prihvatljive.  
Senzori tlaka, senzori temperature i drugi senzori prate ispravnost rada 
instrumenta te u slu čaju neispravnosti aktiviraju upozorenje ili poruku.  
Kašnjenje analizatora PN-a mora biti ≤ 5 s.  
Vrijeme porasta analizatora PN-a (i/ili detektora čestica) mora biti ≤ 3,5 s.  
Mjerenja koncentracije čestica unose se normalizirana za 273 K i 101,3 
kPa. Ako je potrebno radi normalizacije koncentracije čestica, mjeri se i 
unosi tlak i/ili temperaturu na ulazu u detektor.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 159  
Sustavi za brojanje čestica koji ispunjavaju zahtjeve za umjeravanje iz 
Pravilnika UNECE-a br. 83 ili 49 ili iz GTR-a br. 15 automatski ispu ­
njavaju zahtjeve za umjeravanje iz ovog Priloga.  
6.2. Zahtjevi za u činkovitost  
Cijeli sustav analizatora PN-a, uklju čujući vod za uzorkovanje, mora 
ispunjavati zahtjeve za u činkovitost iz tablice 3.a.  
Tablica 3.a  
Zahtjevi za u činkovitost sustava analizatora PN-a (uklju čujući vod za uzorkovanje)  
d p (nm)  manje od 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) analizatora PN-a  potrebno je 
utvrditi  0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Učinkovitost E(d  p ) je definirana kao omjer o čitanja sustava analizatora 
PN-a i broj čane koncentracije iz referentnog kondenzacijskog broja ča 
čestica (CPC) (d  50 % = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti i umje ­
ravanje elektrometrom) ili elektrometra koji istodobno mjere monodis ­
perzni aerosol čestica s promjerom mobilnosti d  p , normaliziranih na iste 
uvjete temperature i tlaka.  
Trebat će prilagoditi zahtjeve za u činkovitost kako bi se osiguralo da 
učinkovitost analizatora PN-a ostane u skladu s tolerancijom za PN. 
Materijal bi trebao biti termi čki stabilan i nalik na čađu (na primjer 
grafit koji nastaje pri iskrenju ili čađa difuzijskog plamena s termi čkom 
predobradom). Ako se krivulja u činkovitosti mjeri druga čijim aerosolom 
(na primjer NaCl), korelacija s krivuljom materijala nalik na čađu mora se 
dati na grafikonu na kojem se uspore đuju učinkovitosti dobivene s oba 
ispitna aerosola. Razlike u u činkovitosti brojanja moraju se uzeti u obzir 
prilagođavanjem izmjerenih u činkovitosti na temelju grafikona kako bi se 
dobile učinkovitosti za aerosol nalik na čađu. Trebalo bi primijeniti i 
dokumentirati korekciju za višestruko nabijene čestice, ali ona ne smije 
biti veća od 10 %. Ove se u činkovitosti odnose na analizatore PN-a s 
vodom za uzorkovanje. Analizator PN-a može se umjeravati i u dijelo ­
vima – što bi zapravo bilo umjeravanje jedinice za pretkondicioniranje 
odvojeno od detektora čestica – pod uvjetom da je dokazano da analizator 
PN-a i vod za uzorkovanje zajedno ispunjavaju zahtjeve iz tablice 3.a. 
Izmjereni signal iz detektora mora biti najmanje dvostruko ve ći od 
granične vrijednosti detekcije (ovdje definirane kao zbroj nulte razine i 
3 standardne devijacije).  
6.3. Zahtjevi za linearnost  
Analizator PN-a, uklju čujući vod za uzorkovanje, mora ispunjavati 
zahtjeve za linearnost iz to čke 3.2. Dodatka 2. uz primjenu monodis ­
perznih ili polidisperznih čestica nalik na čađu. Veličina čestica (promjer 
mobilnosti ili broj čani medijan promjera (CMD)) trebao bi biti ve ći od 45 
nm. Referentni je instrument elektrometar ili kondenzacijski broja č čestica 
(CPC) s d  50 = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti. Alternativno, 
sustav za brojanje čestica u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83.  
Dodatno, razlike izme đu analizatora PN-a i referentnog instrumenta 
moraju za sve provjerene to čke (osim nulte to čke) biti unutar 15 % 
njihove srednje vrijednosti. Mora se provjeriti najmanje 5 ravnomjerno 
distribuiranih to čaka (i nulta to čka). Maksimalna provjerena koncentracija 
je maksimalna dopuštena koncentracija analizatora PN-a.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 160  
Ako se analizator PN-a umjerava u dijelovima, linearnost se može provje ­
riti samo za detektor PN-a, ali u činkovitost ostalih dijelova i voda za 
uzorkovanje moraju se uzeti u obzir u izra čunu nagiba.  
6.4. Učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica  
Sustav mora posti ći učinkovitost ve ću od 99 % u odvajanju čestica tetra ­
kontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) većih od 30 nm za ulaznu koncentraciju od 
najmanje 10 000 čestica po kubi čnom centimetru pri minimalnom razrje ­ 
đenju.  
Sustav tako đer mora posti ći učinkovitost ve ću od 99 % u odvajanju poli ­
disperznog alkana (dekana ili viših) ili  emery oila  s CMD-om ve ćim od 
50 nm i masom ve ćom od 1 mg/m  3 . 
Učinkovitost odvajanja tetrakontana i/ili polidisperznog alkana ili  emery 
oila mora se dokazati samo jednom za porodicu instrumenata. Proizvo đač 
instrumenta mora propisati razdoblje održavanja ili zamjene kojim se 
osigurava da u činkovitost odvajanja ne padne ispod tehni čkih zahtjeva. 
Ako ta informacija nije raspoloživa, u činkovitost odvajanja hlapljivih 
čestica mora se provjeravati jednom godišnje za svaki instrument.  
▼B 
7. INSTRUMENTI ZA MJERENJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH 
PLINOVA  
7.1. Općenito  
Instrumenti, senzori ili signali za mjerenje masenog protoka ispušnih 
plinova imaju prikladan raspon mjerenja i odgovaraju će vrijeme odziva 
za postizanje to čnosti potrebne za mjerenje masenog protoka ispušnih 
plinova u prijelaznim i ustaljenim uvjetima. Osjetljivost instrumenata, 
senzora i signala na udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature, 
tlak okolnog zraka, elektromagnetske smetnje i druge u činke povezane s 
radom vozila i instrumenata na razini je kojom se mogu ćnost dodatnih 
pogrešaka svodi na najmanju mogu ću mjeru.  
7.2. Specifikacije instrumenata  
Maseni protok ispušnih plinova utvr đuje se izravnim mjerenjem pomo ću 
jednog od sljede ćih instrumenata:  
(a) Pitotove naprave za protok;  
(b) uređaja za mjerenje razlike tlaka, poput sapnice protoka (vidjeti poje ­
dinosti u normi ISO 5167);  
(c) ultrazvu čnog mjera ča protoka;  
(d) mjera ča vrtložnog protoka.  
Svaki pojedina čni mjerač masenog protoka ispušnih plinova ispunjava 
zahtjeve linearnosti postavljene u to čki 3. Nadalje, proizvo đač instrumenta 
dokazuje uskla đenost svakog tipa mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova sa specifikacijama navedenima u to čkama 7.2.3. do 7.2.9.  
Dopušteno je izra čunavati maseni protok ispušnih plinova na temelju 
mjerenja protoka zraka i protoka goriva dobivenih iz sljedivo umjerenih 
senzora ako oni ispunjavaju zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i zahtjeve 
točnosti iz to čke 8. te ako se dobiveni maseni protok ispušnih plinova 
validira u skladu s to čkom 4. Dodatka 3.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 161  
K tomu, dopuštene su i druge metode za utvr đivanje masenog protoka 
ispušnih plinova na temelju instrumenata i signala koji nisu izravno slje ­
divi, npr. pojednostavnjeni mjera či masenog protoka ispušnih plinova ili 
signali ECU-a, ako dobiveni maseni protok ispušnih plinova ispunjava 
zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i ako se validira u skladu s to čkom 4. 
Dodatka 3.  
7.2.1.  Standardi umjeravanja i verifikacije  
Učinkovitost mjerenja mjera čima masenog protoka ispušnih plinova veri ­
ficira se zrakom ili ispušnim plinom u odnosu na sljedivi standard, 
primjerice umjerenim mjera čem masenog protoka ispušnih plinova ili 
tunelom za potpuno razrje đivanje toka.  
7.2.2.  Učestalost verifikacije  
Sukladnost mjera ča masenog protoka ispušnih plinova s to čkama 7.2.3. i 
7.2.9. verificira se najkasnije godinu dana prije stvarnog ispitivanja.  
7.2.3.  Točnost 
Točnost, koja se definira kao odstupanje o čitanja EFM-a od referentne 
vrijednosti protoka, ne premašuje ± 2 % o čitanja, 0,5 % cijele ljestvice ili 
± 1,0 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM umjeren, što god je 
veće. 
7.2.4.  Preciznost  
Preciznost ne premašuje 1 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM 
umjeren, a definira se kao umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 
ponavljaju ćih odziva na zadani nominalni protok, približno u sredini 
raspona umjeravanja.  
7.2.5.  Buka  
Buka ne premašuje 2 % maksimalne vrijednosti umjerenog protoka, a 
definira se kao dvostruka efektivna vrijednost 10 standardnih devijacija, 
svaka od kojih se izra čunava iz nultih odziva izmjerenih uz stalnu 
frekvenciju bilježenja od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 
sekundi. Svako od 10 razdoblja mjerenja isprekidano je intervalom od 
30 sekundi u kojem je EFM izložen najve ćem umjerenom protoku.  
7.2.6.  Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva definira se kao srednji odziv na nulti protok u 
vremenskom intervalu od najmanje 30 sekundi. Pomak nultog odziva 
može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, npr. tlaka. 
Pomak primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji je od ± 2 
posto od maksimalne vrijednosti primarnog signala zabilježene uz protok 
prema kojem je EFM umjeren.  
7.2.7.  Pomak rasponskog odziva  
Pomak rasponskog odziva definira se kao srednji odziv na rasponski 
protok u vremenskom intervalu od najmanje 30 sekundi. Pomak raspon ­
skog odziva može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, 
npr. tlaka. Pomak primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji 
je od ± 2 posto od najve će vrijednosti primarnog signala zabilježene uz 
protok prema kojem je EFM umjeren.  
7.2.8.  Vrijeme porasta  
Vrijeme porasta instrumenata i metoda za mjerenje protoka ispušnih 
plinova trebalo bi u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovarati vremenu 
porasta analizatora plina kao što je navedeno u to čki 4.2.7., ali ne prema ­ 
šuje jednu sekundu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 162  
7.2.9.  Provjera vremena odziva  
Vrijeme odziva mjera ča masenog protoka ispušnih plinova utvr đuje se 
primjenom parametara sli čnih onima primijenjenima za ispitivanje 
emisija (odnosno, parametara tlaka, protoka, postavki filtara i svih 
ostalih utjecaja na vrijeme odziva). Odre đivanje vremena odziva vrši se 
izravnim prebacivanjem plina na otvoru mjera ča masenog protoka ispu ­ 
šnih plinova. Prebacivanje protoka plina izvršava se što je brže mogu će, 
no preporu čuje se interval manji od 0,1 sekunde. Protok plina koji se 
upotrebljava za ispitivanje uzrokuje promjenu protoka od najmanje 60 
posto cijele ljestvice mjera ča masenog protoka ispušnih plinova. Protok 
plina se bilježi. Kašnjenje se definira kao vrijeme od prebacivanja plina 
(t 0 ) dok odziv ne iznosi 10 % kona čnog očitanja ( t 10 ). Vrijeme porasta 
definira se kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva ( t 90 – t 10 ) u odnosu 
na konačno očitanje. Vrijeme odziva ( t 90 ) definira se kao zbroj vremena 
kašnjenja i vremena porasta. Vrijeme odziva mjera ča masenog protoka 
ispušnih plinova ( t 90 ) iznosi ≤ 3 sekunde uz vrijeme porasta ( t 90 – t 10 ) od 
≤ 1 sekunde u skladu s to čkom 7.2.8.  
8. SENZORI I POMO ĆNA OPREMA  
Svaki senzor i pomo ćna oprema koji se upotrebljavaju za utvr đivanje npr. 
temperature, atmosferskog tlaka, vlažnosti okoline, brzine vozila, protoka 
goriva ili protoka ulaznog zraka ne mijenja niti neopravdano ne utje če na 
radni učinak motora vozila i sustava za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. To čnost senzora i pomo ćne opreme u skladu je sa zahtjevima 
iz tablice 4. Uskla đenost sa zahtjevima iz tablice 4. dokazuje se u 
vremenskim razmacima koje odre đuje proizvo đač instrumenta, prema 
postupcima unutarnje revizije ili u skladu s normom ISO 9000.  
Tablica 4.  
Zahtjevi to čnosti za parametre mjerenja  
Parametar mjerenja  To čnost 
Protok goriva (  1 ) ± 1 % o čitanja (  3 ) 
Protok zraka (  1 ) ± 2 % o čitanja  
Brzina vozila (  2 ) ± 1,0 km/h apsolutna  
Temperature ≤ 600 K  ± 2 K apsolutna  
Temperature > 600 K  ± 0,4 % o čitanja u Kelvinima  
Tlak okoline  ± 0,2 kPa apsolutno  
Relativna vlažnost  ± 5 % apsolutna  
Apsolutna vlažnost  ± 10 % o čitanja ili 1 gH  2 O/kg suhog 
zraka, što god je ve će 
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Taj se zahtjev primjenjuje samo na senzor brzine; ako se brzina vozila upotreb ­
ljava za odre đivanje parametara kao što su ubrzanje, umnožak brzine vozila s 
pozitivnim ubrzanjem ili RPA, signal brzine mora ima to čnost od 0,1 % iznad 
3 km/h i u čestalost uzorkovanja od 1 Hz. Taj se zahtjev to čnosti može ispuniti 
upotrebom signala senzora brzine vrtnje kota ča. 
( 3 ) Točnost iznosi 0,02 posto o čitanja ako se upotrebljava za izra čun protoka zraka 
i masenog protoka ispušnih plinova iz protoka goriva u skladu s to čkom 10. 
Dodatka 4.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 163  
Dodatak 3.  
Validacija PEMS-a i nesljedivog masenog protoka ispušnih plinova  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuju zahtjevi za validaciju funkcionalnosti ugra ­ 
đenog PEMS-a u prijelaznim uvjetima, kao i to čnosti masenog protoka 
ispušnih plinova dobivenog temeljem nesljedivih mjera ča masenog 
protoka ispušnih plinova ili izra čunanog iz signala ECU-a.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak  
#/km — broj po kilometru  
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi  y 
a 1 — nagib regresijskog pravca  
g/km — grama po kilometru  
Hz — herc  
km — kilometar  
m — metar  
mg/km — miligrama po kilometru  
r 2 — koeficijent odre đenja 
x — stvarna vrijednost referentnog signala  
y — stvarna vrijednost signala koji se validira  
3. POSTUPAK VALIDACIJE PEMS-A  
3.1. Učestalost validacije PEMS-a  
Preporučuje se jednom validirati ugra đeni PEMS-a za svaku kombinaciju 
PEMS-a i vozila, i to prije ispitivanja ili, kao druga mogu ćnost, po 
završetku ispitivanja.  
3.2. Postupak validacije PEMS-a  
3.2.1.  Ugradnja PEMS-a  
PEMS se ugra đuje i priprema u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. 
Ugrađeni PEMS ne mijenja se u vremenskom razdoblju izme đu validacije 
i ispitivanja RDE-a.  
3.2.2.  Uvjeti ispitivanja  
Validacijsko ispitivanje provodi se na dinamometru s valjcima, u mjeri u 
kojoj je to primjenjivo, u skladu s uvjetima homologacije uz pra ćenje 
zahtjeva iz Priloga 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07, ili 
bilo koje druge odgovaraju će metode mjerenja. Preporu čuje se provo đenje 
validacijskog ispitivanja u skladu s globalno uskla đenim ispitnim 
ciklusom za laka vozila (WLTC) kako je navedeno u Prilogu 1. 
Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15. Temperatura okoline 
je unutar raspona navedenog u to čki 5.2. ovog Priloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 164  
Preporučuje se da se tok ispuha izdvojen u PEMS-u tijekom validacijskog 
ispitivanja vrati u CVS. Ako to nije izvedivo, rezultati CVS-a ispravljaju 
se prema izdvojenoj masi ispušnih plinova. Ako je maseni protok ispu ­ 
šnih plinova validiran mjera čem masenog protoka ispušnih plinova, 
preporučuje se unakrsno usporediti mjerenja masenog protoka ispušnih 
plinova i podatke dobivene iz senzora ili ECU-a.  
3.2.3.  Analiza podataka  
Ukupne emisije povezane s udaljenoš ću [g/km] izmjerene laboratorijskom 
opremom izra čunavaju se u skladu s Prilogom 4.a Pravilniku UNECE-a 
br. 83, nizu izmjena 07. Emisije izmjerene PEMS-om izra čunavaju se u 
skladu s to čkom 9. Dodatka 4. i zbrajaju radi dobivanja ukupne mase 
emisija one čišćujućih tvari [g] i zatim dijele udaljenoš ću prijeđenom 
tijekom ispitivanja [km] prema podacima dobivenima iz dinamometra s 
valjcima. Ukupna masa one čišćujućih tvari povezana s udaljenoš ću 
[g/km], kako je utvr đena PEMS-om i referentnim laboratorijskim susta ­
vom, evaluira se u odnosu na zahtjeve navedene u to čki 3.3. te se ocje ­
njuje u skladu s tim zahtjevima. Za validaciju mjerenja emisija NO  X 
primjenjuje se korekcija vlažnosti prema odredbama iz to čke 6.6.5. 
Priloga 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07.  
3.3. Dopuštena odstupanja za validaciju PEMS-a  
Rezultati validacije PEMS-a odgovaraju zahtjevima navedenima u tablici 
1. Ako nije zadovoljeno bilo koje dopušteno odstupanje, poduzimaju se 
korektivne mjere, a validacija PEMS-a se ponavlja.  
▼M1 
Tablica 1.  
Dopuštena odstupanja  
Parametar (jedinica)  Dopušteno apsolutno odstupanje  
Udaljenost (km) (  1 ) 250 m u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost  
THC (  2 ) (mg/km)  15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
CH  4 ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
NMHC (  2 ) (mg/km)  20 mg/km ili 20 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
PN (  2 ) (#/km)  1•10  11 p/km ili 50 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost (  3 ), ovisno što je 
veće 
CO (  2 ) (mg/km)  150 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
CO  2 (g/km)  10 g/km ili 10 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
NO  x ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
( 1 ) Primjenjuje se samo ako ECU odre đuje brzinu vozila; radi uskla đivanja s 
dopuštenim odstupanjem dopušteno je prilagoditi mjerenja brzine vozila 
ECU-om na temelju rezultata validacijskog ispitivanja. 
( 2 ) Parametar je obavezan samo ako je mjerenje nužno na temelju to čke 2.1. ovog 
Priloga. 
( 3 ) Sustav volumetri čke pumpe.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 165  
4. POSTUPAK VALIDACIJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH 
PLINOVA ODRE ĐENOG NESLJEDIVIM INSTRUMENTIMA I 
SENZORIMA  
4.1. Učestalost validacije  
Maseni protok ispušnih plinova mora biti uskla đen sa zahtjevima linear ­
nosti iz to čke 3. Dodatka 2. u stacionarnim uvjetima, a osim toga validira 
se linearnost nesljedivih mjera ča masenog protoka ispušnih plinova ili 
masenog protoka ispušnih plinova izra čunanog iz nesljedivih senzora ili 
signala ECU-a, i to u prijelaznim uvjetima za svako ispitivano vozilo u 
odnosu na umjereni mjera č masenog protoka ispušnih plinova ili CVS. 
Validacija se može izvršiti bez ugradnje PEMS-a, ali op ćenito je uskla ­ 
đena sa zahtjevima definiranima u Prilogu 4.A Pravilniku UNECE-a 
br. 83, nizu izmjena 07, i zahtjevima koji se odnose na mjera če 
masenog protoka ispušnih plinova definiranima u Dodatku 1.  
4.2. Postupak validacije  
Validacija se provodi na dinamometru s valjcima u uvjetima homologa ­
cije, u mjeri u kojoj je to primjenjivo, prema zahtjevima iz Priloga 4.a 
Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. Ispitni ciklus je globalno 
usklađeni ispitni ciklus za laka vozila (WLTC) kako je navedeno u 
Prilogu 1. Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15. Sljedivo 
umjereni mjera č protoka upotrebljava se kao referenca. Temperatura 
okoline može biti bilo koja temperatura unutar raspona navedenog u 
točki 5.2. ovog Priloga. Ugradnja mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova i provedba ispitivanja odgovaraju zahtjevu iz to čke 3.4.3. 
Dodatka 1. ovom Prilogu.  
Poduzimaju se sljede ći računski koraci radi validacije linearnosti:  
(a) Signal koji se validira i referentni signal ispravljaju se prema vremenu 
u skladu s, koliko je mogu će, zahtjevima iz to čke 3. Dodatka 4.  
(b) Točke manje od 10 % maksimalne vrijednosti protoka isklju čuju se iz 
daljnje analize.  
(c) Uz stalnu frekvenciju od najmanje 1,0 Hz, signal koji se validira i 
referentni signal stavljaju se u korelaciju najpogodnijom jednadžbom 
koja ima oblik:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemu je:  
y stvarna vrijednost signala koji se validira  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x stvarna vrijednost referentnog signala  
a 0 odsječak regresijskog pravca na osi y  
Standardna pogreška procjene (SEE) vrijednosti  y na x te koeficijenta 
određivanja (r  2 ) izračunava se za svaki parametar i sustav mjerenja.  
(d) Parametri linearne regresije odgovaraju zahtjevima iz tablice 2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 166  
4.3. Zahtjevi  
Ispunjeni su zahtjevi linearnosti navedeni u tablici 2. Ako nije zadovo ­
ljeno bilo koje dopušteno odstupanje, poduzimaju se korektivne mjere, a 
validacija se ponavlja.  
Tablica 2.  
Zahtjevi linearnosti izra čunanog i izmjerenog masenog protoka ispušnih plinova  
Parametar/ sustav mjerenja  a  0 Nagib a  1 Standardna pogreška 
SEE Koeficijent odre đenja 
r 2 
Maseni protok ispuha  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % maks.  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 167  
Dodatak 4.  
Utvrđivanje emisija  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuje postupak utvr đivanja trenuta čnih emisija 
mase i broja čestica [g/s; #/s] koje se upotrebljavaju za naknadno ocje ­
njivanje RDE vožnje i izra čun konačnog rezultata emisija kao što je 
opisano u dodacima 5. i 6.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak  
< — manje od  
#/s — broj u sekundi  
α — molarni omjer vodika (H/C)  
β — molarni omjer ugljika (O/C)  
γ — molarni omjer sumpora (S/C)  
δ — molarni omjer dušika (N/C)  
Δt t,i — vrijeme transformacije t analizatora [s]  
Δt t,m — vrijeme transformacije t mjera ča masenog protoka 
ispušnih plinova [s]  
ε — molarni omjer kisika (O/C)  
ρ e — gusto ća ispuha  
ρ gas — gusto ća plinovite komponente u ispušnom plinu  
λ — omjer viška zraka  
λ i — trenuta čan omjer viška zraka  
A/F  st — stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — Celzijev stupanj  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — koncentracija suhog CO [%]  
c CO2 — koncentracija suhog CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili 
postotku volumena  
c gas,i — trenuta čna koncentracija plinovite komponente u 
ispušnom plinu [ppm]  
c HCw — koncentracija vlažnog HC-a [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji teče kroz 
NMC [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 168  
c HC(w/oNMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji zaobilazi 
NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — koncentracija komponente  i [ppm] ispravljena po 
vremenu  
c i,r — koncentracija komponente  i [ppm] u ispuhu  
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ugljikovodika  
c wet — vlažna koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili 
postotnom volumenu  
E E — učinkovitost etana  
E M — učinkovitost metana  
g — gram  
g/s — grama po sekundi  
H a — vlažnost ulaznog zraka [g vode po kg suhog zraka]  
i — broj mjerenja  
kg — kilogram  
kg/h — kilograma po satu  
kg/s — kilograma po sekundi  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — metar  
m gas,i — masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
q maw,i — trenuta čni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q m,c — maseni protok ispušnih plinova ispravljen po 
vremenu [kg/s]  
q mew,i — trenuta čni maseni protok ispuha [kg/s]  
q mf,i — trenuta čni maseni protok goriva [kg/s]  
q m,r — maseni protok nerazrije đenog ispuha [kg/s]  
r — koeficijent unakrsne korelacije  
r 2 — koeficijent odre đenja 
r h — odzivni faktor ugljikovodika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda  
u gas — u vrijednost plinovite komponente u ispušnom plinu  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 169  
3. KOREKCIJA PARAMETARA PO VREMENU  
Zabilježeni tragovi koncentracija komponenti, maseni protok ispušnih 
plinova, brzina vozila i drugi podaci o vozilu ispravljaju se po vremenu 
radi točnog izračuna emisija povezanih s udaljenoš ću. Kako bi se olakšala 
korekcija po vremenu, podaci podložni vremenskom uskla đivanju bilježe 
se u jednom ure đaju za bilježenje podataka ili sa sinkroniziranim vremen ­
skim pečatom, u skladu s to čkom 5.1. Dodatka 1. Korekcija parametara 
po vremenu i njihovo uskla đivanje izvršava se u skladu s redoslijedom 
opisanim u to čkama od 3.1. do 3.3.  
3.1. Korekcija koncentracija komponenti po vremenu  
Zabilježeni tragovi svih koncentracija komponenti ispravljaju se po 
vremenu obrnutim pomicanjem u skladu s vremenima transformacije 
odgovaraju ćih analizatora. Vrijeme transformacije analizatora odre đuje 
se u skladu s to čkom 4.4. Dodatka 2.:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
pri čemu je:  
c i,c koncentracija komponente  i, ispravljena po vremenu kao funkcija 
vremena  t 
c i,r nerazrijeđena koncentracija komponente  i kao funkcija vremena  t 
Δt t,i vrijeme transformacije  t analizatora kojim se mjeri komponenta  i 
3.2. Korekcija masenog protoka ispušnih plinova po vremenu  
Maseni protok ispušnih plinova mjeren mjera čem protoka ispušnih 
plinova ispravlja se po vremenu obrnutim pomicanjem u skladu s 
vremenom transformacije mjerila masenog protoka ispušnih plinova. 
Vrijeme transformacije mjera ča masenog protoka ispušnih plinova odre ­ 
đuje se u skladu s to čkom 4.4.9. Dodatka 2.:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
pri čemu je:  
q m,c maseni protok ispušnih plinova, ispravljen po vremenu, kao funk ­
cija vremena  t 
q m,r nerazrijeđeni maseni protok ispušnih plinova kao funkcija vremena  
t 
Δt t,m vrijeme pretvorbe  t mjerača masenog protoka ispušnih plinova  
Ako se maseni protok ispušnih plinova utvr đuje podacima iz ECU-a ili 
senzora, u obzir se uzima dodatno vrijeme transformacije koje se dobiva 
unakrsnim koreliranjem izra čunanog masenog protoka ispušnih plinova i 
masenog protoka ispušnih plinova izmjerenog u skladu s to čkom 4. 
Dodatka 3.  
3.3. Vremensko uskla đivanje podataka o vozilu  
Drugi podaci dobiveni iz senzora ili ECU-a vremenski se uskla đuju 
unakrsnim koreliranjem s odgovaraju ćim podacima o emisijama (npr. 
koncentracijama komponenti).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 170  
3.3.1.  Brzina vozila iz razli čitih izvora  
Kako bi se brzina vozila vremenski uskladila s masenim protokom ispu ­ 
šnih plinova, najprije je potrebno utvrditi jedno valjano pra ćenje brzine. 
Ako se brzina vozila dobiva iz više izvora (npr. GPS, senzor ili ECU), 
vrijednosti brzine vremenski se uskla đuju unakrsnim koreliranjem.  
3.3.2.  Brzina vozila s masenim protokom ispušnih plinova  
Brzina vozila vremenski se uskla đuje s masenim protokom ispušnih 
plinova unakrsnim koreliranjem masenog protoka ispušnih plinova i 
umnoška brzine vozila s pozitivnim ubrzanjem.  
3.3.3.  Daljnji signali  
Vremensko uskla đivanje signala čije se vrijednosti sporo mijenjaju te se 
nalaze unutar malog raspona vrijednosti, npr. temperature okoline, može 
se izostaviti.  
▼M1 
4. HLADNO POKRETANJE  
Hladno pokretanje je razdoblje od prvog pokretanja motora s unutarnjim 
izgaranjem do trenutka kad je motor kumulativno radio 5 min. Ako je 
temperatura rashladnog sredstva utvr đena, razdoblje hladnog pokretanja 
završava kad rashladno sredstvo prvi put dosegne temperaturu od 343 K 
(70 °C), ali najkasnije u trenutku kad je motor kumulativno radio 5 min. 
od početnog pokretanja motora.  
5. MJERENJA EMISIJA DOK MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM 
NIJE AKTIVAN  
Bilježe se sva mjerenja trenuta čnih emisija ili protoka ispušnih plinova 
uzeta dok je motor s unutarnjim izgaranjem deaktiviran. U zasebnom se 
koraku, tijekom naknadne obrade podataka, zabilježene vrijednosti 
postavljaju na nulu. Smatra se da je motor s unutarnjim izgaranjem deak ­
tiviran ako su ispunjena dva od sljede ćih kriterija: zabilježena brzina 
motora iznosi < 50 o/min.; izmjereni maseni protok ispušnih plinova 
iznosi < 3 kg/h; izmjereni maseni protok ispušnih plinova opao je na 
< 15 % uobi čajenog stacionarnog masenog protoka ispušnih plinova 
dok je motor u praznom hodu.  
▼B 
6. PROVJERA USKLA ĐENOSTI NADMORSKE VISINE VOZILA  
Ako postoje osnovane sumnje da je vožnja provedena na ve ćoj visini od 
dopuštene nadmorske visine koja je navedena u to čki 5.2. ovog Priloga te 
u slučaju da je nadmorska visina izmjerena samo GPS-om, uskla đenost 
podataka o nadmorskoj visini iz GPS-a provjerava se i po potrebi isprav ­
lja. Uskla đenost podataka provjerava se usporedbom zemljopisne širine i 
dužine te podataka o nadmorskoj visini dobivenih iz GPS-a s nadmor ­
skom visinom navedenom u digitalnom modelu terena ili na topografskoj 
karti odgovaraju ćeg omjera. Mjerenja koja odstupaju za više od 40 m od 
nadmorske visine navedene na topografskoj karti ru čno se ispravljaju i 
označavaju.  
7. PROVJERA USKLA ĐENOSTI BRZINE VOZILA IZ GPS-A  
Provjerava se uskla đenost brzine vozila utvr đene GPS-om izra čunavanjem 
i uspoređivanjem ukupne prije đene udaljenosti vožnje s referentnim 
mjerenjima dobivenima iz senzora, validiranog ECU-a ili, alternativno, 
iz digitalne cestovne mreže ili topografske karte. Obavezno je ispraviti 
očite pogreške u podacima iz GPS-a, npr. primjenom senzora za ra ču­
nanje iz postoje ćih podataka, prije provjere uskla đenosti. Izvornik i 
neispravljena podatkovna datoteka se čuvaju, a svi se ispravljeni podaci  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 171  
označavaju. Ispravljeni podaci ne prelaze neprekinuto vremensko 
razdoblje od 120 sekundi ili ukupno 300 sekundi. Ukupna prije đena 
udaljenost vožnje prema izra čunu iz ispravljenih podataka GPS-a ne 
odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti. Ako podaci iz GPS-a ne 
odgovaraju tim zahtjevima i nije dostupan drugi pouzdani izvor brzine, 
rezultati ispitivanja se poništavaju.  
8. KOREKCIJA EMISIJA  
8.1. Korekcija iz suhih u vlažne uvjete  
Ako se emisije mjere na suhoj osnovi, izmjerene koncentracije pretvaraju 
se u koncentracije na vlažnoj osnovi kao:  
pri čemu je:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet vlažna koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili postotku volumena  
c dry suha koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili postotku volumena  
k w korekcijski faktor suho-vlažno  
Za izračun k  w upotrebljava se sljede ća jednadžba:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemu je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
pri čemu je:  
H a vlažnost ulaznog zraka [g vode na kg suhog zraka]  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [%]  
α molarni omjer vodika  
8.2. Korekcija NOx prema vlažnosti i temperaturi okoline  
Emisije NO  x ne ispravljaju se prema temperaturi i vlažnosti okoline.  
9. ODRE ĐIVANJE TRENUTA ČNIH PLINOVITIH KOMPONENTI 
ISPUHA  
9.1. Uvod  
Komponente u nerazrije đenom ispuhu mjere se analizatorima za mjerenje 
i uzorkovanje opisanima u Dodatku 2. Nerazrije đene koncentracije odgo ­
varajućih komponenti mjere se u skladu s Dodatkom 1. Podaci se isprav ­
ljaju prema vremenu i uskla đuju prema to čki 3. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 172  
9.2. Izračunavanje koncentracija NMHC-a i CH  4 
Za mjerenja metana pomo ću NMC-FID-a, izra čun NMHC-a ovisi o 
umjernom plinu/metodi koji se upotrebljavaju za prilagodbu nultog/ra ­
sponskog umjeravanja. Kada se za mjerenje THC-a upotrebljava FID 
bez NMC-a, on se umjerava smjesom zraka/propana ili propana/N  2 na 
uobičajeni način. Za umjeravanje FID-a u nizu s NMC-om dopuštene su 
sljedeće metode:  
(a) umjerni plin koji se sastoji od propana/zraka zaobilazi NMC;  
(b) umjerni plin koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz NMC.  
Preporučuje se umjeravanje metana FID-a metanom/zrakom kroz NMC.  
U metodi (a) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
U metodi (b) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
pri čemu je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 zaobilazi NMC 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 prolazi kroz NMC 
[ppmC  1 ] 
r h odzivni faktor ugljikovodika kako je utvr đeno u to čki 
4.3.3. (b) Dodatka 2.  
E M učinkovitost metana kako je utvr đeno u točki 4.3.4. (a) 
Dodatka 2.  
E E učinkovitost etana kako je utvr đeno u to čki 4.3.4. (b) 
Dodatka 2.  
Ako je FID metana umjeren pomo ću separatora prema metodi (b), tada 
učinkovitost pretvorbe metana kao što je utvr đeno u to čki 4.3.4. (a) 
Dodatka 2. iznosi nula. Gusto ća koja se koristi za izra čune mase 
NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K i 
101,325 kPa te ovisi o gorivu.  
10. ODRE ĐIVANJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH PLINOVA  
10.1.  Uvod  
Izračun trenuta čnih masenih emisija u skladu s to čkama 11. i 12. zahti ­
jeva odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. Maseni protok  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 173  
ispušnih plinova utvr đuje se jednom od metoda izravnog mjerenja nave ­
denih u to čki 7.2. Dodatka 2. Alternativno, dopušteno je izra čunavati 
maseni protok ispušnih plinova kao što je opisano u to čkama 10.2. do 
10.4.  
10.2.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka zraka i masenog protoka 
goriva  
Trenutačni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz masenog 
protoka ispušnih plinova i masenog protoka goriva kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
pri čemu je:  
q mew,i trenutačni maseni protok ispušnih plinova [kg/s]  
q maw,i trenutačni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q mf,i trenutačni maseni protok goriva [kg/s]  
Ako se maseni protok zraka i maseni protok goriva utvr đuju iz podataka 
zabilježenih ECU-om, izra čunani trenuta čni maseni protok ispušnih 
plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni 
protok ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju 
navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
10.3.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka zraka i omjera zraka i 
goriva  
Trenutačni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz omjera 
masenog protoka zraka i omjera zraka i goriva kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemu je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemu je:  
q maw,i trenutačni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
A/F  st stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
λ i trenutačan omjer viška zraka  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [ppm]  
c HCw vlažna koncentracija HC-a [ppm]  
α molarni omjer ugljikovodika (H/C)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 174  
β molarni omjer ugljika (C/C)  
γ molarni omjer sumpora (S/C)  
δ molarni omjer dušika (N/C)  
ε molarni omjer kisika (O/C)  
Koeficijenti se odnose na gorivo C  β H α O ε N δ S γ uz β = 1 za goriva 
temeljena na ugljiku. Koncentracija emisija HC-a obi čno je niska i može 
se izostaviti pri izra čunu λ. 
Ako se maseni protok zraka i omjer zraka i goriva utvr đuju iz podataka 
zabilježenih ECU-om, izra čunani trenuta čni maseni protok ispušnih 
plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni 
protok ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju 
navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
10.4.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka goriva i omjera zraka i 
goriva  
Trenutačni maseni protok ispuha može se izra čunati iz protoka goriva i 
omjera zraka i goriva (izra čunava se uz A/F  st i λ i u skladu s to čkom 10.3.) 
kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Izračunani trenuta čni maseni protok ispušnih plinova odgovara zahtjevima 
linearnosti navedenima za maseni protok ispušnih plinova u to čki 3. 
Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
11. IZRA ČUN TRENUTA ČNIH MASENIH EMISIJA PLINOVITIH 
KOMPONENTI  
Trenutačne masene emisije [g/s] odre đuju se množenjem trenuta čne 
koncentracije one čišćujuće tvari koja se razmatra [ppm] s trenuta čnim 
masenim protokom ispušnih plinova [kg/s], pri čemu se obje vrijednosti 
ispravljaju prema vremenu transformacije i uskla đuju s njim, i s odgova ­
rajućom vrijednoš ću u iz tablice 1. Ako se trenuta čne koncentracije 
komponenti mjere na suhoj osnovi, prije daljnjih izra čuna na njih se 
primjenjuje korekcija iz suhih u vlažne uvjete u skladu s to čkom 8.1. 
Ako se pojave, negativne vrijednosti trenuta čne emisije ulaze u sva 
naknadna ocjenjivanja podataka. Vrijednosti parametara ulaze u izra čun 
trenutačnih emisija [g/s] prema izvješ ću analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka, senzora ili ECU-a. Primjenjuje se sljede ća jednadžba:  
pri čemu je:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
u gas omjer gusto će plinovite komponente u ispušnom plinu i ukupne 
gustoće ispuha koja je navedena u tablici 1.  
C gas,i izmjerena koncentracija plinovite komponente u ispušnom plinu 
[ppm]  
q mew,i izmjereni maseni protok ispušnih plinova [kg/s]  
gas odgovaraju ća komponenta  
i broj mjerenja  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 175  
Tablica 1.  
Vrijednosti nerazrije đenog ispušnog plina  u koje odražavaju omjer gusto ća komponente ispuha ili 
onečišćujuće tvari  i [kg/m  3 ] i gustoće ispušnog plina [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo  ρ e [kg/m  3 ] Komponenta ili one čišćujuća tvar  i 
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dizelsko gorivo 
(B7) 1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
Stlačeni prirodni 
plin (SPP) (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
Ukapljeni naftni 
plin (UNP) (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) ovisno o gorivu 
( 2 ) Pri  λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u vrijednosti to čne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 % 
( 4 ) NMHC na temelju CH  2,93 (za THC upotrebljava se koeficijent  u gas od CH  4 ) 
( 5 ) u točno unutar 0,2 % za maseni sastav od: C  3 = 70 – 90 %; C  4 = 10 – 30 % 
( 6 ) u  gas je parametar bez mjerne jedinice; vrijednosti u  gas obuhvaćaju pretvorbe mjerne jedinice kako bi se osiguralo dobivanje 
trenutačnih emisija u navedenoj fizi čkoj jedinici, odnosno g/s.  
▼M1 
12. IZRA ČUN TRENUTA ČNOG BROJA EMISIJSKIH ČESTICA  
Trenutačni broj emisijskih čestica (čestica/s) odre đuje se množenjem 
trenutačne koncentracije razmatrane one čišćujuće tvari ( čestica/cm  3 ) s 
trenutačnim masenim protokom ispušnih plinova (kg/s), pri čemu se 
obje vrijednosti korigiraju prema vremenu transformacije i uskla đuju s 
njim. Ako je primjenjivo, negativne vrijednosti trenuta čnih emisija 
unose se u sva naknadna ocjenjivanja podataka. Sve zna čajne znamenke 
međurezultata ulaze u izra čun trenuta čnih emisija. Primjenjuje se sljede ća 
jednadžba:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
pri čemu je:  
PN,i broj čestica u protoku ( čestica/s)  
c PN,i izmjerena broj čana koncentracija čestica (#/m  3 ) normalizirana na 
0 °C  
q mew,i izmjereni maseni protok ispušnih plinova (kg/s)  
ρ e gustoća ispušnog plina (kg/m  3 ) na 0 °C (tablica 1.)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 176  
13. IZVJEŠ ĆIVANJE I RAZMJENA PODATAKA  
Podaci se razmjenjuju izme đu sustava mjerenja i softvera za ocjenjivanje 
podataka u standardiziranoj datoteci za izvješ ćivanje kao što je navedeno 
u točki 2. Dodatka 8. Sve prethodne obrade podataka (npr. korekcija po 
vremenu u skladu s to čkom 3. ili ispravljanje signala brzine vozila u 
GPS-u u skladu s to čkom 7.) izvršavaju se pomo ću upravlja čkog softvera 
sustava za mjerenje te se dovršavaju prije generiranja datoteke s podacima 
izvješća. Ako se podaci isprave ili obrade prije uvrštavanja u datoteku s 
podacima izvješ ća, izvorni neobra đeni podaci čuvaju se radi osiguravanja 
i kontrole kvalitete. Zaokruživanje srednjih vrijednosti nije dopušteno.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 177  
Dodatak 5.  
Verifikacija dinami čkih uvjeta vožnje i izra čun kona čnog rezultata RDE 
emisija metodom 1 (pomi čni prozor za izra čun) 
1. UVOD  
Metoda pomi čnog prozora za izra čun srednje vrijednosti pruža uvid u 
stvarne emisije tijekom vožnje (RDE) do kojih dolazi tijekom ispitivanja 
u danim razmjerima. Ispitivanje je podijeljeno u poddionice (prozore), a 
cilj je naknadne statisti čke obrade odre đivanje koji su prozori primjereni 
za procjenu stvarnih emisija tijekom vožnje vozila.  
„Normalnost” prozorâ odre đuje se usporedbom njihovih emisija CO  2 
povezanih s udaljenoš ću ( 1 ) s referentnom krivuljom. Ispitivanje je 
potpuno kad uklju čuje dovoljan broj normalnih prozora kojima su obuh ­
vaćena različita podru čja brzine (gradska vožnja, izvangradska vožnja, 
vožnja autocestom).  
▼M1 
▼C1 
Korak 1. Segmentacija podataka;  
▼B 
Korak 2. Izra čun emisija pomo ću podskupova ili „prozora” (odjeljak 
3.1.);  
Korak 3. Utvr đivanje normalnih prozora (odjeljak 4.);  
Korak 4. Provjera potpunosti i normalnosti vožnje (odjeljak 5.);  
Korak 5. Izra čun emisija pomo ću normalnih prozora (odjeljak 6.).  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
Indeks (i) odnosi se na vremenski korak.  
Indeks (j) odnosi se na prozor.  
Indeks (k) odnosi se na kategoriju (t = ukupno, u = gradska vožnja, r = 
izvangradska vožnja, m = vožnja autocestom) ili karakteristi čnu krivulju 
CO  2 (cc). 
Indeks „gas” (plin) odnosi se na regulirane komponente ispuha (npr. NO  x , 
CO, PN).  
Δ – razlika  
≥ – ve će ili jednako  
# – broj  
% – postotak  
≤ – manje ili jednako  
a 1, b 1 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2, b 2 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
d j – udaljenost koju pokriva prozor  j [km]  
f k – faktori ponderiranja za udjele gradske i izvan ­
gradske vožnje te vožnje autocestom  ▼B 
( 1 ) Za hibridna vozila, ukupna potrošnja energije pretvara se u CO  2 . Pravila te konverzije 
uvode se u drugom koraku.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 178  
h – udaljenost prozorâ od karakteristi čne krivulje 
CO  2 [%] 
h j – udaljenost prozora  j od karakteristi čne krivulje 
CO  2 [%] 
h k – indeks utjecajnosti za udjele gradske i izvan ­
gradske vožnje te vožnje autocestom vožnja  
k 11, k 12 – koeficijenti funkcije ponderiranja  
k 21, k 21 – koeficijenti funkcije ponderiranja  
M CO2,ref  – referentna masa CO  2 [g] 
M gas – masa ili broj čestica komponente ispuha „gas” 
(plin) [g] ili [#]  
M gas,j – masa ili broj čestica komponenti ispuha „gas” 
(plin) u prozoru  j [g] ili [#]  
M gas,d – emisija povezana s udaljenoš ću komponente 
ispuha „gas” (plin) [g/km] ili [#/km]  
M gas,d,j  – emisija povezana s udaljenoš ću komponente 
ispuha „gas” (plin) u prozoru  j [g/km] ili [#/km]  
N k – broj prozorâ za udjele gradske i izvangradske 
vožnje te vožnje autocestom  
P 1 , P 2 , P 3 – referentne to čke 
t – vrijeme [s]  
t 1,j – prva sekunda j.-tog prozora za izra čun srednje 
vrijednosti [s]  
t 2,j – prva sekunda j.-tog prozora za izra čun srednje 
vrijednosti [s]  
t i – ukupno vrijeme u koraku  i [s] 
t i,j – ukupno vrijeme u koraku  i u odnosu na prozor  j 
[s] 
tol 1 – primarno dopušteno odstupanje karakteristi čne 
krivulje CO  2 vozila [%]  
tol 2 – sekundarno dopušteno odstupanje karakteristi čne 
krivulje CO  2 vozila [%]  
t t – trajanje ispitivanja [s]  
v – brzina vozila [km/h]  
v – prosje čna brzina prozora [km/h]  
v i – stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i 
[km/h]  
v j – prosje čna brzina vozila u prozoru  j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – prosje čna brzina faze niske brzine ciklusa WLTP  
v P2 ¼ 56,6  km=h – prosje čna brzina faze visoke brzine ciklusa 
WLTP  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 179  
v P3 ¼ 92,3  km=h – prosje čna brzina faze iznimno visoke brzine 
ciklusa WLTP  
w – faktor ponderiranja za prozore  
w j – faktor ponderiranja za prozor  j 
3. POMI ČNI PROZORI ZA IZRA ČUN SREDNJE VRIJEDNOSTI  
3.1. Definicija prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Trenutne emisije izra čunane u skladu s Dodatkom 4. integriraju se 
metodom pomi čnog prozora za izra čun srednje vrijednosti na temelju 
referentne mase CO  2 . Princip izra čuna je sljede ći: masene se emisije ne 
izračunavaju za potpuni skup podataka, ve ć za podskupove potpunog 
skupa podataka, s tim da se duljina tih podskupova odre đuje tako da 
odgovara masi CO  2 koju ispušta vozilo tijekom referentnog laboratorij ­
skog ciklusa. Izra čuni pomi čne srednje vrijednosti provode se vremen ­
skim prirastom Δt koji odgovara frekvenciji uzorkovanja podataka. Ti se 
podskupovi za izra čun srednje vrijednosti podataka o emisijama nazivaju 
„prozorima za izra čun srednje vrijednosti”.  ►M1 ►C1 Izračun opisan u 
ovoj točki provodi se od prve to čke (prema naprijed). ◄ ◄ 
Sljedeći se podaci ne razmatraju prilikom izra čuna mase CO  2 , emisija i 
udaljenosti prozora za izra čun srednje vrijednosti:  
— periodi čne verifikacije instrumenata i/ili nakon verifikacije pomaka s 
nulte točke; 
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
— brzina vozila na tlu < 1 km/h;  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
Masa (ili broj čestica) emisija  M gas,j određuje se integriranjem trenuta čnih 
emisija u g/s (ili #/s za broj čestica) izra čunanih kako je utvr đeno u 
Dodatku 4.  
Slika 1.  
Brzina vozila ovisno o vremenu – Prosje čne emisije vozila ovisno o 
vremenu, po čevši od prvog prozora za izra čun srednje vrijednosti
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 180  
Slika 2.  
Definicija mase CO  2 na temelju prozora za izra čun srednje vrijednosti
  
Trajanje ðt 2;j Ä t 1;j Þ j.-tog prozora za izra čun srednje vrijednosti odre đuje 
se na sljede ći način: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
pri čemu je:  
M CO  2 ðt i;j Þ masa CO  2 izmjerena izme đu početka ispitivanja i vremena  (t 2,j ) 
[g]; 
M CO  2;ref polovina mase CO  2 [g] koju ispusti vozilo u Globalno uskla ­ 
đenom ispitnom ciklusu za laka vozila (WLTC) opisanom u 
Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15 – Globalno 
usklađeni ispitni postupak za laka vozila (ECE/TRANS/180/ 
Add.15; ispitivanje tipa I., uklju čujući hladno pokretanje moto ­
ra); 
t 2,j se izabire tako da je:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemu je Δt razdoblje uzorkovanja podataka.  
Mase CO  2 izračunavaju se u prozorima integriranjem trenuta čnih emisija 
izračunanih kako je navedeno u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
3.2. Izračun emisija i srednjih vrijednosti prozora  
Za svaki se prozor odre đen u skladu s to čkom 3.1. izra čunava sljede će: ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 181  
— emisije povezane s udaljenoš ću M  gas,d,j  za sve one čišćujuće tvari 
navedene u ovom Prilogu;  
— emisije CO  2 povezane s udaljenoš ću M CO2,d,j  ; 
— prosje čna brzina vozila  v j 
▼M1 
▼C1 
Ako se ispituje NOVC-HEV, izra čun prozora po činje u trenutku pokre ­
tanja motora i obuhva ća sve doga đaje u vožnji tijekom kojih se emitira 
CO  2 . 
▼B 
4. OCJENJIVANJE PROZORA  
4.1. Uvod  
Referentni dinami čni uvjeti ispitnog vozila odre đuju se na temelju emisija 
CO  2 vozila u odnosu na prosje čnu brzinu izmjerenu pri homologaciji i 
nazivaju se „karakteristi čna krivulja CO  2 vozila”.  
Za dobivanje emisija CO  2 povezanih s udaljenoš ću vozilo se ispituje na 
dinamometru s valjcima primjenom postavki cestovnog otpora utvr đenih 
postupkom propisanim u Prilogu 4. Globalnom tehni čkom pravilniku 
UNECE-a br. 15 – globalno uskla đeni ispitni postupak za laka vozila 
(ECE/TRANS/180/Add.15). Cestovnim otporom ne uzima se u obzir 
masa dodana vozilu tijekom ispitivanja RDE-a, npr. masa suvoza ča i 
opreme PEMS.  
4.2. Referentne to čke karakteristi čne krivulje CO  2 
Referentne to čke P 1, P 2 i P 3 koje su potrebne za odre đivanje krivulje 
utvrđuju se na sljede ći način: 
4.2.1.  Točka P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (prosječna brzina faze niske brzine ciklusa WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila tijekom faze niske brzine ciklusa WLTP × 
1,2 [g/km]  
4.2.2.  Točka P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (prosječna brzina faze visoke brzine ciklusa WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila tijekom faze visoke brzine ciklusa WLTP 
× 1,1 [g/km]  
4.2.4.  Točka P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (prosječna brzina faze iznimno visoke brzine ciklusa 
WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila tijekom faze iznimno visoke brzine 
ciklusa WLTP × 1,05 [g/km]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 182  
4.3. Definicija karakteristi čne krivulje CO  2 
Primjenom referentnih to čaka utvrđenih u odjeljku 4.2., emisije karakteri ­
stične krivulje CO  2 izračunavaju se kao funkcija prosje čne brzine pomo ću 
dviju linearnih dionica ( P 1 , P 2 i (P 2 , P 3 ). Dionica ( P 2 , P 3 ) ograničena je 
na 145 km/h na osi brzine vozila. Karakteristi čna krivulja odre đena je 
sljedećim jednadžbama:  
Za dionicu ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and: b  1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Za dionicu ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
and: b  2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
Slika 3.  
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila
  
4.4. Prozori gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom  
4.4.1. Za prozore gradske vožnje karakteristi čne su prosje čne brzine vozila na 
tlu v j manje od 45 km/h.  
4.4.2. Za prozore izvangradske vožnje karakteristi čne su prosje čne brzine vozila 
na tlu  v j jednake ili ve će od 45 km/h i manje od 80 km/h.  
4.4.3. Za prozore vožnje autocestom karakteristi čne su prosje čne brzine vozila 
na tlu  v j jednake ili ve će od 80 km/h i manje od 145 km/h.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 183  
Slika 4.  
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila: definicije gradske vožnje, 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom
  
5. VERIFIKACIJA POTPUNOSTI I NORMALNOSTI VOŽNJE  
▼M1 
▼C1 
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, udio 
prozora vožnje na autocesti u cijelom ispitivanju mora biti najmanje 5 %.  
▼B 
5.1. Dopuštena odstupanja od karakteristi čne krivulje CO  2 vozila  
Primarno i sekundarno dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 
vozila su  tol  1 = 25 % odnosno  tol  2 = 50 %.  
5.2. Verifikacija potpunosti ispitivanja  
Ispitivanje je potpuno ako uklju čuje najmanje 15 % prozorâ gradske i 
izvangradske vožnje te vožnje autocestom od ukupnog broja prozora.  
5.3. Verifikacija normalnosti ispitivanja  
Ispitivanje je normalno ako je najmanje 50 % prozorâ gradske i izvan ­
gradske vožnje te vožnje autocestom unutar primarnog dopuštenog odstu ­
panja odre đenog za karakteristi čnu krivulju.  
Ako navedeni zahtjev od najmanje 50 % prozorâ nije ispunjen, gornje 
pozitivno dopušteno odstupanje  tol  1 može se pove ćavati u koracima od 
1 % dok se ne dosegne cilj od 50 % normalnih prozora. Prilikom kori ­ 
štenja tog pristupa  tol  1 nikad ne prelazi 30 %.  
▼M1 
▼C1 
Ako se ispituje NOVC-HEV i isklju čivo ako utvr đeni minimalni zahtjev 
od 50 % nije ispunjen, gornje pozitivno dopušteno odstupanje  tol  1 može 
se povećavati u koracima od 1 postotnog boda do postizanja vrijednosti 
od 50 % cilja normalnih prozora. Prilikom korištenja tog pristupa  tol  1 
nikad ne prelazi 50 %.  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 184  
6. IZRA ČUNAVANJE EMISIJA  
6.1. Izra čunavanje ponderiranih emisija povezanih s udaljenoš ću 
Emisije se izra čunavaju kao ponderirani prosjek emisija prozora pove ­
zanih s udaljenoš ću, zasebno za kategorije gradske i izvangradske 
vožnje odnosno vožnje autocestom te za cjelokupnu vožnju.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u ; r; m 
Faktor ponderiranja  w j za svaki prozor utvr đuje se na sljede ći način: 
Ako je: 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 - tol 1 /100) ≤ M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + 
tol 1 /100)  
tada je  w j = 1 
Ako je: 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100) < M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + 
tol 2 /100)  
tada je  w j ¼ k  11 h j þ k  12 
pri čemu je  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
i k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ako je: 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
tada je  w j ¼ k  21 h j þ k  22 
pri čemu je k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
i k 22 = k 22 ¼ k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ako je 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
ili 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
tada je  w j ¼ 0 
pri čemu je:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 185  
Slika 5.  
Funkcija ponderiranja prozora za izra čun srednje vrijednosti
  
▼M1 
▼C1 
Za sve se prozore za izra čun srednje vrijednosti, uklju čujući podatke iz 
točaka hladnog pokretanja, kako je definirano u to čki 4. Dodatka 4., 
funkcija ponderiranja postavlja na 1.  
▼B 
6.2. Izračunavanje indeksa utjecajnosti  
Indeksi utjecajnosti izra čunavaju se odvojeno za kategorije gradske i 
izvangradske vožnje te vožnje autocestom:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
i za cjelokupnu vožnju:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
pri čemu ƒ  u , ƒ r ƒ m iznose 0,34, 0,33 odnosno 0,33.  
6.3. Izračunavanje emisija za čitavu vožnju  
Pomoću ponderiranih emisija povezanih s udaljenoš ću izračunanih na 
način opisan u to čki 6.1. emisije povezane s udaljenoš ću u [mg/km] za 
cjelokupnu vožnju izra čunavaju se za svaku plinovitu one čišćujuću tvar 
na sljedeći način: 
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M gas;d;u þ ƒ r · M gas;d;r þ ƒ m · M gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
i za broj čestica:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M PN;d;u þ ƒ r · M PN;d;r þ ƒ m · M PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
pri čemu ƒ  u , ƒ r ƒ m iznose 0,34, 0,33 odnosno 0,33.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 186  
7. BROJ ČANI PRIMJERI  
7.1. Izračuni prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Tablica 1.  
Glavne postavke izra čuna 
M CO2,ref  [g] 610  
Smjer izra čuna prozora za izra čun 
srednje vrijednosti  Prema naprijed  
Frekvencija bilježenja [Hz]  1  
Na slici 6. prikazano je kako se utvr đuju prozori za izra čun srednje 
vrijednosti na temelju podataka zabilježenih tijekom ispitivanja na cesti 
prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om). Radi jasno će, u 
nastavku je prikazano samo prvih 1 200 sekundi vožnje.  
Sekunde od 0 do 43 te sekunde od 81 do 86 isklju čene su zbog rada pri 
nultoj brzini vozila.  
Prvi prozor za izra čun srednje vrijednosti po činje na  t 1,1 = 0 s i završava 
kod drugog  t 2,1 = 524 s (tablica 3.).  
Slika 6.  
Trenutačne emisije CO  2 , zabilježene u sklopu ispitivanja PEMS-om 
tijekom vožnje, kao funkcija vremena. Pravokutni okviri ozna čavaju 
trajanje j.-tog prozora. Niz podataka pod nazivom „Važe će = 100 / 
Nevažeće = 0” prikazuje sekundu za sekundom podatke koje treba 
izostaviti iz analize.
  
7.2. Ocjenjivanje prozora  
Tablica 2.  
Postavke izra čuna za karakteristi čnu krivulju CO  2 
CO  2 u fazi niske brzine WLTC-a × 
1,2 (P  1 ) [g/km]  154 
CO  2 u fazi visoke brzine WLTC-a × 
1,1 (P  2 ) [g/km]  96 
CO  2 u fazi iznimno visoke brzine 
WLTC-a × 1,05 (P  3 ) [g/km]  120 ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 187  
Referentna to čka 
P 1 v P1 ¼ 19,0 km =h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6 km =h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g =km 
P 3 v P3 ¼ 92 :3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120 g =km 
Definicija karakteristi čne krivulje CO  2 je kako slijedi:  
Za dionicu ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
pri čemu je 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä  58 
37,6 ¼ Ä1,543  
i b 1 ¼ 154 Ä ðÄ 1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Za dionicu ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
pri čemu je 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
pri čemu je  i b  2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Primjeri izra čuna za faktore ponderiranja i razvrstavanje prozora kao 
prozora gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom su:  
Za prozor br. 45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62 g =km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Prosječna brzina prozora niža je od 45 km/h i stoga je to prozor gradske 
vožnje.  
Za karakteristi čnu krivulju:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a  1 v 45 þ b  1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Verifikacija:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2 ;d;45 Ï M  CO2 ;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 188  
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Rezultat:  w 45 ¼ 1 
Za prozor br. 556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Prosječna brzina prozora viša je od 45 km/h, ali niža od 80 km/h, i stoga 
je to prozor izvangradske vožnje.  
Za karakteristi čnu krivulju:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Verifikacija:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;556< M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Rezultat:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
gdje je 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol 1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tablica 3.  
Brojčani podaci o emisijama  
Prozor 
[br.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 189  
Prozor 
[br.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100 99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200 199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474 473  1 024  1 025  609,84  610,60  
475 474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556 555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557 556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558 557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559 558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Prozori gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom – potpu ­
nost vožnje  
U ovom se broj čanom primjeru vožnja sastoji od 7 036 prozora za izra čun 
srednje vrijednosti. U tablici 5. naveden je broj prozora razvrstanih u 
kategorije gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom prema 
prosječnoj brzini vozila i podijeljenih u podru čja s obzirom na udaljenost 
od karakteristi čne krivulje CO  2 . Vožnja je potpuna budu ći da uklju čuje 
najmanje 15 % prozora gradske i izvangradske vožnje te vožnje autoce ­
stom od ukupnog broja prozora. Vožnja je usto karakterizirana kao 
normalna jer je najmanje 50 % prozora gradske i izvangradske vožnje 
te vožnje autocestom unutar primarnih dopuštenih odstupanja utvr đenih 
za karakteristi čnu krivulju.  
Tablica 4.  
Verifikacija potpunosti i normalnosti vožnje  
Uvjeti vožnje  Brojevi  Postotak prozora  
Svi prozori  
Gradska vožnja  1 909  1 909/ 7 036* 100 = 27,1 > 15  
Izvangradska vožnja  2 011  2 011/ 7 036* 100 = 28,6 > 15  
Vožnja autocestom  3 116  3 116/ 7 036* 100 = 44,3 > 15  
Ukupno  1 909 + 2 011 + 3 116 = 7 036  
Normalni prozori  
Gradska vožnja  1 514  1 514/ 1 909* 100 = 79,3 > 50  
Izvangradska vožnja  1 395  1 395/ 2 011* 100 = 69,4 > 50  
Vožnja autocestom  2 708  2 708/ 3 116* 100 = 86,9 > 50  
Ukupno  1 514 + 1 395 + 2 708 = 5 617  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 190  
Dodatak 6.  
Verifikacija dinami čnih uvjeta vožnje i izra čun kona čnog rezultata RDE 
emisija metodom 2 (grupiranje snage)  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje ocjenjivanje podataka prema metodi grupi ­
ranja snage koja se u dodatku naziva „ocjenjivanje normalizacijom na 
distribuciju standardizirane frekvencije snage (SPF)”.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
▼M2 
a ref referentno ubrzanje za P  drive 
▼B 
D WLTC  odsječak linije Veline iz WLTC-a  
f 0 , f 1 , f 2 koeficijenti otpora pri vožnji [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i vremenski korak za trenuta čna mjerenja, minimalna rezolu ­
cija 1 Hz  
j razred snage na kota ču, j = 1 do 9  
k vremenski korak za trosekundne pomi čne srednje vrijed ­
nosti  
k WLTC  nagib linije Veline iz WLTC-a  
m gas, i trenutačna masa komponente ispuha„gas” (plin) u vremen ­
skom koraku i [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas, 3s, k  trosekundna pomi čna srednja vrijednost masenog protoka 
komponente ispuha „gas” (plin) u vremenskom koraku k 
u rezoluciji od 1 Hz [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas;j prosječna vrijednost emisija komponente ispuha u razredu 
snage na kota ču j [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas;U ponderirana vrijednost emisije komponente ispuha „gas” 
(plin) za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka i pri 
čemu je v  i < 60 km/h [g/s]; za PN u [#/s]  
M w gas,d  ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu 
ispuha „gas” (plin) za cijelu vožnju [g/km]; za PN u [#/km]  
M w PN,d  ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu 
ispuha „PN” za cijelu vožnju [#/km]  
M w,gas,d,U  ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu 
ispuha „gas” (plin) za poduzorak svih sekundi vremenskog 
koraka i pri čemu je v  i < 60 km/h [g/km]  
M w,PN,d,U  ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu 
ispuha „PN” za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka 
i pri čemu je v  i < 60 km/h [#/km]  
p faza WLTC postupka (niska, srednja, visoka ili iznimno 
visoka), p=1–4  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 191  
P drag snaga otpora motora u pristupu Veline kada je ubrizgavanje 
goriva jednako nuli [kW]  
P rated maksimalna nazivna snaga motora prema proizvo đačevoj 
deklaraciji [kW]  
P required,i  snaga potrebna za svladavanje cestovnog otpora i inercije 
vozila u vremenskom koraku i [kW]  
P r,,i isto kao prethodno definiran P  required,i,  , upotrebljava se u 
duljim jednadžbama  
P wotð n normÞ krivulja snage pod punim optere ćenjem [kW]  
P c,j granične vrijednosti razreda snage na kota ču za razred j 
[kW] (P  c,j, lower bound  je donja grani čna vrijednost, a P  c,j, 
upper bound  gornja grani čna vrijednost)  
P c,norm, j  granične vrijednosti razreda snage na kota ču za razred j kao 
normalizirana vrijednost snage [–]  
P r, i potrebna snaga na glavini kota ča vozila za svladavanje 
otpora vožnje u vremenskom koraku i [kW]  
P w , 3s,k trosekundna pomi čna srednja vrijednost potrebne snage na 
glavini kota ča vozila za svladavanje otpora vožnje u 
vremenskom koraku k u rezoluciji 1 Hz [kW]  
P drive potrebna snaga na glavini kota ča za vozilo pri referentnoj 
brzini i ubrzanju [kW]  
P norm normalizirana potrebna snaga na glavini kota ča [–]  
t i ukupno vrijeme u koraku i [s]  
t c,j vremenski udio razreda snage na kota ču j [%]  
ts vrijeme po četka faze p WTLC-a [s]  
te vrijeme kraja faze p WTLC-a [s]  
▼M2 
TM ispitna masa vozila  
▼B 
SPF standardizirana distribucija frekvencije snage  
v i stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h]  
v j prosječna brzina vozila u razredu snage na kota ču j [km/h]  
▼M2 
v ref referentna brzina za P  drive 
▼B 
v 3s,k Trosekundna pomi čna srednja vrijednost brzine vozila u 
vremenskom koraku k [km/h]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 192  
v U ponderirana brzina vozila u razredu snage na kota ču j 
[km/h]  
3. OCJENJIVANJE IZMJERENIH EMISIJA POMO ĆU STANDARDIZI ­
RANE DISTRIBUCIJE FREKVENCIJE SNAGE NA KOTA ČU 
Metoda grupiranja snage koristi se trenuta čnim emisijama one čišćujućih 
tvari m  gas, i (g/s) izračunanima u skladu s Dodatkom 4.  
Vrijednosti m  gas, i razvrstavaju se u skladu s odgovaraju ćom snagom na 
pogonskim kota čima i te se razvrstane prosje čne emisije po razredu snage 
ponderiraju kako bi se dobile vrijednosti emisija za ispitivanje s 
normalnom raspodjelom snage prema sljede ćim točkama.  
3.1. Izvori stvarne snage na kota čima 
Stvarna snaga na kota ču P  r,i ukupna je snaga za svladavanje zra čnog 
otpora, otpora kotrljanja, nagiba ceste, uzdužne inercije vozila i rotacijske 
inercije kota ča. 
Prilikom mjerenja i bilježenja signal snage na kota ču koristi se signalom 
zakretnog momenta koji ispunjava zahtjeve linearnosti utvr đene u točki 
3.2. Dodatka 2. Referentna to čka za mjerenje su glavine pogonjenih 
kotača. 
Druga mogu ćnost je odre đivanje stvarne snage na kota ču iz trenuta čnih 
emisija CO  2 u skladu s postupkom utvr đenim u to čki 4. ovog Dodatka.  
▼M1 
Odredbe Dodatka 6. primjenjive su samo na NOVC-HEV-ove (kako su 
definirani u to čki 1.2.40.) ako je snaga na kota čima utvrđena mjerenjima 
zakretnog momenta glavine kota ča. 
3.2. Izračun pomi čnih srednjih vrijednosti trenuta čnih podataka ispiti ­
vanja  
Trosekundne pomi čne srednje vrijednosti izra čunavaju se iz svih rele ­
vantnih trenuta čnih podataka ispitivanja kako bi se smanjio eventualni 
utjecaj neodgovaraju će sinkronizacije izme đu masenog protoka emisija i 
snage na kota ču. Pomične srednje vrijednosti izra čunavaju se frekven ­
cijom od 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k P w;i 
3 
ν 3s;k ¼ P kþ2 
i¼k ν i 
3 
pri čemu je:  
k vremenski korak za pomi čne srednje vrijednosti;  
i vremenski korak iz trenuta čnih podataka ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 193  
3.3. Razvrstavanje pomi čnih srednjih vrijednosti za gradsku i izvan ­
gradsku vožnju te za vožnju autocestom  
Standardne frekvencije snage definirane su za gradsku vožnju i za ukupnu 
vožnju (vidjeti to čku 3.4.) te se provodi odvojeno ocjenjivanje emisija za 
ukupnu vožnju i za gradski dio vožnje. Za kasniju evaluaciju gradskog 
dijela vožnje, trosekundne pomi čne srednje vrijednosti izra čunane u 
skladu sa stavkom 3.2. dodjeljuju se uvjetima gradske vožnje prema 
trosekundnoj pomi čnoj srednjoj vrijednosti signala brzine (v  3s,k ) u 
skladu s rasponom brzine definiranim u tablici 1-1. Uzorak za evaluaciju 
ukupne vožnje mora pokriti sve raspone brzine, uklju čujući i gradski dio.  
▼M1 
Tablica 1.-1.  
Rasponi brzina za razvrstavanje ispitnih podataka po uvjetima vožnje u gradu, izvan grada i na autocesti 
u okviru metode grupiranja snage  
Kategorija vozila  Gradska vožnja  Izvangradska vožnja (  1 ) Vožnja na autocesti (  1 ) 
M1/M2/N1  v  i (km/h)  0 do ≤ 60 > 60 do ≤ 90 > 90  
N2 v  i (km/h)  0 do ≤ 60 > 60 do ≤ 80 > 80  
( 1 ) Ne koristi se u stvarnom regulatornom ocjenjivanju gradske vožnje.  
▼B 
3.4. Postavke razreda snage na kota ču za razvrstavanje emisija  
▼M2 
3.4.1 Razredi snage i odgovaraju ći vremenski udjeli razreda snage u uobi ča­
jenoj vožnji utvr đeni su za normalizirane vrijednosti snage kako bi bili 
reprezentativni za bilo koje lako vozilo (tablica 1-2.).  
Tablica 1-2.  
Normalizirane standardne frekvencije snage za gradsku vožnju i za ponderirani prosjek ukupne vožnje 
koja se sastoji od 1/3 gradske vožnje, 1/3 izvangradske vožnje i 1/3 vožnje autocestom  
Snaga Razred br.  P c,norm,j  [-] Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  Do ≤ Udio vremena, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 194  
Stupci P  c,norm  u tablici 1-2. denormaliziraju se množenjem s P  drive , pri 
čemu je P  drive stvarna snaga na kota ču automobila koji se ispituje u 
postavkama homologacije na dinamometru s valjcima pri v  ref i a ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ ν ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü ν ref þ f 2 Ü ν 2 
ref þ TM  WLTP Ü α ref Þ Ü 0,001  
pri čemu:  
— j je indeks razreda snage prema tablici 1.  
— ν ref = 66 km/h  
— α ref = 0,44 m/s  2 
— Koeficijenti otpora pri vožnji  f 0 , f 1 , f 2 ciljane su vrijednosti cestovnog 
otpora u WLTP-u za pojedina čno vozilo koje se ispituje PEMS-om, 
kako je definirano u to čki 2.4. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
— TM  WLTP  je ispitna masa u WLTP-u pojedina čnog vozila koje se 
ispituje PEMS-om, kako je definirano u to čki 3.2.25 Priloga XXI.  
3.4.2.  Korekcija razreda snage na kota ču 
Najveći razred snage na kota ču koji se razmatra je najviši razred u 
tablici 1. koji uklju čuje (P  rated × 0,9). Vremenski udjeli svih isklju čenih 
razreda dodaju se najvišem preostalom razredu.  
Iz svakog P  c,norm,j  izračunava se odgovaraju ći P c,j za određivanje gornjih i 
donjih grani čnih vrijednosti u kW po razredu snage na kota ču za ispiti ­
vano vozilo kako je prikazano na slici 1.  
Slika 1.  
Shematski prikaz pretvaranja normalizirane standardizirane frekvencije snage u frekvenciju snage za 
određeno vozilo
  
U nastavku je naveden primjer te denormalizacije.  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 195  
Primjer ulaznih podataka:  
Parametar  Vrijednost  
f 0 [N] 86  
f 1 [N/(km/h)]  0,8  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,036  
TM [kg]  1 590  
P rated [kW]  120 (primjer 1.)  
P rated [kW]  75 (primjer 2.)  
Odgovaraju ći rezultati:  
P drive = 66[km/h]/3,6 * (86 + 0,8[N/(km/h)] * 66[km/h] + 0,036[N/(km/h)] 
* (66[km/h])  2 + 1 590[kg] * 0,44[m/s  2 ]) * 0,001  
P drive = 18,25 kW  
Tablica 2.  
Denormalizirane vrijednosti standardne frekvencije snage iz tablice 1. (za primjer 1.)  
Razred snage br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  Do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
1 – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 51,088  67,509  0,045 %  0,4232 %  
7 67,509  83,930  0,004 %  0,0511 %  
8 83,930  100,351  0,0004 %  0,0024 %  
9 100,351  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Najviši razred snage na kota ču koji se razmatra jest onaj koji sadržava 0,9 × vrijednost Prated. Ovdje je to 0,9 × 120 = 108.  
Tablica 3.  
Denormalizirane vrijednosti standardne frekvencije snage iz tablice 1. (za primjer 2.)  
Snaga Razred br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  Do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
1 svi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 196  
Snaga Razred br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  Do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 ( 1 ) 51,088  svi > 51,088  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,509  83,930  —  —  
8 83,930  100,351  —  —  
9 100,351  svi > 100,375  —  —  
( 1 ) Najviši razred snage na kota ču koji se razmatra jest onaj koji ima 0,9 × P  rated . Ovdje je to 0,9 × 75 = 67,5.  
▼B 
3.5. Razvrstavanje pomi čnih srednjih vrijednosti  
▼M1 __________  
▼B 
Svaka vrijednost pomi čnog prosjeka izra čunana u skladu s to čkom 3.2. 
razvrstava se u razred denormalizirane snage na kota ču u koji se uklapa 
stvarni trosekundni pomi čni prosjek snage na kota ču P  w , 3s,k . Granične 
vrijednosti razreda denormalizirane snage na kota ču treba izra čunati u 
skladu s to čkom 3.3.  
Razvrstavanje se provodi za sve trosekundne pomi čne srednje vrijednosti 
valjanih podataka za čitavu vožnju kao i za sve dijelove gradske vožnje. 
Sve pomi čne srednje vrijednosti razvrstane kao gradska vožnja prema 
graničnim vrijednostima brzine utvr đenima u tablici 1-1. razvrstavaju se 
u jedan skup razreda snage gradske vožnje neovisno o vremenu u kojem 
se tijekom vožnje pojavila pomi čna srednja vrijednost.  
Zatim se za svaki razred snage na kota ču po parametru izra čunava prosjek 
svih trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti u razredu snage na 
kotaču. Jednadžbe su opisane u nastavku i primjenjuju se jedanput za 
skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka.  
Razvrstavanje trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti u razred snage j 
(j = 1 do 9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada je: indeks razreda za emisije i brzinu = j  
Broj trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti broji se za svaki razred 
snage:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada je: broj  j = n + 1 (broj  j je brojanje trosekundnih pomi čnih srednjih 
vrijednosti emisija u razredu snage kako bi se kasnije provjerili minimalni 
zahtjevi pokrivenosti)  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 197  
3.6. Provjera pokrivenosti razreda snage i normalnosti distribucije snage  
Kako bi ispitivanje bilo valjano, dovoljan broj izmjerenih vrijednosti 
emisija mora se dodijeliti u odgovaraju će razrede snage. Taj se zahtjev 
provjerava na temelju broja trosekundnih prosje čnih vrijednosti (instanca) 
dodijeljenih svakom razredu snage:  
— minimalno 5 instanci zahtijeva se za cijelu ispitnu vožnju za svaki 
razred snage na kota čima do razreda br. 6 ili do razreda koji sadržava 
90 % nazivne snage, ovisno o tome što daje niži broj razreda. Ako 
ima manje od 5 instanci u razredu snage na kota čima većem od broja 
6, prosječna vrijednost emisija razreda (m  gas,3 s,k  ) i prosje čna brzina 
razreda (v  3 s,k ) postavljaju se na nulu;  
— minimalno 5 instanci zahtijeva se za gradski dio ispitne vožnje za 
svaki razred snage na kota čima do razreda br. 5 ili do razreda koji 
sadržava 90 % nazivne snage, ovisno o tome što daje niži broj 
razreda. Ako ima manje od 5 instanci u gradskom dijelu ispitne 
vožnje u razredu snage na kota čima većem od broja 5, prosje čna 
vrijednost emisija razreda (m  gas,3 s,k  ) i prosje čna brzina razreda 
(v 3 s,k ) postavljaju se na nulu.  
▼B 
3.7. Izračunavanje prosjeka izmjerenih vrijednosti po razredu snage na 
kotaču 
Prosjek pomi čnih srednjih vrijednosti razvrstanih u svaki razred snage na 
kotaču izračunava se na sljede ći način: 
m gas;j ¼ P 
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  j 
v j ¼ P 
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
pri čemu je:  
j razred snage na kota ču od 1 do 9 prema tablici 1  
m gas;j prosječna vrijednost emisija komponente ispuha u razredu snage 
na kotaču (odvojene vrijednosti za podatke o ukupnoj vožnji i za 
gradske dijelove vožnje) [g/s]  
v j prosječna brzina u razredu snage na kota ču (odvojene vrijednosti 
za podatke o ukupnoj vožnji i za gradske dijelove vožnje) [km/h]  
k vremenski korak za pomi čne srednje vrijednosti.  
3.8. Ponderiranje prosje čnih vrijednosti za razrede snage na kota ču 
Prosječne vrijednosti svakog razreda snage na kota ču množe se s vremen ­
skim udjelom t  C,j za svaki razred u skladu s tablicom 1. i zbrajaju kako bi 
se dobila ponderirana prosje čna vrijednost za svaki parametar. Ta vrijed ­
nost predstavlja ponderirani rezultat za vožnju sa standardiziranim 
frekvencijama snage. Ponderirane prosje čne vrijednosti izra čunavaju se 
za gradski dio podataka o ispitivanju pomo ću vremenskih udjela za raspo ­
djelu snage gradske vožnje i za ukupnu vožnju pomo ću vremenskih 
udjela za ukupne podatke.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 198  
Jednadžbe su opisane u nastavku i primjenjuju se jedanput za skup poda ­
taka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Izračun ponderirane vrijednosti emisija povezanih s udaljenoš ću 
Ponderirane prosje čne vrijednosti emisija tijekom ispitivanja odre đene na 
temelju vremena pretvaraju se u emisije na temelju udaljenosti jedanput 
za skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka na 
sljedeći način: 
Za ukupnu vožnju:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Za gradski dio vožnje:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Za broj čestica primjenjuje se ista metoda kao za plinovite one čišćujuće 
tvari, uz napomenu da se jedinica [#/s] koristi za  m PN , a [#/km] se koristi 
za M  w,PN : 
Za ukupnu vožnju:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
v 
Za gradski dio vožnje:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. PROCJENA SNAGE NA KOTA ČU IZ TRENUTA ČNOG MASENOG 
PROTOKA CO  2 
Snaga na kota ču (P  w,i ) može se izra čunati iz izmjerenog masenog protoka 
CO  2 s frekvencijom 1 Hz. Za taj izra čun upotrebljavaju se linije CO  2 
specifične za vozilo („Veline”).  
Linija Veline izra čunava se iz homologacijskog ispitivanja vozila u 
postupku WLTC prema ispitnom postupku opisanom u Globalnom tehni ­ 
čkom pravilniku UNECE-a br. 15 – globalno uskla đenom postupku ispi ­
tivanja lakih vozila (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Prosječna snaga na kota ču po fazi WLTC-a izra čunava se s frekvencijom 
1 Hz iz vozne brzine i postavki na dinamometru s valjcima. Za sve 
vrijednosti snage na kota ču ispod vrijednosti snage otpora postavljaju 
se na vrijednost snage otpora.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
Ako su: f  0 , f 1 , f 2 ............ koeficijenti cestovnog otpora primijenjeni u 
ispitivanju WLTP-om koje se vrši na vozilu  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 199  
TM ispitna masa vozila u ispitivanju WLTP-om 
koje se vrši na vozilu u [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Prosječna snaga po fazi WLTC-a izra čunava se iz snage na kota ču s 
frekvencijom 1 Hz prema jednadžbi:  
P w;p ¼ P te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
pri čemu je p faza WLTC-a (niska, srednja, visoka ili iznimno viso ­
ka), 
ts vrijeme po četka faze p WTLC-a [s],  
te vrijeme kraja faze p WTLC-a [s].  
Zatim se vrši linearna regresija s masenim protokom CO  2 iz vrijednosti 
više skupova podataka WLTC-a na osi Y i iz prosje čne snage na kota ču 
P w,p po fazi na osi X kako je prikazano na slici 2.  
Jednadžbom linije Veline koja iz toga proizlazi definira se maseni protok 
CO  2 kao funkcija snage na kota ču: 
CO  2 i ¼ k WLTC X P  w;i þ D WLTC CO  2 u ½g=hâ 
pri čemu je:  
k WLTC  …nagib linije Veline iz WLTC-a [g/kWh]  
D WLTC  …odsječak linije Veline iz WLTC-a [g/h]  
Slika 2.  
Shematski prikaz odre đivanja linije Veline specifi čne za vozilo iz rezultata ispitivanja 
CO2 u četiri faze WLTC-a
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 200  
Stvarna snaga na kota čima izračunava se iz izmjerenog masenog protoka 
CO  2 na sljedeći način: 
P w;i ¼ CO  2 i Ä D WLTC 
k WLTC 
pri čemu je CO  2 u (g/h)  
P W,j u (kW)  
Prethodna jednadžba može se upotrijebiti za izra čun vrijednosti P  Wi za 
razvrstavanje izmjerenih emisija kako je opisano u to čki 3. uz sljede će 
dodatne uvjete u izra čunu: 
i. ako v  i ≤ 1 km/h i ako CO2  i ≤ D WLTC  , onda  P w,i = 0 
ii. ako v  i > 1 km/h i ako CO2  i < 0,5 × D  WLTC  , onda  P w,i = P  drag 
▼B 
U vremenskim koracima gdje su i. i ii. valjani, primjenjuje se uvjet ii.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 201  
Dodatak 7.  
Odabir vozila za ispitivanje prijenosnim sustavom za mjerenje emisija 
(PEMS-om) pri po četnoj homologaciji  
1. UVOD  
Zbog svojih posebnih karakteristika, ispitivanja PEMS-om ne zahtijevaju 
se za svaki „ tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravak i 
održavanje ” kako je definiran u članku 2. stavku 1. ove Uredbe i koji se 
u nastavku naziva  „tip vozila s obzirom na emisije” . Proizvo đač vozila 
može grupirati više tipova vozila s obzirom na emisije kako bi tvorili  
„porodicu po ispitivanju PEMS-om” , u skladu sa zahtjevima iz to čke 3., 
koja se validira u skladu sa zahtjevima iz to čke 4.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
N — broj tipova vozila s obzirom na emisije  
NT — minimalni broj tipova vozila s obzirom na emisije  
PMR  H — najveći omjer snage i mase svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
PMR  L — najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
V_eng_max — maksimalni obujam motora svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
▼M1 
3. FORMIRANJE PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
Porodica po ispitivanju PEMS-om obuhva ća vozila sa sli čnim karakteri ­
stikama emisija. Tipovi vozila po emisijama mogu se uvrstiti u porodicu 
po ispitivanju PEMS-om samo ako su dovršena vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om identi čna s obzirom na karakteristike iz to čaka 3.1. 
i 3.2.  
3.1. Administrativni kriteriji  
3.1.1. Homologacijsko tijelo koje izdaje homologaciju tipa s obzirom na 
emisije u skladu s Uredbom (EZ) 715/2007 (tijelo)  
3.1.2. Proizvo đač je primio homologaciju tipa s obzirom na emisije u skladu s 
Uredbom (EZ) 715/2007.  
▼B 
3.2. Tehni čki kriteriji  
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV)  
3.2.2. Vrsta/vrste goriva (npr. benzin, dizelsko gorivo, ukapljeni naftni plin, 
prirodni plin…). Dvogorivna vozila ili vozila prilagodljiva gorivu mogu 
se grupirati s drugim vozilima s kojima dijele jedno zajedni čko gorivo.  
3.2.3. Postupak izgaranja (dvotaktni, četverotaktni)  
3.2.4. Broj cilindara  
3.2.5. Raspored cilindara (npr. redni, V, radijalni, nasuprotni vodoravno leže ći) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 202  
3.2.6. Obujam motora  
Proizvođač vozila navodi vrijednost V_eng_max (= maksimalni obujam 
motora svih vozila unutar porodice po ispitivanju PEMS-om). Obujmi 
motora vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om ne smiju odstupati za 
više od – 22 % od vrijednosti V_eng_max ako je V_eng_max ≥ 1 500 
cm3 i više od – 32 % od vrijednosti V_eng_max ako je V_eng_max < 
1 500 cm3.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva u motor (npr. neizravno ili izravno ili kombinirano 
ubrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta sustava hla đenja (npr. zra čni, vodeni, uljni)  
3.2.9. Na čin usisavanja zraka koji može biti prirodni usis, prednabijanje, tip 
kompresora (npr. s vanjskim pogonom, jednostruki ili višestruki turbo 
kompresor, promjenjive geometrije…)  
3.2.10. Tipovi i slijed sastavnih dijelova za naknadnu obradu ispušnih plinova 
(npr. katalizator trostrukog djelovanja, oksidacijski katalizator, odvaja č 
NOx za siromašnu smjesu, sustav SCR, katalizator NOx za siromašnu 
smjesu, filtar čestica).  
3.2.11. Recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, unutarnja ili 
vanjska recirkulacija, s hla đenjem ili bez njega, visok ili nizak tlak).  
3.3. Proširenje porodice po ispitivanju PEMS-om  
Postojeća porodica po ispitivanju PEMS-om može se proširiti dodava ­
njem novih tipova vozila s obzirom na emisije. Proširena porodica po 
ispitivanju PEMS-om i njezina validacija moraju ispunjavati i uvjete iz 
točaka 3. i 4. To može osobito iziskivati ispitivanje dodatnih vozila 
PEMS-om kako bi se validirala proširena porodica po ispitivanju 
PEMS-om u skladu s to čkom 4.  
3.4. Alternativna porodica po ispitivanju PEMS-om  
Kao alternativu odredbama iz to čaka 3.1. i 3.2. proizvo đač vozila može 
odrediti porodicu po ispitivanju PEMS-om koja je identi čna jednom tipu 
vozila s obzirom na emisije. U tom se slu čaju ne primjenjuje zahtjev iz 
točke 4.1.2. za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4. VALIDACIJA PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
4.1. Opći zahtjevi za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om  
4.1.1. Proizvo đač vozila tijelu dostavlja reprezentativno vozilo za porodicu po 
ispitivanju PEMS-om. Vozilo se podvrgava ispitivanju PEMS-om koje 
vrši tehni čka služba kako bi se dokazala uskla đenost reprezentativnog 
vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
4.1.2. Nadležno tijelo izabire dodatna vozila prema zahtjevima iz to čke 4.2. 
ovog Dodatka za ispitivanje PEMS-om koje vrši tehni čka služba kako bi 
se dokazala uskla đenost izabranih vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
Tehnički kriteriji za izbor dodatnog vozila u skladu s to čkom 4.2. ovog 
Dodatka  bilježe se s rezultatima ispitivanja.  
4.1.3. Uz odobrenje tijela, ispitivanje PEMS-om može provesti i neki drugi 
operater uz prisustvo tehni čke službe, pod uvjetom da tehni čka služba 
provodi barem ispitivanja vozila koja se zahtijevaju u to čkama 4.2.2. i 
4.2.6. ovog Dodatka te ukupno barem 50 % ispitivanja PEMS-om koja 
se zahtijevaju ovim Dodatkom za validaciju porodice po ispitivanju 
PEMS-om. U tom slu čaju tehnička služba ostaje odgovorna za pravilnu 
provedbu svih ispitivanja PEMS-om u skladu sa zahtjevima iz ovog 
Priloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 203  
4.1.4. Rezultati ispitivanja PEMS-om odre đenog vozila mogu se upotrijebiti za 
validaciju razli čitih porodica po ispitivanju PEMS-om u skladu sa zahtje ­
vima ovog Dodatka pod sljede ćim uvjetima:  
— vozila uklju čena u sve porodice po ispitivanju PEMS-om koje treba 
validirati odobrilo je jedinstveno tijelo u skladu sa zahtjevima 
Uredbe (EZ) 715/2007 i to se tijelo slaže s upotrebom rezultata 
ispitivanja PEMS-om odre đenog vozila za validaciju razli čitih poro­
dica po ispitivanju PEMS-om;  
— svaka porodica po ispitivanju PEMS-om koju treba validirati uklju ­ 
čuje tip vozila s obzirom na emisije, koji uklju čuje određeno vozilo.  
Za svaku se validaciju smatra da proizvo đač vozila u odgovaraju ćoj 
porodici snosi primjenjive odgovornosti neovisno o tome je li taj proiz ­
vođač bio uklju čen u ispitivanje PEMS-om odre đenog vozila s obzirom 
na emisije.  
4.2. Odabir vozila za ispitivanje PEMS-om pri validaciji porodice po 
ispitivanju PEMS-om  
Odabirom vozila iz porodice po ispitivanju PEMS-om treba osigurati da 
se ispitivanjem PEMS-om obuhvate tehni čke karakteristike relevantne za 
emisije one čišćujućih tvari koje su navedene u nastavku. Jedno vozilo 
odabrano za ispitivanje može biti reprezentativno za razli čite tehničke 
karakteristike. Kako bi se validirala porodica po ispitivanju PEMS-om, 
vozila se za ispitivanje PEMS-om odabiru na sljede ći način: 
4.2.1. Za svaku kombinaciju goriva (npr. benzin i ukapljeni naftni plin, benzin 
i prirodni plin, samo benzin) na koju radi neko vozilo iz porodice po 
ispitivanju PEMS-om, za ispitivanje PEMS-om odabire se najmanje 
jedno vozilo koje može raditi na tu kombinaciju goriva.  
4.2.2. Proizvo đač navodi vrijednost PMR  H (= najveći omjer snage i mase svih 
vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om) i vrijednost PMR  L (= 
najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju 
PEMS-om). „Omjer snage i mase” ovdje odgovara omjeru najve će 
neto snage motora s unutarnjim izgaranjem kako je navedeno u to čki 
3.2.1.8. Dodatka 3. Prilogu I. ovoj Uredbi i referentne mase kako je 
definirano člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007. Za ispiti ­
vanje se odabiru najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za 
navedeni PMR  H i najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za 
navedeni PMR  L porodice po ispitivanju PEMS-om. Ako omjer snage i 
mase vozila odstupa za manje od 5 % od navedene vrijednosti za PMR  H 
ili PMR  L , vozilo se smatra reprezentativnim za tu vrijednost.  
4.2.3. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo za svaku vrstu prijeno ­
snika snage (npr. ru čni, automatski, DCT) koji je ugra đen u vozila 
porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4.2.4. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo s pogonom na četiri 
kotača ako su takva vozila dio porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4.2.5. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno reprezentativno vozilo za svaki 
obujam motora vozila iz porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4.2.6. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo za svaki broj ugra đenih 
sastavnih dijelova za naknadnu obradu ispušnih plinova.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 204  
4.2.7. najmanje jedno vozilo u porodici po ispitivanju PEMS-om mora se 
ispitati s toplim pokretanjem.  
4.2.8. Ne dovode ći u pitanje odredbe iz to čaka od 4.2.1. do 4.2.6., za ispiti ­
vanje se odabire najmanje sljede ći broj tipova vozila s obzirom na 
emisije iz porodice po ispitivanju PEMS-om:  
Broj N tipova vozila s obzirom na 
emisije u porodici po ispitivanju 
PEMS-om  Najmanji broj NT tipova vozila s obzirom na 
emisije odabranih za ispitivanje PEMS-om s 
hladnim pokretanjem  Najmanji broj NT tipova vozila s 
obzirom na emisije odabranih za 
ispitivanje PEMS-om s toplim 
pokretanjem  
1 1  1 (  2 ) 
od 2 do 4  2  1  
od 5 do 7  3  1  
od 8 do 10  4  1  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 x N (  1 ) 2  
više od 49  NT = 0,15 x N (  1 ) 3  
( 1 ) NT se zaokružuje na najbliži ve ći cijeli broj. 
( 2 ) Ako se porodica po ispitivanju PEMS-om sastoji od samo jednog tipa vozila s obzirom na emisije, taj se tip ispituje s 
toplim i hladnim pokretanjem.  
▼B 
5. IZVJEŠ ĆIVANJE  
5.1. Proizvo đač vozila priprema puni opis porodice po ispitivanju PEMS-om, 
što posebno uklju čuje tehničke kriterije opisane u to čki 3.2., i dostavlja 
ga tijelu.  
5.2. Proizvo đač porodici po ispitivanju PEMS-om dodjeljuje jedinstveni 
identifikacijski broj u obliku  MS-OEM-X-Y  i dostavlja ga tijelu. Pritom 
je MS  razlikovni broj zemlje koja je dodijelila EZ homologaciju (  1 ), 
OEM je troznamenkasta oznaka proizvo đača, X je redni broj koji 
označava prvobitnu porodicu po ispitivanju PEMS-om i  Y je brojčana 
oznaka proširenja porodice (po čevši od 0 za porodicu po ispitivanju 
PEMS-om koja još nije proširena).  
5.3. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije 
koji su dio odre đene porodice po ispitivanju PEMS-om na temelju 
brojeva homologacije u pogledu emisija. Za svaki tip vozila s obzirom 
na emisije dostavljaju se i sve odgovaraju će kombinacije homologacij ­
skog broja vozila, tipova, varijanti i verzija kako su definirani u odjelj ­
cima 0.10. i 0.2. EZ certifikata o sukladnosti vozila.  
5.4. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije 
odabranih za ispitivanje PEMS-om radi validacije porodice po ispiti ­
vanju PEMS-om u skladu s to čkom 4., čime se pružaju i potrebne 
informacije o na činu poštovanja kriterija za odabir iz to čke 4.2. U 
popisu je nazna čeno i jesu li odredbe iz to čke 4.1.3. primijenjene na 
određeno ispitivanje PEMS-om.  ▼M1 
( 1 ) 1 za Njema čku; 2 za Francusku; 3 za Italiju; 4 za Nizozemsku; 5 za Švedsku; 6 za 
Belgiju; 7 za Ma đarsku; 8 za Češku Republiku 9 za Španjolsku; 11 za Ujedinjeno 
Kraljevstvo; 12 za Austriju; 13 za Luksemburg; 17 za Finsku; 18 za Dansku; 19 za 
Rumunjsku; 20 za Poljsku; 21 za Portugal; 23 za Gr čku; 24 za Irsku; 25 za Hrvatsku; 26 
za Sloveniju; 27 za Slova čku; 29 za Estoniju; 32 za Latviju; 34 za Bugarsku; 36 za 
Litvu; 49 za Cipar; 50 za Maltu.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 205  
Dodatak 7.a  
Provjera ukupne dinami čnosti vožnje  
1. UVOD  
U ovom Dodatku opisuju se postupci izra čunavanja kojima se provjerava 
ukupna dinami čnost vožnje kako bi se utvrdio ukupni višak ili nedostatak 
dinamičnosti tijekom gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
RPA relativno pozitivno ubrzanje  
Δ — razlika  
> — ve će od 
≥ — ve će od ili jednako  
% — postotak  
< — manje od  
≤ — manje ili jednako  
a — ubrzanje [m/s  2 ] 
a i — ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 u vremenskom 
koraku  i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ] 
a res — rezolucija ubrzanja [m/s  2 ] 
d i — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m] 
d i,k — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i uzima­
jući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i 
vožnje autocestom [m]  
indeks (i) — izdvojeni vremenski korak  
indeks (j) — izdvojeni vremenski korak skupova podataka o pozi ­
tivnom ubrzanju  
indeks (k) — odnosi se na odgovaraju ću kategoriju (t = ukupno, u 
= gradska, r = izvangradska, m = autocesta)  
M k — broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske 
vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem 
većim od 0,1 m/s  2. 
N k — ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom te cijele vožnje  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 206  
RPA  k — relativno pozitivno ubrzanje za dijelove gradske i 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ili 
kWs/(kg*km)]  
t k — trajanje dijelova gradske i izvangradske vožnje te 
vožnje autocestom i cijele vožnje [s]  
T4253H — filtar za izgla đivanje složenog tipa podataka  
ν — brzina vozila [km/h]  
ν i — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h]  
ν i,k — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i uzima­
jući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i 
vožnje autocestom [km/h]  
ðν · aÞ i — umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja tijekom 
vremenskog koraka  i [m  2 /s 3 ili W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — umnožak stvarne brzine vozila i pozitivnog ubrzanja 
većeg od 0,1 m/s  2 u vremenskom koraku  j uzimajući 
u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje te 
vožnje autocestom [m  2 /s 3 ili W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog 
ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 za dijelove gradske i 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m  2 /s 3 ili 
W/kg]  
ν k — prosje čna brzina vozila za dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]  
3. POKAZATELJI VOŽNJE  
3.1. Izračuni 
3.1.1.  Predobrada podataka  
Dinamički parametri kao što su ubrzanje,  ν · a pos ili RPA odre đuju se 
signalom brzine s to čnošću od 0,1 % za sve vrijednosti brzine iznad 
3 km/h i frekvencijom uzorkovanja od 1 Hz. Taj zahtjev to čnosti općenito 
se ispunjava signalima dobivenima od senzora brzine (vrtnje) kota ča. 
Zapis brzine provjerava se radi nalaženja pogrešnih ili nevjerojatnih 
dijelova. Karakteristike takvih dijelova zapisa brzine vozila su koraci, 
skokovi, stepeni časti zapisi brzine ili vrijednosti koje nedostaju. Isprav ­
ljaju se kratki pogrešni dijelovi, na primjer interpolacijom podataka ili 
ocjenjivanjem u odnosu na sekundarni signal brzine. Alternativno, iz 
kasnije analize podataka mogle bi se isklju čiti kratke vožnje s pogrešnim 
dijelovima. U drugom koraku izra čunavaju se vrijednosti ubrzanja i 
redaju se uzlaznim redom radi utvr đivanja rezolucije ubrzanja  
a res ¼ ðnajmanja vrijednost ubrzanja > 0Þ. 
Ako je  a res Ï 0,01 m =s 2 , mjerenje brzine vozila je dovoljno to čno. 
Ako je  0,01 m =s 2< a res , potrebno je izvršiti izgla đivanje podataka 
primjenom Hanningova filtra T4253H.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 207  
Hanningovim filtrom T4235 izvode se sljede ći izračuni: Filtar za izgla đi­
vanje po činje primjenom pomi čnog medijana 4, koji se usrednjava 
pomičnim medijanom 2. Filtar se zatim opet izgla đuje primjenom 
pomičnog medijana 5, pomi čnog medijana 3 i Hanningova filtra 
(pomičnih ponderiranih srednjih vrijednosti). Reziduali se izra čunavaju 
oduzimanjem izgla đenog niza od izvornog niza. Taj se cijeli postupak 
zatim ponavlja na izra čunanim rezidualima. Naposljetku, izgla đene 
krajnje vrijednosti brzina izra čunavaju se zbrajanjem izgla đenih vrijed ­
nosti dobivenih pri prvom izvo đenju postupka s izra čunanim rezidualima.  
Točan zapis podataka o brzini temelj je za budu će izračune i razvrstavanje 
kako je opisano u to čki 8.1.2.  
3.1.2.  Izračun udaljenosti, ubrzanja i  ν · a 
Izračuni u nastavku izvode se na cijelom vremenskom zapisu brzine 
(rezolucija od 1 Hz) od 1. sekunde do t t sekunde (posljednje sekunde).  
Povećanje udaljenosti po uzorku podataka izra čunava se kako slijedi:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 do N  t 
▼B 
pri čemu je:  
d i udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m],  
ν i stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h],  
N t ukupan broj uzoraka.  
Ubrzanje se izra čunava kako slijedi:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 do N  t 
pri čemu je:  
a i ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] Za i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Umnožak brzine vozila i ubrzanja izra čunava se kako slijedi:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 do N  t 
pri čemu je: 
ðν · aÞ i umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja u vremenskom koraku  
i [m  2 /s 3 ili W/kg].  
3.1.3.  Razvrstavanje rezultata  
Nakon izra čunavanja  a i i ðν · aÞ i , vrijednosti v i , d i , a i i ðν · aÞ i poredane 
su uzlaznim redom po brzini vozila.  
Svi skupovi podataka u kojima je  v i Ï 60km =h razvrstavaju se u „grad ­
sku” skupinu podataka o brzini, svi skupovi podataka u kojima je  
60km =h< v i Ï 90km =h razvrstavaju se u „izvangradsku” skupinu poda ­
taka o brzini, a svi skupovi podataka u kojima je  v i> 90km =h razvrsta­
vaju se u „autocestovnu” skupinu podataka o brzini.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 208  
U svakoj skupini podataka o brzini mora biti najmanje 150 skupova 
podataka s vrijednostima ubrzanja  a i> 0,1 m =s 2 . 
Za svaku skupinu podataka o brzini izra čunava se prosje čna brzina vozila  
v k na sljedeći način: 
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 do N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemu je:  
N k ukupni broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje 
autocestom.  
3.1.4.  Izračun v · a posÄ ½95â po skupini podataka o brzini  
Formula za izra čun 95. percentila vrijednosti  v · a pos je kako slijedi:  
Vrijednosti ðv · aÞ i;k u svakoj skupini podataka o brzini redaju se 
uzlaznim redom za sve skupove podataka u kojima je  a i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 te se odre đuje ukupni broj tih uzoraka  M k . 
Vrijednosti percentila zatim se dodjeljuju vrijednostima  ðv · a pos Þ i;k u 
kojima je  a i;k ã 0,1 m =s 2 kako slijedi:  
Najnižoj vrijednosti  v · a pos dodjeljuje se percentil 1/ M k , drugoj najnižoj 
2/M k , trećoj najnižoj 3/ M k , a najvišoj vrijednosti  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrijednost ðv · a pos Þ j;k , pri čemu je  j=M k ¼ 95% . Ako  
j=M k ¼ 95% : nije mogu će ispuniti, ðv · a pos Þ k Ä ½95â izračunava se 
linearnom interpolacijom izme đu uzastopnih uzoraka j i j+1 u kojima je  
j=M k< 95%  i ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativno pozitivno ubrzanje po skupini podataka o brzini izra čunava se 
kako slijedi:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemu je:  
RPA  k relativno pozitivno ubrzanje tijekom dijelova gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom u [m/s  2 ili kWs/(kg*km)],  
Δ t vremenska razlika od 1 sekunde,  
M k je broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje 
autocestom s pozitivnim ubrzanjem,  
N k je ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje 
te vožnje autocestom.  
4. VERIFIKACIJA VALJANOSTI VOŽNJE  
4.1.1.  Verifikacija  v Ü a posÄ ½95â po skupini podataka o brzini (pri čemu je v 
izraženo u [km/h])  
Ako je  v k Ï 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 209  
i 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 74,6km =h i ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ ispu­
njeno, vožnja nije valjana.  
4.1.2.  Provjera RPA po skupini podataka o brzini  
Ako je  v k Ï 94,05km =h i RPA  k< ðÄ0,0016 · v k þ 0,1755Þ ispunjeno, 
vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 94,05km =h i RPA  k< ðÄ0,025Þ ispunjeno, vožnja nije 
valjana.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 210  
Dodatak 7.b  
Postupak za odre đivanje ukupnog pozitivnog uspona tijekom PEMS vožnje  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje postupak odre đivanja ukupnog pozitivnog 
uspona tijekom PEMS vožnje.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
d(0) — udaljenost na po četku vožnje [m]  
d — ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvo ­
jenoj točki puta [m]  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno 
ispred odgovaraju će točke puta  d [m] 
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno 
iza odgovaraju će točke puta  d [m] 
d a — referentna to čka puta na udaljenosti  d(0)  [m] 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m]  
d i — trenuta čna udaljenost [m]  
d tot — ukupna udaljenost ispitivanja [m]  
h(0) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne 
verifikacije kvalitete podataka na po četku vožnje [m 
nadmorske visine]  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne 
verifikacije kvalitete podataka na to čki t [m 
nadmorske visine]  
h(d) — nadmorska visina vozila na to čki puta  d [m 
nadmorske visine]  
h(t-1)  — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne 
verifikacije kvalitete podataka na to čki t – 1 [m 
nadmorske visine]  
h corr (0) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [m nadmorske visine]  
h corr (1) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza 
odgovaraju će točke puta  d [m nadmorske visine]  
h corr (t) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na 
podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 211  
h corr (t-1) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na 
podatkovnoj to čki t – 1 [m nadmorske visine]  
h GPS, i — trenuta čna nadmorska visina vozila izmjerena GPS- 
om [m nadmorske visine]  
h GPS (t) — nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na 
podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj 
izdvojenoj zasebnoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine]  
h int,sm,1  (d) — izgla đena i interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj zasebnoj to čki puta  d [m 
nadmorske visine]  
h map (t) — nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na 
temelju topografske karte [m nadmorske visine]  
Hz — herc  
km/h — kilometara na sat  
m — metar  
cesta  grade,1  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta d nakon prvog izgla đivanja [m/m]  
cesta  grade,2  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta d nakon drugog izgla đivanja [m/m]  
sin — trigonometrijska funkcija sinus  
t — vrijeme proteklo od po četka ispitivanja [s]  
t 0 — vrijeme proteklo pri mjerenju neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [s] 
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
v(t) — brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI  
Ukupan pozitivni uspon tijekom RDE vožnje odre đuje se na osnovu tri 
parametra: trenuta čne nadmorske visine vozila  h GPS,i [m nadmorske 
visine] izmjerene GPS-om, trenuta čne brzine vozila  v i [km/h] izmjerene 
s frekvencijom uzorkovanja od 1 Hz i odgovaraju ćeg vremena  t [s] 
proteklog od po četka ispitivanja.  
4. IZRA ČUN UKUPNOG POZITIVNOG USPONA  
4.1. Općenito  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje RDE izra čunava se postupkom sa 
sljedeća tri koraka: i. pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka, ii. 
korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila i iii. izra čun 
ukupnog pozitivnog uspona.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 212  
4.2. Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka  
Provjerava se cjelovitost podataka o trenuta čnoj brzini vozila. Ispravci 
zbog podataka koji nedostaju dopušteni su ako su dijelovi koji nedostaju 
u okviru zahtjeva odre đenih u to čki 7. Dodatka 4.; ako nije tako, poni ­ 
štavaju se rezultati ispitivanja. Provjerava se cjelovitost podataka o trenu ­
tačnoj brzini vozila. Praznine u podacima nadopunjuju se interpolacijom 
podataka. To čnost interpoliranih podataka provjerava se topografskom 
kartom. Preporu čuje se korekcija interpoliranih podataka ako je sljede ći 
uvjet ispunjen: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
pri čemu je:  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifika ­
cije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t [m nadmorske 
visine],  
h GPS (t) — nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj 
točki t [m nadmorske visine],  
h map (t) — nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na temelju 
topografske karte [m nadmorske visine].  
4.3. Ispravljanje trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
Nadmorska visina  h(0)  na početku vožnje na to čki d(0)  mjeri se GPS-om, 
a točnost tog mjerenja provjerava se topografskom kartom. Odstupanje ne 
smije biti ve će od 40 m. Svaki trenuta čni podatak o nadmorskoj visini  
h(t) ispravlja se ako je ispunjen sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
pri čemu je:  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifi ­
kacije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t [m 
nadmorske visine],  
h(t-1)  — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifi ­
kacije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t – 1 [m 
nadmorske visine],  
v(t) — brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h],  
h corr (t) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podat ­
kovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h corr (t-1) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podat ­
kovnoj to čki t – 1 [m nadmorske visine].  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 213  
Nakon završetka postupka korekcije utvr đuje se valjani skup podataka o 
nadmorskoj visini. Ti se podaci koriste za izra čun ukupnog pozitivnog 
uspona kako je opisano u to čki 13.4.  
4.4. Kona čni izračun ukupnog pozitivnog uspona  
4.4.1.  Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Ukupna udaljenost  d tot [m] prije đena tijekom vožnje odre đuje se kao 
zbroj trenuta čnih udaljenosti  d i . Trenutačna udaljenost d  i određena je kao:  
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemu je:  
d i — trenuta čna udaljenost [m],  
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
Ukupan pozitivni uspon izra čunava se iz podataka s konstantnom 
prostornom rezolucijom od 1 m po čevši od prvog mjerenja na po četku 
vožnje  d(0) . Izdvojene podatkovne to čke s rezolucijom od 1 m nazivaju 
se točkama puta, a karakterizirane su odre đenom vrijednoš ću udaljenosti  d 
(npr. 0, 1, 2, 3 m…) i odgovaraju ćom nadmorskom visinom  h(d)  [m 
nadmorske visine].  
Nadmorska visina svake izdvojene to čke puta  d izračunava se interpola ­
cijom trenuta čne nadmorske visine  h corr (t) kako slijedi:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
pri čemu je:  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvo ­
jenoj zasebnoj to čki puta  d [m nadmorske visine],  
h corr (0) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred odgo ­
varajuće točke puta  d [m nadmorske visine],  
hcorr(1)  — korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza odgova ­
rajuće točke puta  d [m nadmorske visine],  
d — ukupna udaljenost prije đena do razmatrane izdvojene to čke 
puta d [m],  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [m],  
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno iza 
odgovaraju će točke puta  d [m].  
4.4.2.  Dodatno izgla đivanje podataka  
Podaci o nadmorskoj visini dobiveni za svaku izdvojenu to čku puta 
izglađuju se primjenom postupka od dva koraka;  d a i d e označavaju 
prvu i posljednju podatkovnu to čku (slika 1). Prvo izgla đivanje primje ­
njuje se kako slijedi:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 214  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
pri čemu je:  
cesta  grade,1  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta nakon prvog izgla đivanja [m/m],  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj 
izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske visine],  
h int,sm,1  (d) — izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine],  
d — ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj 
točki puta [m],  
d a — referentna to čka puta na udaljenosti od nula metara 
[m], 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m].  
Drugo izgla đivanje primjenjuje se kako slijedi:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
pri čemu je:  
cesta  grade,2  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta nakon drugog izgla đivanja [m/m],  
h int,sm,1  (d) — izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine],  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 215  
d — ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj 
točki puta [m],  
d a — referentna to čka puta na udaljenosti od nula metara 
[m], 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m].  
Slika 1.  
Ilustracija postupka izgla đivanja interpoliranih signala nadmorske 
visine
  
4.4.3.  Izračunavanje kona čnog rezultata  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje izra čunava se integracijom svih 
pozitivnih interpoliranih i izgla đenih nagiba ceste, tj.  cesta  grade,2  (d). 
Rezultat treba biti normaliziran ukupnom udaljenoš ću ispitivanja  d tot te 
biti izražen u metrima ukupnog pozitivnog uspona po sto kilometara 
prijeđene udaljenosti.  
5. BROJ ČANI PRIMJER  
U tablicama 1. i 2. prikazano je kako izra čunati pozitivni uspon na 
temelju podataka zabilježenih tijekom ispitivanja na cesti upotrebom 
PEMS-a. Ovdje je zbog sažetosti predstavljen odsje čak od 800 m i 160 s.  
5.1. Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka  
Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka provodi se u dva koraka. 
Prvo se provjerava cjelovitost podataka o brzini vozila. U trenutnom 
uzorku podataka nisu otkrivene nikakve praznine u podacima povezane 
s brzinom vozila (vidjeti tablicu 1.). Zatim se provjerava potpunost poda ­
taka o nadmorskoj visini; u uzorku podataka nedostaju podaci o nadmor ­
skoj visini povezani s 2. i 3. sekundom. Praznine se nadomještaju inter ­
poliranjem signala GPS-a. Pored toga, nadmorska visina po GPS-u 
provjerava se topografskom kartom; ova provjera uklju čuje nadmorsku 
visinu  h(0)  na početku vožnje. Podaci o nadmorskoj visini od 112. do 
114. sekunde korigiraju se na temelju topografske karte kako bi se 
ispunio sljede ći uvjet:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Kao rezultat primijenjene verifikacije podataka dobivaju se podaci u 
petom stupcu  h(t). ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 216  
5.2. Korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
U sljedećem koraku podaci o nadmorskoj visini  h(t) u sekundama od 1. 
do 4., od 111. do 112. te od 159. do 160. korigiraju se uz pretpostavku o 
nadmorskoj visini u 0., 110. i 158. sekundi jer se za podatke o nadmor ­
skoj visini u tim vremenskim razdobljima primjenjuje sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Kao rezultat primijenjene korekcije podataka dobivaju se podaci u šestom 
stupcu  h corr( t). Učinak primijenjenih koraka verifikacije i korekcije poda ­
taka o nadmorskoj visini prikazan je na slici 2.  
5.3. Izračun ukupnog pozitivnog uspona  
5.3.1.  Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Trenutačna udaljenost  d i izračunava se dijeljenjem trenuta čne brzine 
vozila mjerene u km/h sa 3,6 (stupac 7. u tablici 1.). Ponovnim izra ču­
navanjem podataka o nadmorskoj visini kako bi se dobila jedinstvena 
prostorna rezolucija od 1 m dobivaju se izdvojene to čke puta d (stupac 
1. u tablici 2.) i njihove odgovaraju će vrijednosti nadmorske visine  h int (d) 
(stupac 7. u tablici 2.). Nadmorska visina svake izdvojene to čke puta d 
izračunava se interpolacijom izmjerene trenuta čne nadmorske visine  h corr 
kako slijedi:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000 
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Dodatno izgla đivanje podataka  
U tablici 2. prva i posljednja izdvojena to čka puta su:  d=0  a = 0 m i  d e = 
799 m. Podaci o nadmorskoj visini svake izdvojene to čke puta izgla đeni 
su primjenom postupka od dva koraka. Prvo izgla đivanje provodi se kako 
slijedi:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000  
200 ¼ 0,0033  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 217  
Izglađena i interpolirana nadmorska visina izra čunava se kako slijedi:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Drugo izgla đivanje provodi se kako slijedi:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m)  
5.3.3.  Izračunavanje kona čnog rezultata  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje izra čunava se integracijom svih 
pozitivnih interpoliranih i izgla đenih nagiba ceste, tj. vrijednosti u stupcu  
cesta  grade,2  (d) u tablici 2. Za cijeli skup podataka ukupna prije đena 
udaljenost iznosila je  d tot ¼ 139,7km , a svi pozitivni interpolirani i izgla ­ 
đeni nagibi ceste iznosili su 516 m. Stoga je postignut ukupni pozitivni 
uspon 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tablica 1.  
Korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
Vrijeme 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Ukup. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 218  
Vrijeme 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Ukup. d 
[m] 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— označava praznine u podacima  
Tablica 2.  
Izračun nagiba ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 219  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Slika 2.  
Učinak verifikacije i korekcije podataka – profil nadmorske visine mjeren GPS-om  
h GPS (t), profil nadmorske visine dobiven uvidom u topografsku kartu  h map (t), profil 
nadmorske visine dobiven nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka  h(t) 
i korekcije podataka  hcorr(t)  navedenih u tablici 1.
  
Slika 3.  
Usporedba izme đu korigiranog profila nadmorske visine  h corr (t) i izglađene i 
interpolirane nadmorske visine  h int,sm,1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 220  
Tablica 2.  
Izračun ukupnog pozitivnog uspona  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 221  
Dodatak 7.c  
Verifikacija uvjeta ispitne vožnje i izra čun kona čnog rezultata RDE-a za 
OVC-HEV-ove  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje verifikacija uvjeta ispitne vožnje i izra čun 
konačnog rezultata RDE-a za OVC-HEV-ove. Ta će se metoda preispitati 
kako bi se utvrdilo potpuniju metodu.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
M t ponderirana masa plinovitih one čišćujućih tvari (mg/km) za poje ­
dinu udaljenost ili ponderirani broj čestica (#/km) za pojedinu 
udaljenost, što se emitira tijekom cijele ispitne vožnje  
m t masa plinovitih one čišćujućih tvari (g) ili broj čestica (#) emisija, 
što se emitira tijekom cijele ispitne vožnje  
m t,CO2 masa CO  2 (g) emitirana tijekom cijele ispitne vožnje  
M u ponderirana masa plinovitih one čišćujućih tvari (mg/km) za poje ­
dinu udaljenost ili ponderirani broj čestica (#/km) za pojedinu 
udaljenost, što se emitira tijekom gradskog dijela ispitne vožnje  
m u masa plinovitih one čišćujućih tvari ili broj čestica emisija, što se 
emitira tijekom gradskog dijela ispitne vožnje (mg)  
m u,CO2  masa CO  2 (g) emitirana tijekom gradskog dijela ispitne vožnje  
M WLTC,CO2  masa CO  2 (g/km) za pojedinu udaljenost za ispitivanje u 
WLTC-u pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
3. OPĆI ZAHTJEVI  
Emisije plinovitih i krutih one čišćujućih tvari OVC-HEV-ova ocjenjuju se u 
dva koraka. Prvi je korak ocjenjivanje, u skladu s to čkom 4., uvjeta ispitne 
vožnje. Drugi je korak izra čun, u skladu s to čkom 5., kona čnog rezultata 
RDE-a. Preporu čeno je zapo četi ispitnu vožnju u pogonu s dopunjavanjem 
baterije kako bi se osiguralo da je tre ći zahtjev iz to čke 4. ispunjen. Za 
vrijeme ispitivanja baterija se ne smije puniti iz vanjskog izvora.  
4. PROVJERA UVJETA ISPITNE VOŽNJE  
U jednostavnom postupku od tri koraka provjerava se da je:  
1. ispitna vožnja u skladu s op ćim zahtjevima, grani čnim uvjetima, zahtje ­
vima za ispitnu vožnju, radnim zahtjevima te specifikacijama za ulje za 
podmazivanje, gorivo i reagens iz to čaka od 4. do 8. Priloga III.a;  
2. ispitna vožnja u skladu s uvjetima ispitne vožnje definiranima u dodacima 
7.a i 7.b Priloga III.a;  
3. motor s unutarnjim izgaranjem radio tijekom kumulativne udaljenosti od 
najmanje 12 km u uvjetima gradske vožnje.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 222  
Ako bilo koji od zahtjeva nije ispunjen, ispitna se vožnja poništava i ponavlja 
dok svi uvjeti ispitne vožnje ne budu valjani.  
5. IZRAČUN KONA ČNOG REZULTATA RDE-A  
Za valjane se ispitne vožnje kona čni rezultat RDE-a izra čunava na temelju 
jednostavnog ocjenjivanja omjera izme đu kumulativnih emisija plinovitih i 
krutih one čišćujućih tvari i kumulativnih emisija CO  2 koje se provodi u tri 
koraka:  
1. utvrdite ukupne emisije plinovitih one čišćujućih tvari i ukupni broj emisij ­
skih čestica (mg;#) za cijelu ispitnu vožnju,  m t , i za gradski dio ispitne 
vožnje  m u ; 
2. utvrdite ukupnu masu CO  2 (g) emitiranu tijekom cijele ispitne vožnje za 
RDE,  m t,CO2 , i tijekom gradskog dijela ispitne vožnje,  m u,CO2  ; 
3. utvrdite masu CO  2 za pojedinu udaljenost,  M WLTC,CO2  , (g/km) u pogonu s 
dopunjavanjem baterije za pojedina čna vozila (deklarirana vrijednost za 
pojedinačno vozilo), kako je opisano u 1151/2016; ispitivanje tipa I., 
uključujući hladno pokretanje.  
4. izračunajte kona čni rezultat RDE-a primjenom:  
M t ¼ m t 
m t;CO  2 · M WLTC ;CO  2 za cijelu ispitnu vožnju;  
M u ¼ m u 
m u;CO  2 · M WLTC ;CO  2 za gradski dio ispitne vožnje.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 223  
Dodatak 8.  
Razmjena podataka i zahtjevi u pogledu izvješ ćivanja  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuju zahtjevi u pogledu razmjene podataka 
između sustava za mjerenje i softvera za ocjenjivanje podataka, izvješ ći­
vanja o me đurezultatima i kona čnim rezultatima te njihove razmjene po 
okončanom ocjenjivanju podataka.  
Razmjena obveznih i fakultativnih parametara te izvješ ćivanje o njima u 
skladu su sa zahtjevima iz to čke 3.2. Dodatka 1. Podaci navedeni u 
datotekama za razmjenu podataka i izvješ ćivanje iz to čke 3. dostavljaju 
se kako bi se zajam čila sljedivost kona čnih rezultata.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
a 1 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 1 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 2 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
k 11 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 12 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 21 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 22 — koeficijent funkcije ponderiranja  
tol 1 — primarno dopušteno odstupanje  
tol 2 — sekundarno dopušteno odstupanje  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog 
ubrzanja ve ći od 0,1 m/s  2 za gradsku, izvangradsku 
vožnju te vožnju na autocesti [m  2 /s 3 ili W/kg]  
RPA  K — relativno pozitivno ubrzanje tijekom gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ili kWs/ 
(kg*km)]  
3. RAZMJENA PODATAKA I FORMAT IZVJEŠ ĆIVANJA  
▼M1 
3.1. Općenito  
Vrijednosti emisija i svi drugi relevantni parametri dostavljaju se i razmje ­
njuju u obliku datoteke s podacima formatiranima kao CSV. Vrijednosti 
parametara odvajaju se zarezom, ASCII oznaka #h2C. Vrijednosti para ­
metara niže razine odvajaju se dvoto čkom, ASCII oznaka #h3B. Deci ­
malna oznaka numeri čkih vrijednosti je to čka, ASCII oznaka #h2E. Redci 
završavaju znakom za prijelaz u novi redak, ASCII oznaka #h0D. Ne 
upotrebljavaju se nikakvi znakovi za odvajanje tisu ćica. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 224  
3.2. Razmjena podataka  
Između sustava za mjerenje i softvera za ocjenjivanje podataka podaci se 
razmjenjuju pomo ću standardizirane datoteke za izvješ ćivanje koja sadr ­ 
žava minimalni skup obveznih i fakultativnih parametara. Datoteka za 
razmjenu podataka strukturirana je na sljede ći način: prvih 195 redaka 
rezervirano je za zaglavlje u kojem se navode konkretne informacije o, 
primjerice, uvjetima ispitivanja, vrsti i umjeravanju prijenosnih sustava za 
mjerenje emisija (PEMS) (tablica 1.). Retci od 198. do 200. sadržavaju 
oznake i mjerne jedinice parametara. Retci po čevši od 201. nadalje sadr ­ 
žavaju glavni dio datoteke za razmjenu podataka i vrijednosti parametara 
o kojima se izvješ ćuje (tablica 2.). Glavni dio datoteke za razmjenu 
podataka sadržava najmanje onoliko redaka s podacima koliko iznosi 
trajanje ispitivanja u sekundama pomnoženo s frekvencijom bilježenja u 
hercima.  
3.3. Međurezultati i kona čni rezultati  
Sažetak parametara me đurezultata bilježi se i strukturira na na čin prikazan 
u tablici 3. Podaci u tablici 3. dobivaju se prije primjene metoda ocje ­
njivanja podataka opisanih u dodacima 5. i 6.  
►M1 Proizvođač vozila bilježi raspoložive rezultate dviju metoda ocje ­
njivanja podataka u zasebnim datotekama. ◄ Rezultati ocjenjivanja poda ­
taka pomo ću metode opisane u Dodatku 5. dostavljaju se kako je opisano 
u tablicama 4., 5. i 6. Rezultati ocjenjivanja podataka pomo ću metode 
opisane u Dodatku 6. dostavljaju se kako je opisano u tablicama 7., 8. i 9. 
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje o podacima sastoji se od tri dijela. 
Prvih 95 redaka rezervirano je za posebne informacije o postavkama 
metode ocjenjivanja podataka. U recima od 101. do 195. izvješ ćuje se 
o rezultatima metode ocjenjivanja podataka. Retci od 201. do 490. rezer ­
virani su za izvješ ćivanje o kona čnim rezultatima u pogledu emisija. Retci 
počevši od 501. nadalje sadržavaju glavni dio datoteke za izvješ ćivanje o 
podacima i detaljne rezultate ocjenjivanja podataka.  
4. TABLICE ZA TEHNI ČKO IZVJEŠ ĆIVANJE  
4.1. Razmjena podataka  
Tablica 1.  
Zaglavlje datoteke za razmjenu podataka  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
1 ID ISPITIVANJA  [šifra]  
2 Datum ispitivanja  [dan.mjesec.godina]  
3 Organizacija koja nadzire ispitivanje  [naziv organizacije]  
4 Mjesto ispitivanja  [grad, država]  
5 Osoba koja nadzire ispitivanje  [ime glavnog nadzornika]  
6 Voza č vozila  [ime voza ča] 
7 Tip vozila  [ime vozila]  
8 Proizvo đač vozila  [ime]  
9 Godina modela vozila  [godina]  
10 Identifikacijska oznaka vozila  [identifikacijski broj vozila – VIN]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 225  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
11 Stanje broja ča kilometara na po četku ispitiva ­
nja [km]  
12 Stanje broja ča kilometara na kraju ispitivanja  [km]  
13 Kategorija vozila  [kategorija]  
14 Grani čna vrijednost emisija za homologaciju  [Euro X]  
15 Tip motora  [npr. vanjski izvor paljenja, kompresijsko 
paljenje]  
16 Nazivna snaga motora  [kW]  
17 Najve ći zakretni moment  [Nm]  
18 Radni obujam motora  [ccm]  
19 Prijenos  [npr. ru čni, automatski]  
20 Broj stupnjeva prijenosa za vožnju naprijed  [#]  
21 Gorivo  [npr. benzin, dizelsko gorivo]  
22 Mazivo  [oznaka proizvoda]  
23 Veli čina guma  [širina / visina / promjer naplatka]  
24 Tlak u gumama na prednjoj i stražnjoj 
osovini  [bar; bar]  
25W  Parametri cestovnog otpora iz WLTP-a  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25N Parametri cestovnog otpora iz NEDC-a  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 Ciklus homologacijskog ispitivanja  [NEDC, WLTC]  
27 Emisije CO  2 za homologaciju  [g/km]  
28 Emisije CO  2 u niskoj fazi WLTC-a  [g/km]  
29 Emisije CO  2 u srednjoj fazi WLTC-a  [g/km]  
30 Emisije CO  2 u visokoj fazi WLTC-a  [g/km]  
31 Emisije CO  2 u ekstra visokoj fazi WLTC-a  [g/km]  
32 Ispitna masa vozila (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 Proizvo đač PEMS-a  [ime]  
34 Vrsta PEMS-a  [ime PEMS-a]  
35 Serijski broj PEMS-a  [broj]  
36 Napajanje PEMS-a  [npr. tip baterije]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 226  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
37 Proizvo đač analizatora plina  [ime]  
38 Tip analizatora plina  [tip]  
39 Serijski broj analizatora plina  [broj]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Proizvo đač mjerača protoka ispušnih plinova 
(EFM) (  4 ) [naziv]  
52 Tip senzora u mjera ču protoka ispušnih 
plinova (EFM) (  4 ) [princip rada]  
53 Serijski broj mjera ča protoka ispušnih 
plinova (EFM) (  4 ) [broj]  
54 Izvor podataka o masenom protoku ispušnih 
plinova  [EFM / upravlja čka jedinica (ECU) / senzor]  
55 Senzor tlaka zraka  [tip, proizvo đač] 
56 Datum ispitivanja  [dan.mjesec.godina]  
57 Vrijeme po četka postupka prije ispitivanja  [h:min]  
58 Vrijeme po četka vožnje  [h:min]  
59 Vrijeme po četka postupka nakon ispitivanja  [h:min]  
60 Vrijeme kraja postupka prije ispitivanja  [h:min]  
61 Vrijeme kraja vožnje  [h:min]  
62 Vrijeme kraja postupka nakon ispitivanja  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Korekcija vremena: pomak ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  [s] 
72 Korekcija vremena: pomak CH  4 [s] 
73 Korekcija vremena: pomak nemetanskih 
ugljikovodika (NMHC)  [s] 
74 Korekcija vremena: pomak O  2 [s] 
75 Korekcija vremena: pomak broja čestica  [s]  
76 Korekcija vremena: pomak CO  [s]  
77 Korekcija vremena: pomak CO  2 [s] 
78 Korekcija vremena: pomak NO  [s]  
79 Korekcija vremena: pomak NO  2 [s] 
80 Korekcija vremena: pomak masenog protoka 
ispušnih plinova  [s] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 227  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
81 Raspon referentne vrijednosti ukupnih uglji ­
kovodika (THC)  [ppm]  
82 Raspon referentne vrijednosti CH  4 [ppm]  
83 Raspon referentne vrijednosti nemetanskih 
ugljikovodika (NMHC)  [ppm]  
84 Raspon referentne vrijednosti O  2 [%] 
85 Raspon referentne vrijednosti broja čestica  [#]  
86 Raspon referentne vrijednosti CO  [ppm]  
87 Raspon referentne vrijednosti CO  2 [%] 
88 Raspon referentne vrijednosti NO  [ppm]  
89 Raspon referentne vrijednosti NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Nulti odziv ukupnih ugljikovodika (THC) 
prije ispitivanja  [ppm]  
97 Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja CH  4 [ppm]  
98 Nulti odziv nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) prije ispitivanja  [ppm]  
99 Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja O  2 [%] 
100 Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja  [#]  
101 Nulti odziv CO prije ispitivanja  [ppm]  
102 Nulti odziv CO  2 prije ispitivanja  [%]  
103 Nulti odziv NO prije ispitivanja  [ppm]  
104 Nulti odziv NO  2 prije ispitivanja  [ppm]  
105 Odziv raspona ukupnih ugljikovodika (THC) 
prije ispitivanja  [ppm]  
106 Odziv broja čestica prije ispitivanja CH  4 [ppm]  
107 Odziv raspona nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) prije ispitivanja  [ppm]  
108 Odziv broja čestica prije ispitivanja O  2 [%] 
109 Odziv raspona broja čestica prije ispitivanja  [#]  
110 Odziv raspona CO prije ispitivanja  [ppm]  
111 Odziv raspona CO  2 prije ispitivanja  [%]  
112 Odziv raspona NO prije ispitivanja  [ppm]  
113 Odziv raspona NO  2 prije ispitivanja  [ppm]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 228  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
114 Nulti odziv ukupnih ugljikovodika (THC) 
nakon ispitivanja  [ppm]  
115 Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja 
CH  4 [ppm]  
116 Nulti odziv nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) nakon ispitivanja  [ppm]  
117 Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja O  2 [%] 
118 Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja  [#]  
119 Nulti odziv CO nakon ispitivanja  [ppm]  
120 Nulti odziv CO  2 nakon ispitivanja  [%]  
121 Nulti odziv NO nakon ispitivanja  [ppm]  
122 Nulti odziv NO  2 nakon ispitivanja  [ppm]  
123 Odziv raspona ukupnih ugljikovodika (THC) 
nakon ispitivanja  [ppm]  
124 Odziv broja čestica nakon ispitivanja CH  4 [ppm]  
125 Odziv raspona nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) nakon ispitivanja  [ppm]  
126 Odziv broja čestica nakon ispitivanja O  2 [%] 
127 Odziv raspona broja čestica nakon ispitivanja  [#]  
128 Odziv raspona CO nakon ispitivanja  [ppm]  
129 Odziv raspona CO  2 nakon ispitivanja  [%]  
130 Odziv raspona NO nakon ispitivanja  [ppm]  
131 Odziv raspona NO  2 nakon ispitivanja  [ppm]  
132 Validacija PEMS-a – rezultati za ukupne 
ugljikovodike (THC)  [mg/km;%] (  6 ) 
133 Validacija PEMS-a – rezultati za CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134 Validacija PEMS-a – rezultati za nemetanske 
ugljikovodike (NMHC)  [mg/km;%] (  6 ) 
135 Validacija PEMS-a – rezultati za broj čestica  [#/km;%] (  6 ) 
136 Validacija PEMS-a – rezultati za CO  [mg/km;%] (  6 ) 
137 Validacija PEMS-a – rezultati za CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138 Validacija PEMS-a – rezultati za NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Masa vozila kako se ispituje na cesti, uklju čujući masu voza ča i svih sastavnih dijelova PEMS-a. 
( 2 ) Postotak ozna čava odstupanje od bruto mase vozila. 
( 3 ) Mjesto za dodatne informacije o proizvo đaču i serijskom broju analizatora ako se upotrebljava više analizatora. Broj 
rezerviranih redaka je samo okviran; u kona čnoj datoteci za izvješ ćivanje o podacima ne smije biti praznih redaka. 
( 4 ) Obavezno navesti ako se maseni protok ispušnih plinova odre đuje mjera čem protoka ispušnih plinova (EFM). 
( 5 ) Ako je potrebno, tu se mogu dodati dodatne informacije. 
( 6 ) Validacija PEMS-a je fakultativna; emisije povezane s udaljenoš ću izmjerene PEMS-om; postotak ozna čava odstupanje od 
laboratorijske referentne vrijednosti. 
( 7 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka za karakterizaciju i ozna čivanje ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 229  
Tablica 2.  
Glavni dio datoteke za razmjenu podataka; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za 
razmjenu podataka  
Redak  198  199 (  1 ) 200  201  
Vrijeme  vožnja  [s]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) senzor  [km/h]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Zemljopisna širina  GPS  [stupnjeva:min:s]  (  2 ) 
Zemljopisna dužina  GPS  [stupnjeva:min:s]  (  2 ) 
Nadmorska visina (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Nadmorska visina (  3 ) senzor  [m]  (  2 ) 
Tlak okoline  senzor  [kPa]  (  2 ) 
Temperatura okoline  senzor  [K]  (  2 ) 
Vlažnost zraka  senzor  [g/kg; %]  (  2 ) 
Koncentracija ukupnih uglji ­
kovodika (THC)  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CH  4 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija nemetanskih 
ugljikovodika (NMHC)  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  X analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija O  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija emitiranih 
čestica  analizator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  EFM  [kg/s]  (  2 ) 
Temperatura ispušnih plinova 
u EFM-u  EFM  [K]  (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  senzor  [kg/s]  (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
Masa ukupnih ugljikovodika 
(THC)  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CH  4 analizator  [g/s]  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 230  
Redak  198  199 (  1 ) 200  201  
Masa nemetanskih ugljikovo ­
dika (NMHC)  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  X analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa O  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
PN analizator  [#/s]  (  2 ) 
Aktivirano mjerenje plinova  PEMS  [aktivirano (1); nije 
aktivirano (0); greška 
(> 1)]  ( 2 ) 
Brzina motora  ECU  [o/min]  (  2 ) 
Zakretni moment motora  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Zakretni moment na pogon ­
skoj osovini  senzor  [Nm]  (  2 ) 
Brzina okretaja kota ča senzor  [rad/s]  (  2 ) 
Protok goriva  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Protok goriva u motoru  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Protok ulaznog zraka motora  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Temperatura rashladne teku ­ 
ćine ECU  [K]  (  2 ) 
Temperatura ulja  ECU  [K]  (  2 ) 
Stanje regeneracije  ECU  —  (  2 ) 
Položaj papu čice ECU  [%]  (  2 ) 
Stanje vozila  ECU  [greška (1); uobi čajeno 
(0)] ( 2 ) 
Postotak zakretnog momenta  ECU  [%]  (  2 ) 
Zakretni moment trenja u 
postocima  ECU  [%]  (  2 ) 
Stanje napunjenosti  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Ovaj se stupac može izostaviti ako je izvor parametra dio oznake u stupcu 198. 
( 2 ) Uključiti stvarne vrijednosti od retka 201. nadalje, do kraja podataka. 
( 3 ) Utvrditi najmanje jednom metodom. 
( 4 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju vozila i uvjeta ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 231  
4.2. Međurezultati i kona čni rezultati  
4.2.1.  Međurezultati  
Tablica 3.  
Datoteka za izvješ ćivanje br. 1 – Sažetak parametara me đurezultata  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
1 Ukupna prije đena udaljenost vožnje  [km]  
2 Ukupno trajanje vožnje  [h:min:s]  
3 Ukupno vrijeme stajanja  [min:s]  
4 Prosje čna brzina vožnje  [km/h]  
5 Najve ća brzina vožnje  [km/h]  
6 Nadmorska visina na po četnoj točki vožnje  [m nadmorske visine]  
7 Nadmorska visina na krajnjoj to čki vožnje  [m nadmorske visine]  
8 Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje  [m/100 km]  
6 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovo ­
dika (THC)  [ppm]  
7 Prosje čna koncentracija CH  4 [ppm]  
8 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC)  [ppm]  
9 Prosje čna koncentracija CO  [ppm]  
10 Prosje čna koncentracija CO  2 [ppm]  
11 Prosje čna koncentracija NO  X [ppm]  
12 Prosje čna koncentracija čestica  [#/m  3 ] 
13 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova  [kg/s]  
14 Prosje čna temperatura ispušnih plinova  [K]  
15 Maksimalna temperatura ispušnih plinova  [K]  
16 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC)  [g]  
17 Ukupna masa CH  4 [g] 
18 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [g] 
19 Ukupna masa CO  [g]  
20 Ukupna masa CO  2 [g] 
21 Ukupna masa NO  X [g] 
22 Ukupan broj čestica  [#]  
23 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
24 Emisije CH  4 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 232  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
25 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
26 Emisije CO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
27 Emisije O  2 tijekom ukupne vožnje  [g/km]  
28 Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
29 Broj emitiranih čestica tijekom ukupne 
vožnje  [#/km]  
30 Prije đena udaljenost gradske vožnje  [km]  
31 Trajanje gradske vožnje  [h:min:s]  
32 Vrijeme stajanja tijekom gradske vožnje  [min:s]  
33 Prosje čna brzina gradske vožnje  [km/h]  
34 Najve ća brzina gradske vožnje  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=gradska  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k=gradska  [m/s  2 ] 
40 Ukupni pozitivni uspon tijekom gradske 
vožnje  [m/100 km]  
41 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovo ­
dika (THC) tijekom gradske vožnje  [ppm]  
42 Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
43 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom gradske vožnje  [ppm]  
44 Prosje čna koncentracija CO tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
45 Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
46 Prosje čna koncentracija NO  X tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
47 Prosje čna koncentracija čestica tijekom 
gradske vožnje  [#/m  3 ] 
48 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [kg/s]  
49 Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [K] 
50 Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [K] 
51 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom gradske vožnje  [g] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 233  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
52 Ukupna masa CH  4 tijekom gradske vožnje  [g]  
53 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom gradske vožnje  [g] 
54 Ukupna masa CO tijekom gradske vožnje  [g]  
55 Ukupna masa CO  2 tijekom gradske vožnje  [g]  
56 Ukupna masa NO  X tijekom gradske vožnje  [g]  
57 Ukupan broj čestica tijekom gradske vožnje  [#]  
58 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
59 Emisije CH  4 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
60 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
61 Emisije CO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
62 Emisije CO  2 tijekom gradske vožnje  [g/km]  
63 Emisije NO  X tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
64 Broj emitiranih čestica tijekom gradske 
vožnje  [#/km]  
65 Prije đena udaljenost izvangradskog dijela 
vožnje  [km]  
66 Trajanje izvangradskog dijela vožnje  [h:min:s]  
67 Vrijeme stajanja tijekom izvangradskog dijela 
vožnje  [min:s]  
68 Prosje čna brzina izvangradske vožnje  [km/h]  
69 Najve ća brzina izvangradske vožnje  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=izvangradska  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=izvangradska  [m/s  2 ] 
72 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovo ­
dika (THC) tijekom izvangradske vožnje  [ppm]  
73 Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 234  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
74 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom izvangradske vožnje  [ppm]  
75 Prosje čna koncentracija CO tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
76 Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
77 Prosje čna koncentracija NO  X tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
78 Prosje čna koncentracija emitiranih čestica 
tijekom izvangradske vožnje  [#/m  3 ] 
79 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [kg/s]  
80 Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [K] 
81 Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [K] 
82 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom izvangradske vožnje  [g] 
83 Ukupna masa CH  4 tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
84 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom izvangradske vožnje  [g] 
85 Ukupna masa CO tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
86 Ukupna masa CO  2 tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
87 Ukupna masa NO  X tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
88 Ukupan broj čestica tijekom izvangradske 
vožnje  [#] 
89 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
90 Emisije CH  4 tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
91 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
92 Emisije CO tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
93 Emisije CO  2 tijekom izvangradske vožnje  [g/km]  
94 Emisije NO  X tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
95 Broj emitiranih čestica tijekom izvangradske 
vožnje  [#/km]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 235  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
96 Prije đena udaljenost dijela vožnje autocestom  [km]  
97 Trajanje vožnje autocestom  [h:min:s]  
98 Vrijeme stajanja tijekom vožnje autocestom  [min:s]  
99 Prosje čna brzina vožnje autocestom  [km/h]  
100 Maksimalna brzina vožnje autocestom  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=autocesta  [m  2 /s 3 ] 
102 RPA  k , k=autocesta  [m/s  2 ] 
103 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovo ­
dika (THC) tijekom vožnje autocestom  [ppm]  
104 Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom vožnje 
na autocesti  [ppm]  
105 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom vožnje autocestom  [ppm]  
106 Prosje čna koncentracija CO tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
107 Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
108 Prosje čna koncentracija NO  X tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
109 Prosje čna koncentracija emitiranih čestica 
tijekom vožnje autocestom  [#/m  3 ] 
110 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [kg/s]  
111 Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [K] 
112 Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [K] 
113 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom vožnje autocestom  [g] 
114 Ukupna masa CH  4 tijekom vožnje na autoce ­
sti [g] 
115 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom vožnje autocestom  [g] 
116 Ukupna masa CO tijekom vožnje autocestom  [g]  
117 Ukupna masa CO  2 tijekom vožnje autoce ­
stom  [g] 
118 Ukupna masa NO  X tijekom vožnje na auto ­
cesti [g] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 236  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
119 Ukupan broj čestica tijekom vožnje autoce ­
stom  [#] 
120 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
121 Emisije CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [mg/km]  
122 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
123 Emisije CO tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
124 Emisije CO  2 tijekom vožnje autocestom  [g/km]  
125 Emisije NO  X tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
126 Broj emitiranih čestica tijekom vožnje auto ­
cestom  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju dodatnih elemenata vožnje.  
4.2.2.  Rezultati ocjenjivanja podataka  
Tablica 4.  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Postavke izra čuna metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
1 Referentna masa CO  2 [g] 
2 Koeficijent  a 1 karakteristi čne krivulje CO  2 
3 Koeficijent  b 1 karakteristi čne krivulje CO  2 
4 Koeficijent  a 2 karakteristi čne krivulje CO  2 
5 Koeficijent  b 2 karakteristi čne krivulje CO  2 
6 Koeficijent  k 11 funkcije ponderiranja  
7 Koeficijent  k 21 funkcije ponderiranja  
8 Koeficijent  k 22 =k 12 funkcije ponderiranja  
9 Primarno dopušteno odstupanje  tol  1 [%] 
10 Sekundarno dopušteno odstupanje  tol  2 [%] 
11 Softver za izra čun i verzija  (npr. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 95. retka za karakterizaciju postavki izra čuna. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 237  
Tablica 5.a  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
101 Broj prozora  
102 Broj prozora gradske vožnje  
103 Broj prozora izvangradske vožnje  
104 Broj prozora vožnje autocestom  
105 Udio prozora gradske vožnje  [%]  
106 Udio prozora izvangradske vožnje  [%]  
107 Udio prozora vožnje autocestom  [%]  
108 Udio prozora gradske vožnje u ukupnom broju prozora je 
veći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
109 Udio prozora izvangradske vožnje u ukupnom broju 
prozora je ve ći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
110 Udio prozora vožnje na autocesti u ukupnom broju prozora 
je veći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
111 Broj prozora unutar ±  tol  1 
112 Broj prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 
113 Broj prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 
114 Broj prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 
115 Broj prozora unutar ±  tol  2 
116 Broj prozora gradske vožnje unutar ±  tol  2 
117 Broj prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  2 
118 Broj prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  2 
119 Udio prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 [%] 
120 Udio prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 [%] 
121 Udio prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 [%] 
122 Udio prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 veći od 50 %  (1 = da, 0 = ne)  
123 Udio prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 veći od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
124 Udio prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 veći od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
125 Prosje čan indeks utjecajnosti za sve prozore  [%]  
126 Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore gradske vožnje  [%]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 238  
Redak  Parametar  Jedinica  
127 Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore izvangradske 
vožnje  [%] 
128 Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore vožnje autocestom  [%]  
129 Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
gradske vožnje  [mg/km]  
130 Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
izvangradske vožnje  [mg/km]  
131 Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
vožnje autocestom  [mg/km]  
132 Ponderirane emisije CH  4 prozora gradske vožnje  [mg/km]  
133 Ponderirane emisije CH  4 prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
134 Ponderirane emisije CH  4 prozora vožnje na autocesti  [mg/km]  
135 Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora gradske vožnje  [mg/km]  
136 Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
137 Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
138 Ponderirane emisije CO prozora gradske vožnje  [mg/km]  
139 Ponderirane emisije CO prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
140 Ponderirane emisije CO prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
141 Ponderirane emisije NO  x prozora gradske vožnje  [mg/km]  
142 Ponderirane emisije NO  x prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
143 Ponderirane emisije NO  x prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
144 Ponderirane emisije NO prozora gradske vožnje  [mg/km]  
145 Ponderirane emisije NO prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
146 Ponderirane emisije NO prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
147 Ponderirane emisije NO  2 prozora gradske vožnje  [mg/km]  
148 Ponderirane emisije NO  2 prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
149 Ponderirane emisije NO  2 prozora vožnje autocestom  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 239  
Redak  Parametar  Jedinica  
150 Ponderiran broj emitiranih čestica prozora gradske vožnje  [#/km]  
151 Ponderiran broj emitiranih čestica prozora izvangradske 
vožnje  [#/km]  
152 Ponderiran broj emitiranih čestica prozora vožnje autoce ­
stom  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka.  
Tablica 5.b  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Kona čni rezultati u pogledu emisija u skladu s Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
201 Ukupna vožnja – emisije ukupnih ugljikovodika (THC)  [mg/km]  
202 Ukupna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203 Ukupna vožnja – emisije nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [mg/km]  
204 Ukupna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205 Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
206 Ukupna vožnja – broj emitiranih čestica  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
Tablica 6.  
Glavni dio datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Detaljni rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za izvješ ćivanje  
Redak  498  499  500  501  
Vrijeme po četka prozora  [s]  (  1 ) 
Vrijeme kraja prozora  [s]  (  1 ) 
Trajanje prozora  [s]  (  1 ) 
Udaljenost prozora  Izvor (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = senzor)  [km]  (  1 ) 
Emisije ukupnih ugljikovo ­
dika (THC) prozora  [g] (  1 ) 
Emisije prozora CH  4 [g] (  1 ) 
Emisije nemetanskih uglji ­
kovodika (NMHC) prozora  [g] (  1 ) 
Emisije CO prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije CO  2 prozora  [g]  (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 240  
Redak  498  499  500  501  
Emisije NO  X prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije NO prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije NO  2 prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije O  2 prozora  [g]  (  1 ) 
Broj emitiranih čestica 
prozora  [#] (  1 ) 
Emisije ukupnih ugljikovo ­
dika (THC) prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CH  4 prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije nemetanskih uglji ­
kovodika (NMHC) prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CO prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CO  2 prozora  [g/km]  (  1 ) 
Emisije NO  X prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije NO prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije NO  2 prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije prozora O  2 [mg/km]  (  1 ) 
Broj emitiranih čestica 
prozora  [#/km]  (  1 ) 
Udaljenost prozora od 
karakteristi čne krivulje CO2  
h j [%] (  1 ) 
Faktor ponderiranja prozora  
w j [—] (  1 ) 
Prosječna brzina vozila 
prozora  Izvor (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = senzor)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), ( 2 ) 
( 1 ) Uključiti stvarne vrijednosti od retka 501. nadalje, do kraja podataka. 
( 2 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju karakteristika prozora.  
Tablica 7.  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Postavke izra čuna metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
1 Izvor zakretnog momenta za snagu na kota ču Senzor / ECU / linija „Veline”  
2 Nagib linije „Veline”  [g/kWh]  
3 Odsje čak linije Veline  [g/h]  
4 Trajanje pomi čne srednje vrijednosti  [s]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 241  
Redak  Parametar  Jedinica  
5 Referentna brzina za denormalizaciju ciljnog uzorka  [km/h]  
6 Referentno ubrzanje  [m/s  2 ] 
7 Potrebna snaga na glavini kota ča za vozilo pri referentnoj 
brzini i ubrzanju  [kW]  
8 Broj razreda snage uklju čujući 90 % vrijednosti P  rated - 
9 Izgled ciljnog uzorka  (razvu čen/stisnut)  
10 Softver za izra čun i verzija  (npr. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 95. retka za karakterizaciju postavki izra čuna 
Tablica 8.a  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
101 Pokrivenost razreda snage (prebrojano > 5)  (1 = da, 0 = ne)  
102 Normalnost razreda snage  (1 = da, 0 = ne)  
103 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije ukupnih 
ugljikovodika (THC)  [g/s] 
104 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CH  4 [g/s] 
105 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije nemetan ­
skih ugljikovodika (NMHC)  [g/s] 
106 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  [g/s]  
107 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  2 [g/s] 
108 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  X [g/s] 
109 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  [g/s]  
110 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  2 [g/s] 
111 Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije O  2 [g/s] 
112 Ukupna vožnja – ponderiran prosje čan broj emitiranih 
čestica  [#/s] 
113 Ukupna vožnja – ponderirana prosje čna brzina vozila  [km/h]  
114 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije ukupnih 
ugljikovodika (THC)  [g/s] 
115 Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emisija CH  4 [g/s] ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 242  
Redak  Parametar  Jedinica  
116 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije nemetan ­
skih ugljikovodika (NMHC)  [g/s] 
117 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  [g/s]  
118 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  2 [g/s] 
119 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  x [g/s] 
120 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  [g/s]  
121 Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  2 [g/s] 
122 Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emisija O  2 [g/s] 
123 Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emitiranih 
čestica  [#/s] 
124 Gradska vožnja – ponderirana prosje čna brzina vozila  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 85 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka.  
Tablica 8.b  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Kona čni rezultati u pogledu emisija u skladu s Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
201 Ukupna vožnja – emisije ukupnih ugljikovodika (THC)  [mg/km]  
202 Ukupna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203 Ukupna vožnja – emisije nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [mg/km]  
204 Ukupna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205 Ukupna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206 Ukupna vožnja – broj emitiranih čestica  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
Tablica 9.  
Glavni dio datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Detaljni rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za izvješ ćivanje  
Redak  498  499  500  501  
Ukupna vožnja – broj razreda snage (  1 ) —  
Ukupna vožnja – donja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 243  
Redak  498  499  500  501  
Ukupna vožnja – gornja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Ukupna vožnja – upotrijebljen ciljni 
uzorak (distribucija) (  1 ) [%] (  2 ) 
Ukupna vožnja – pojavnost razreda 
snage (  1 ) — (  2 ) 
Ukupna vožnja – pokrivenost razreda 
snage > 5 prebrojano (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Ukupna vožnja – normalnost razreda 
snage (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije THC 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CH  4 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije 
nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CO 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO  X 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije O  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čni broj emiti ­
ranih čestica razreda snage (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čna brzina vozila 
razreda snage (  1 ) Izvor (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = senzor)  [km/h]  (  2 ) 
Gradska vožnja – broj razreda snage (  1 ) —  
Gradska vožnja – donja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Gradska vožnja – gornja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Gradska vožnja – upotrijebljen ciljni 
uzorak (distribucija) (  1 ) [%] (  2 ) 
Gradska vožnja – pojavnost razreda 
snage (  1 ) — (  2 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 244  
Redak  498  499  500  501  
Gradska vožnja – pokrivenost razreda 
snage > 5 prebrojano (  3 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Gradska vožnja – normalnost razreda 
snage (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije 
ukupnih ugljikovodika (THC) razreda 
snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CH  4 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije 
nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CO 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO  X 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije O  2 
razreda snage (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čan broj emiti ­
ranih čestica razreda snage (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čna brzina vozila 
razreda snage (  1 ) Izvor (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = senzor)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Izvješćuje se o rezultatima za svaki razred snage po čevši od razreda snage br. 1 do razreda snage koji uklju čuje 90 % 
vrijednosti P  rated . 
( 2 ) Uključiti stvarne vrijednosti od retka 501. nadalje, do kraja podataka. 
( 3 ) Izvješćuje se o rezultatima za svaki razred snage po čevši od razreda snage br. 1 do razreda snage br. 5. 
( 4 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
4.3. Opis vozila i motora  
Proizvođač dostavlja opis vozila i motora u skladu s Dodatkom 4. Prilogu I.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 245  
Dodatak 9.  
Proizvođačev certifikat o sukladnosti
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 246  
PRILOG IV.  
PODACI O EMISIJAMA KOJI SE ZAHTIJEVAJU PRI 
HOMOLOGACIJI TIPA ZA POTREBE TEHNI ČKIH PREGLEDA  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 247  
Dodatak 1.  
MJERENJE EMISIJE UGLJI ČNOG MONOKSIDA PRI BRZINAMA 
VRTNJE MOTORA U PRAZNOM HODU  
(ISPITIVANJE TIPA 2.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuje postupak ispitivanja tipa 2. za mjerenje 
emisija uglji čnog monoksida pri brzinama vrtnje motora u praznom hodu 
(uobičajenima i visokima).  
2. OPĆI ZAHTJEVI  
2.1. Opći zahtjevi utvr đeni su u odjeljku 5.3.2. i stavcima od 5.3.7.1. do 5.3.7.6. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimku opisanu u odjeljku 2.2.  
2.2. Tablica iz stavka 5.3.7.5. Pravilnika UNECE-a br. 83 smatra se tablicom za 
ispitivanje tipa 2. u odjeljku 2.1. dopune Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su u Prilogu 5. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz 
iznimke navedene u odjeljcima 3.2. i 3.3.  
3.2. Specifikacije referentnih goriva u stavku 2.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatraju se upu ćivanjem na odgovaraju će specifikacije referentnih 
goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
3.3. Upućivanje na ispitivanje tipa I. u to čki 2.2.1. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa I. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 248  
Dodatak 2.  
MJERENJE ZACRNJENJA DIMA  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuju zahtjevi za mjerenje zacrnjenja emisija 
ispušnih plinova.  
2. SIMBOL ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA APSORPCIJE  
2.1. Simbol ispravljenog koeficijenta apsorpcije mora se postaviti na svako 
vozilo koje je sukladno s homologiranim tipom vozila na koji se primje ­
njuje ovo ispitivanje. Simbol je u obliku pravokutnika u kojem se nalazi 
broj koji prikazuje vrijednost ispravljenog koeficijenta apsorpcije, izražen 
u m  –1 , dobivenog u trenutku homologacije ispitivanjem pri slobodnom 
ubrzavanju. Ispitna metoda opisana je u odjeljku 4.  
2.2. Simbol mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv. Mora se pri čvrstiti na vidljivo i 
lako dostupno mjesto čiji položaj mora biti odre đen u dopuni certifikata o 
homologaciji koja je prikazana u Dodatku 4. Prilogu I.  
2.3. Na slici IV.2.1. prikazan je primjer tog simbola.  
Slika IV.2.1.
  
Gornji simbol prikazuje da je ispravljeni apsorpcijski koeficijent 1,30 m  –1 . 
3. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
3.1. Specifikacije i ispitivanja utvr đeni su u dijelu III. odjeljku 24. Pravilnika 
UNECE-a br. 24 (  1 ), uz iznimke od tih postupaka navedene u to čki 3.2.  
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u to čki 24.1. Pravilnika UNECE-a br. 24 smatra 
se upućivanjem na Dodatak 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
4.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su prilozima 4., 5., 7., 8., 9. i 10. Pravilniku 
UNECE-a br. 24, uz iznimke navedene u odjeljcima 4.2., 4.3. i 4.4.  
4.2. Ispitivanje motora pri ustaljenim brzinama vrtnje na krivulji punog 
opterećenja 
4.2.1. Upu ćivanje na Prilog 1. u stavku 3.1. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a 
br. 24 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.2.2. Referentno gorivo koje je navedeno u to čki 3.2. Priloga 4. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatra se upu ćivanjem na referentno gorivo u Prilogu 
IX. ovoj Uredbi za grani čne vrijednosti emisija prema kojima se tip vozila 
homologira.  ▼B 
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 249  
4.3. Ispitivanje pri slobodnom ubrzavanju  
4.3.1. Upu ćivanja na tablicu 2. Priloga 2. u stavku 2.2. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem na tablicu iz to čke 2.4.2.1. 
Dodatka 4. Priloga I. ovoj Uredbi.  
4.3.2. Upu ćivanja na stavak 7.3. Priloga 1. u stavku 2.3. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj 
Uredbi.  
4.4. Metoda mjerenja „ECE” neto snage motora s kompresijskim palje ­
njem  
4.4.1. Upu ćivanja u stavku 7. Priloga 10. Pravilniku UNECE-a br. 24 na 
„Dodatak ovom Prilogu” te upu ćivanja u stavcima 7. i 8. Priloga 10. 
Pravilniku UNECE-a br. 24 na „Prilog 1.” smatraju se upu ćivanjem na 
Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 250  
PRILOG V.  
VERIFIKACIJA EMISIJA PLINOVA IZ KU ĆIŠTA KOLJENASTOG 
VRATILA  
(ISPITIVANJE TIPA 3.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak ispitivanja tipa 3. za verifikaciju 
emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila kako je opisano u odjeljku 
5.3.3. Pravilnika UNECE-a br. 83.  
2. OPĆI ZAHTJEVI  
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 3. Utvr đeni su u odjeljcima 1. i 
2. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čkama 
2.2. i 2.3. u nastavku.  
2.2. Upućivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.1. Priloga 6. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  
▼M2 
2.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji ili ako je ukupno optere ćenje vozila (VH) na 
80 km/h ve će od ukupnog optere ćenja VL-a na 80 km/h + 5 %, upotrebljava 
se cestovni otpor VH. VL i VH definirani su u to čki 4.2.1.2. Podpriloga 4. 
Prilogu XXI. Alternativno, proizvo đač može odlu čiti primijeniti cestovne 
otpore koji su utvr đeni u skladu s odredbama Dodatka 7. Prilogu 4.a Pravil ­
nika UNECE-a br. 83 za vozilo uklju čeno u interpolacijsku porodicu.  
▼B 
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su u odjeljcima 3. do 6. Priloga 6. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upućivanja na ispitivanje tipa I. u stavku 3.2. Priloga 6. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 251  
PRILOG VI.  
ODREĐIVANJE EMISIJA NASTALIH ISPARAVANJEM  
(ISPITIVANJE TIPA 4.)  
1. UVOD  
1.1. U ovom je Prilogu opisan postupak za ispitivanje tipa 4. kojim se 
određuju emisije ugljikovodika nastale isparavanjem iz sustava 
goriva u vozilima s motorima s vanjskim paljenjem.  
2. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
2.1. Uvod  
Postupak uklju čuje ispitivanje emisija nastalih isparavanjem i dva 
dodatna ispitivanja, jedno za starenje filtra s aktivnim ugljenom, 
kako je opisano u to čki 5.1., i jedno za propusnost sustava za 
pohranu goriva, kako je opisano u to čki 5.2.  
Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem (slika VI.1.) služi za utvr ­ 
đivanje emisija ugljikovodika nastalih isparavanjem kao posljedice 
dnevnih kolebanja temperatura, toplog kondicioniranja nakon 
gašenja motora i gradske vožnje.  
2.2. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem sastoji se od:  
a) ispitne vožnje uklju čujući gradski (prvi dio) i izvangradski (drugi 
dio) vozni ciklus, a zatim dva gradska (prvi dio) vozna ciklusa,  
b) utvrđivanja gubitka toplog kondicioniranja;  
c) utvrđivanja dnevnog gubitka.  
Kako bi se dobio ukupni rezultat ispitivanja, pribrajaju se masene 
emisije ugljikovodika iz faza toplog kondicioniranja i dnevnoga 
gubitka s faktorom propusnosti.  
3. VOZILO I GORIVO  
3.1. Vozilo  
3.1.1. Vozilo mora biti u dobrom mehani čkom stanju i prije ispitivanja 
mora biti uhodavano i voženo najmanje 3 000 km. U svrhu odre đi­
vanja emisija nastalih isparavanjem bilježe se kilometraža i starost 
vozila koje se koristi za certifikaciju. Sustav za kontrolu emisija 
nastalih isparavanjem spaja se i ispravno radi tijekom uhodavanja, 
a filtar s aktivnim ugljenom (ili više njih) uobi čajeno se koristi, 
odnosno ne pro čišćava se neuobi čajeno niti se neuobi čajeno optere ­ 
ćuje. Filtar s aktivnim ugljenom koji se izlaže starenju u skladu s 
postupkom utvr đenim u stavku 5.1. mora biti povezan kao što je 
opisano na slici VI.1.  
3.2. Gorivo  
3.2.1. Mora se upotrebljavati referentno gorivo E10 tipa 1. navedeno u 
Prilogu IX. ovoj Uredbi. Za potrebe ove Uredbe, upu ćivanje na 
E10 znači referentno gorivo tipa 1., osim za starenje filtra s 
aktivnim ugljenom, kao što je navedeno u to čki 5.1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 252  
4. ISPITNA OPREMA ZA ISPITIVANJE ISPARAVANJA  
4.1. Dinamometar s valjcima  
Dinamometar s valjcima mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatka 1. 
Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.2. Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem  
Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem mora ispunjavati 
zahtjeve iz stavka 4.2. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Slika VI.1.  
Utvrđivanje emisija nastalih isparavanjem  
3 000 km uhodavanja (bez posebnog čišćenja/optere ćenja)  
Uporaba filtara s aktivnim ugljenom izloženih starenju  
Čišćenje vozila parom (ako je potrebno)  
Smanjenje ili uklanjanje pozadinskih izvora emisija koje ne proi ­
zlaze iz goriva (po dogovoru)
  
Napomene : 
1. Porodice kontrole emisija nastalih isparavanjem – kao u to čki 
3.2. Priloga I.  
2. Emisije ispušnih plinova mogu se mjeriti tijekom ispitivanja tipa 
1., no to se ne rabi u zakonodavne svrhe. Zakonodavno ispiti ­
vanje ispušnih emisija ostaje odvojeno.  
4.3. Analiti čki sustavi  
Analitički sustavi moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.3. Priloga 
7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 253  
4.4. Bilježenje temperature  
Bilježenje temperature mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.5. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.5. Bilježenje tlaka  
Bilježenje tlaka mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.6. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.6. Ventilatori  
Ventilatori moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.7. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.7. Plinovi  
Plinovi moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.8. Priloga 7. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83.  
4.8. Dodatna oprema  
Dodatna oprema mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.9. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5. ISPITNI POSTUPAK  
5.1. Izlaganje filtra s aktivnim ugljenom starenju na ispitnom ure đaju 
Prije izvo đenja slijedova toplog kondicioniranja i dnevnih gubitaka, 
filtri moraju biti izloženi starenju prema postupku opisanom na slici 
VI.2. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 254  
Slika VI.2.  
Postupak izlaganja filtra starenju na ispitnom ure đaju
 
5.1.1. Ispitivanje temperaturnog kondicioniranja  
U namjenskoj temperaturnoj komori filtar ili više njih izlažu se 
ciklusima temperatura od – 15 °C do 60 °C, uz 30 minuta stabili ­
zacije pri – 15 °C i 60 °C. Svaki ciklus traje 210 minuta, kao na 
slici 3. Temperaturni gradijent mora biti što je mogu će bliže 
1 °C/min. Nikakav prisilni protok zraka ne bi smio prolaziti kroz 
filtar.  
Ciklus se ponavlja 50 puta uzastopce. Taj će postupak ukupno 
trajati 175 sati.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 255  
Slika VI.3.  
Ciklus temperaturnog kondicioniranja
  
5.1.2. Ispitivanje otpornosti filtra na vibracije  
Nakon postupka izlaganja starenju temperaturom, filtar se trese na 
okomitoj osi, pri čemu je montiran na isti na čin kao i u vozilu, s 
ukupnim Grms (  1 ) > 1,5 m/sec  2 i s učestalošću od 30 ± 10 Hz. 
Ispitivanje traje 12 sati.  
5.1.3. Ispitivanje starenja filtra uz pomo ć goriva  
5.1.3.1. Starenje gorivom u trajanju od 300 ciklusa  
5.1.3.1.1. Nakon ispitivanja temperaturnog kondicioniranja i otpornosti filtra 
na vibracije, filtar se izlaže starenju s mješavinom komercijalnog 
goriva E10 tipa 1. kako je nazna čeno u točki 5.1.3.1.1.1. u nastavku 
i dušika ili zraka s volumenom pare goriva od 50 ± 15 posto. Stopa 
punjenja parom goriva mora se držati izme đu 60 ± 20 g/h.  
Filtar se optere ćuje do odgovaraju će točke probijanja. Probijanje se 
smatra trenutkom kad ukupna koli čina emitiranih ugljikovodika 
dosegne 2 grama. Kao alternativa, optere ćenje se smatra završenim 
kada ekvivalentna razina koncentracija na otvoru za odzra čivanje 
dosegne 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Komercijalno gorivo E10 koje se rabi za ovaj test mora ispunjavati 
iste uvjete kao referentno gorivo E10 za sljede će točke: 
Gustoća na 15 °C  
— Tlak para (DVPE)  
— Destilacija (samo isparavanje)  
— Analiza ugljikovodika (samo olefina, aromata, benzena)  
— Sadržaj kisika  
— Sadržaj etanola  ▼B 
( 1 ) Grms: Efektivna vrijednost (rms) signala vibracija izra čunava se kvadriranjem veli čine 
signala na svakoj to čki, pronalaženjem prosje čne (srednje) vrijednosti kvadrata 
veličine, a zatim va đenjem kvadratnog korijena srednje vrijednosti. Dobiveni broj 
je Grms metrika.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 256  
5.1.3.1.2. Filtar se čisti prema postupku opisanom u stavku 5.1.3.8. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Filtar se mora o čistiti izme đu 5 minuta do najviše 1 sat nakon 
punjenja.  
5.1.3.1.3. Korake u postupku utvr đene u točkama 5.1.3.1.1. i.5.1.3.1.2. treba 
ponoviti 50 puta, nakon čega slijedi mjerenje radnog kapaciteta 
butana (BWC), što zna či sposobnost filtra s aktivnim ugljenom da 
apsorbira i desorbira butan iz suhog zraka pod odre đenim uvjetima, 
u 5 butanskih ciklusa, kao što je opisano u to čki 5.1.3.1.4. u 
nastavku. Starenje parom goriva nastavit će se sve dok se ne 
postigne 300 ciklusa. Mjerenje BWC-a u 5 butanskih ciklusa, kao 
što je navedeno u to čki 5.1.3.1.4., izvršit će se nakon 300 ciklusa.  
5.1.3.1.4. Nakon 50 i 300 ciklusa starenja gorivom vrši se mjerenje BWC-a. 
To se mjerenje sastoji od optere ćenja filtra u skladu sa stavkom 
5.1.6.3. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 do proboja. Bilježi 
se BWC.  
Filtar se zatim čisti prema postupku opisanom u stavku 5.1.3.8. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Filtar se mora o čistiti izme đu 5 minuta do najviše 1 sat nakon 
punjenja.  
Radnja optere ćenja butanom ponavlja se 5 puta. BWC se bilježi 
nakon svakog koraka optere ćenja butanom. BWC  50 se izračunava 
i bilježi kao prosje čna vrijednost 5 BWC-ova.  
Ukupno, filtar će biti izložen starenju od 300 ciklusa starenja 
gorivom + 10 butanskih ciklusa i smatrat će se stabiliziranim.  
5.1.3.2. Ako filtar ili više njih isporu čuju dobavlja či, proizvo đači moraju 
unaprijed obavijestiti homologacijsko tijelo da im dopusti da 
nazoče bilo kojem dijelu starenja u prostorima dobavlja ča. 
5.1.3.3. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će 
uključujući najmanje sljede će elemente:  
— vrstu aktivnog ugljena,  
— brzinu punjenja,  
— specifikacije goriva,  
— Mjerenja BWC-a  
5.2. Odre đivanje faktora propusnosti sustava goriva (slika VI.4.)  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 257  
Slika VI.4.  
Određivanje faktora propusnosti
  
Odabire se sustav za pohranjivanje goriva reprezentativan za poro ­
dicu i fiksira na okvir, a zatim se kondicionira referentnim gorivom 
E10 tijekom 20 tjedana na 40 °C +/– 2 °C. Položaj sustava za 
pohranjivanje goriva na okviru mora biti sli čan izvornom položaju 
na vozilu.  
5.2.1. Spremnik se puni svježim referentnim gorivom E10 na temperaturi 
od 18 °C ± 8 °C. Spremnik se puni na 40 +/– 2 % nazivnog 
kapaciteta spremnika. Zatim se okvir sa sustavom goriva stavlja u 
posebnu i sigurnu prostoriju s kontroliranom temperaturom od 
40 °C +/–2 °C tijekom 3 tjedna.  
5.2.2. Na kraju 3. tjedna, spremnik se isprazni i ponovo napuni svježim 
referentnim gorivom E10 na temperaturi od 18 °C ± 8 °C pri 40 +/– 
2 % nazivnog kapaciteta spremnika.  
U roku od 6 do 36 sati, zadnjih 6 sati na 20 °C ± 2 °C okvir sa 
sustavom goriva stavlja se u VT-SHED, postupak ispitivanja 
dnevnih emisija vrši se u razdoblju od 24 sata, prema postupku 
opisanom u stavku 5.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. 
Sustav za gorivo prozra čuje se na vanjskoj strani VT-SHED-a da 
bi se otklonila mogu ćnost da se emisije iz prozra čivanja spremnika 
broje kao propusnost. Emisije HC-a mjere se i vrijednost se bilježi 
kao HC  3W . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 258  
5.2.3. Okvir sa sustavom goriva ponovno se stavlja u posebnu i sigurnu 
prostoriju s kontroliranom temperaturom od 40 °C +/–2 °C tijekom 
preostalih 17 tjedana.  
5.2.4. Na kraju 17. tjedna, spremnik se isprazni i ponovo napuni svježim 
referentnim gorivom na temperaturi od 18 °C ± 8 °C pri 40 +/– 2 % 
nazivnog kapaciteta spremnika.  
U roku od 6 do 36 sati, zadnjih 6 sati na 20 °C ± 2 °C okvir sa 
sustavom goriva stavlja se u VT-SHED, postupak ispitivanja 
dnevnih emisija vrši se u razdoblju od 24 sata, prema postupku 
opisanom u stavku 5.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. 
Sustav za gorivo prozra čuje se na vanjskoj strani VT-SHED-a da 
bi se otklonila mogu ćnost da se emisije iz prozra čivanja spremnika 
broje kao propusnost. Emisije HC-a mjere se i vrijednost se bilježi 
kao HC  20W . 
5.2.5. Faktor propusnosti je razlika izme đu HC  20W i HC  3W u g/24 h s tri 
znamenke.  
5.2.6. Faktor propusnosti odre đuju dobavlja či; proizvo đači moraju 
unaprijed obavijestiti homologacijsko tijelo da im dopusti prisutnost 
pri provjeri u prostorima dobavlja ča. 
5.2.7. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će 
koje sadržava najmanje sljede će elemente:  
a) puni opis testiranog sustava za pohranjivanje goriva, uklju čujući 
i podatke o ispitanoj vrsti spremnika, o tome je li spremnik 
jednoslojni ili višeslojni, koje se vrste materijala koriste za 
spremnike i druge dijelove sustava za pohranjivanje goriva,  
b) tjedna srednja temperatura na kojoj je provedeno starenje,  
c) HC izmjeren u 3. tjednu (HC  3W ), 
d) HC izmjeren u 20. tjednu (HC  20W ), 
e) rezultiraju ći faktor propusnosti (PF).  
▼M2 
5.2.8 Kao iznimka od to čaka 5.2.1. do 5.2.7., proizvo đači koji koriste 
višeslojne ili metalne spremnike mogu izabrati primjenu sljede ćeg 
dodijeljenog faktor propusnosti (APF) umjesto gore spomenutog 
cjelovitog mjernog postupka:  
APF za višeslojni/metalni spremnik = 120 mg/24 h.  
▼B 
5.2.8.1. Ako proizvo đač izabere primjenu dodijeljenih faktora propusnosti, 
proizvođač dostavlja homologacijskom tijelu izjavu u kojoj je jasno 
naznačen tip spremnika kao i izjavu o tipu materijala koji se koristi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 259  
5.3. Slijed mjerenja gubitaka faza toplog kondicioniranja i dnevnih gubi ­
taka 
Vozilo se priprema u skladu sa stavcima 5.1.1. i 5.1.2. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost 
homologacijskog tijela, pozadinski negorivi izvori emisija mogu se 
ukloniti ili smanjiti prije ispitivanja (npr. zagrijavanje gume ili 
vozila, uklanjanje teku ćine za čišćenje).  
5.3.1. Kondicioniranje  
Vozilo mora biti parkirano najmanje 12 sati i najviše 36 sati u 
prostoru kondicioniranja. Do kraja tog razdoblja temperatura 
motornog ulja i rashladne teku ćine mora dosegnuti temperaturu 
prostora, uz odstupanje od ± 3 C.  
5.3.2. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Pražnjenje i ponovno punjenje goriva obavlja se u skladu sa 
stavkom 5.1.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5.3.3. Vožnja za pretkondicioniranje  
U roku od jednog sata od završenog pražnjenja i punjenja goriva, 
vozilo se stavlja na dinamometar s valjcima i prelazi jedan prvi i 
dva druga dijela voznog ciklusa tipa I. u skladu s Prilogom 4.a 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Ispušne se emisije tijekom te radnje ne uzorkuju.  
5.3.4. Kondicioniranje  
U roku od pet minuta od dovršetka pretkondicioniranja vozilo se 
parkira u prostoru kondicioniranja gdje ostaje najmanje 12 sati i 
najviše 36 sati. Do kraja tog razdoblja temperatura motornog ulja 
i rashladne teku ćine mora dosegnuti temperaturu prostora, uz odstu ­
panje od ± 3 C.  
5.3.5. Proboj filtra  
Filtar koji je bio izložen starenju prema slijedu opisanom u stavku 
5.1. optere ćuje se do proboja prema postupku iz stavka 5.1.4. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5.3.6. Ispitivanje dinamometrom  
5.3.6.1. U roku od jednog sata od završenog optere ćivanja filtra vozilo se 
stavlja na dinamometar s valjcima i prelazi jedan prvi i dva druga 
dijela voznog ciklusa tipa I. u skladu s Prilogom 4.a Pravilniku 
UNECE-a br. 83. Nakon toga motor se ponovno gasi. Tijekom te 
radnje mogu se uzorkovati ispušne emisije, no rezultati se ne rabe u 
svrhu homologacije emisija s obzirom na ispušne plinove.  
5.3.6.2. Unutar dvije minute od završetka ispitne vožnje tipa I. navedene u 
točki 5.3.6.1. vozilo se podvrgava još jednoj vožnji za pretkondi ­
cioniranje koja se sastoji od dva prva dijela ispitnog ciklusa tipa I. 
(pokretanje sa zagrijanim motorom). Nakon toga se motor ponovo 
gasi. Tijekom te radnje nije potrebno uzorkovati emisije ispušnih 
plinova.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 260  
5.3.7. Toplo kondicioniranje  
Nakon ispitivanja s dinamometrom vrši se ispitivanje emisija 
nastalih isparavanjem pri toplom kondicioniranju u skladu s 
odjeljkom 5.5. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Rezultat 
gubitaka toplog kondicioniranja izra čunava se u skladu sa stavkom 
6. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 i bilježi se kao M  HS . 
5.3.8. Kondicioniranje  
Nakon ispitivanja emisija nastalih isparavanjem pri toplom kondi ­
cioniranju vrši se kondicioniranje u skladu sa stavkom 5.6. Priloga 
7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5.3.9. Ispitivanje dnevnih emisija  
5.3.9.1. Nakon kondicioniranja prvo se mjerenje dnevnih emisija tijekom 24 
sata obavlja u skladu sa stavkom 5.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE- 
a br. 83. Emisije se izra čunavaju u skladu sa stavkom 6. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. Dobivena vrijednost bilježi se kao 
M D1 . 
5.3.9.2. Nakon prvog ispitivanja dnevnih emisija tijekom 24 sata, vrši se 
drugo mjerenje dnevnih emisija tijekom 24 sata u skladu sa 
stavkom 5.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Emisije se 
izračunavaju u skladu sa stavkom 6. Priloga 7. Pravilniku 
UNECE-a br. 83. Dobivena vrijednost bilježi se kao M  D2 . 
5.3.10. Izra čun 
Rezultat M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF mora biti ispod grani čne vrijednosti 
definirane u tablici 3. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
5.3.11. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će 
koje sadržava najmanje sljede će elemente:  
a) opis razdoblja kondicioniranja, uklju čujući vrijeme i srednje 
temperature  
b) opis filtra izloženog starenju i upu ćivanje na to čno izvješ će o 
starenju  
c) srednja temperatura tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja  
d) mjerenje tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja, HSL  
e) mjerenje prve dnevne emisije, DL  1. dan  
e) mjerenje druge dnevne emisije, DL  2. dan  
g) konačni rezultat ispitivanja isparavanja, izra čunan kao 
„M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF”.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 261  
PRILOG VII.  
VERIFIKACIJA TRAJNOSTI URE ĐAJA ZA KONTROLU 
ONEČIŠĆENJA  
(ISPITIVANJE TIPA 5.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak za verifikaciju trajnosti ure đaja za 
kontrolu one čišćenja.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 5. utvr đeni su u odjeljku 5.3.6. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čkama 2.2. i 2.3. u 
nastavku.  
2.2. Tablica u stavku 5.3.6.2. i tekst u stavku 5.3.6.4. Pravilnika UNECE-a 
br. 83 tuma če se kako slijedi:  
Kategorija motora  Zadani faktori pogoršanja  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
S vanjskim izvorom paljenja  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
S kompresijskim paljenjem  Kako nema dodijeljenih faktora pogoršanja za vozila s motorima s kompresij ­
skim paljenjem, proizvo đači za utvr đivanje faktora pogoršanja primjenjuju 
postupke ispitivanja trajnosti starenjem potpunog vozila ili na ispitnoj napravi.  
2.3. Upu ćivanje na zahtjeve iz stavaka 5.3.1. i 8.2. u stavku 5.3.6.5. Pravilnika 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na zahtjeve iz Priloga XXI. i 
odjeljka 4.2. Priloga I. ovoj Uredbi tijekom korisnog vijeka trajanja vozila.  
2.4. Prije upotrebe grani čnih vrijednosti emisija utvr đenih u tablici 2. Priloga I. 
Uredbi (EZ) br. 715/2007 za procjenu uskla đenosti sa zahtjevima navede ­
nima u stavku 5.3.6.5. Pravilnika UNECE-a br. 83, faktori pogoršanja 
izračunavaju se i primjenjuju kako je opisano u tablici A7/1. Podpriloga 
7. i tablici A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 1. do 7. i doda ­
cima 1., 2. i 3. Prilogu 9. Pravilniku UNECE-a br. 83., uz iznimke nave ­
dene u odjeljcima 3.2. i 3.10.  
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u stavku 1.5. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3.3. Upu ćivanje na grani čne vrijednosti emisija iz tablice 1. u to čki 1.6. Priloga 
9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na grani čne vrijed­
nosti emisija iz tablice 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.4. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.1.7. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 262  
3.5. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.2.6. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  
3.6. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 3.1. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  
3.7. Upu ćivanje na to čku 5.3.1.4. u prvom dijelu stavka 7. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na tablicu 2. iz Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007.  
3.8. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.2. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
metode u Dodatku 7. Prilogu 4.a smatra se upu ćivanjem na Podprilog 4. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.9. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.4. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
Prilog 4.a smatra se upu ćivanjem na Podprilog 4. Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  
▼M2 
3.10. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji ili ako je ukupno optere ćenje vozila (VH) na 
80 km/h ve će od ukupnog optere ćenja VL-a na 80 km/h + 5 %, upotreb ­
ljava se cestovni otpor VH. VL i VH definirani su u to čki 4.2.1.2. Podpri ­
loga 4. Prilogu XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 263  
PRILOG VIII.  
VERIFIKACIJA PROSJE ČNIH EMISIJA PRI NISKIM 
TEMPERATURAMA OKOLINE  
(ISPITIVANJE TIPA 6.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuju potrebna oprema i postupak za ispitivanje tipa 
6. za verifikaciju emisija pri niskim temperaturama.  
2. OPĆI ZAHTJEVI  
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 6. utvr đeni su u odjeljku 5.3.5. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u odjeljku 2.2. u 
nastavku.  
2.2. Grani čne vrijednosti na koje se upu ćuje u stavku 5.3.5.2. Pravilnika 
UNECE-a br. 83 odnose se na grani čne vrijednosti navedene u tablici 4. 
Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 2. do 6. Priloga 8. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. uz iznimke navedene u to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upućivanje na to čku 2. Priloga 10. u to čki 3.4.1. Priloga 8. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na odjeljak B Priloga IX. ovoj 
Uredbi.  
▼M2 
3.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji ili ako je ukupno optere ćenje vozila (VH) na 
80 km/h ve će od ukupnog optere ćenja VL-a na 80 km/h + 5 %, upotrebljava 
se cestovni otpor VH. VL i VH definirani su u to čki 4.2.1.2. Podpriloga 4. 
Prilogu XXI. Alternativno, proizvo đač može odlu čiti primijeniti cestovne 
otpore koji su utvr đeni u skladu s odredbama Dodatka 7. Prilogu 4.a Pravil ­
nika UNECE-a br. 83 za vozilo uklju čeno u interpolacijsku porodicu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 264  
PRILOG IX.  
SPECIFIKACIJE REFERENTNIH GORIVA  
A. REFERENTNA GORIVA  
1. Tehnički podaci referentnih goriva za ispitivanje vozila s motorima s 
vanjskim izvorom paljenja  
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Istraživački oktanski broj, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gustoća na 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak pare (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Udio vode  % vol.  0,05  EN 12937  
Izgled na –7 °C  bistar i svijetao  
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol.  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 100 °C  % vol.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 150 °C  % vol.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  170  195  EN ISO 3405  
Ostatak  % vol.  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati čni spojevi  % vol.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % vol.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— zasićeni spojevi  % vol.  izvješ će EN 22854  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
Indukcijsko vrijeme (  4 ) minuta  480  —  EN ISO 7536  
Udio kisika (  5 ) % vol.  3,3  3,7  EN 22854  
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 265  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Udio sumpora (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — razred 1.  EN ISO 2160  
Udio olova  mg/l  —  5  EN 237  
Udio fosfora (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih 
strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376.  
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore 
navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E85)  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Istraživački oktanski broj, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON  85  —  EN ISO 5163  
Gustoća na 15 °C  kg/m  3 izvješće ISO 3675  
Tlak pare  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Udio sumpora (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksidacijska stabilnost  minuta  360  EN ISO 7536  
Udjel prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Izgled se utvr đuje na temperaturi okoline 
ili na 15 °C, ovisno o tome koja je ve ća. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebdećih ili nataloženih one čišću­
jućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi (  5 ) % vol.  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 266  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol.  —  2  
Metanol  % vol.  0,5  
Benzin (  6 ) % vol.  bilanca  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Udio vode  % vol.  0,3  ASTM E 1064  
Udio anorganskog klorida  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  Oznaka  razred 1.  EN ISO 2160  
Kiselost (kao octena kiselina CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju to čnosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slučajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.  
Tip: UNP  
Parametar  Jedinica  Gorivo A  Gorivo B  Ispitna metoda  
Sastav:  ISO 7941  
Sadržaj C  3 % vol.  30 ± 2  85 ± 2  
Sadržaj C  4 % vol.  bilanca  bilanca  
< C  3 , > C  4 % vol.  maksimalno 2  maksimalno 2  
Olefini  % vol.  maksimalno 12  maksimalno 15  
Ostatak isparavanja  mg/kg  maksimalno 50  maksimalno 50  prEN 15470  
Voda na 0 °C  slobodno  slobodno  prEN 15469  
Ukupni sadržaj sumpora  mg/kg  maksimalno 10  maksimalno 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 267  
Parametar  Jedinica  Gorivo A  Gorivo B  Ispitna metoda  
Vodikov sulfid  ne primjenjuje se ne primjenjuje se  ISO 8819  
Korozija bakrene plo čice oznaka  razred 1.  razred 1.  ISO 6251 (  1 ) 
Miris  Karakteristi čan karakteristi čan 
Motorni oktanski broj  minimalno 89  minimalno 89  EN 589 Prilog B  
( 1 ) Tom se metodom možda ne će točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava protukorozijska sredstva ili 
druge kemikalije koje umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zato je zabranjeno dodavanje takvih spojeva samo 
radi davanja prednosti ispitnoj metodi.  
Tip: PP/biometan  
Karakteristike  Jedinice  Osnova  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Referentno gorivo G20  
Sastav:  
Metan  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Stanje (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Udio sumpora  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referentno gorivo G25  
Sastav:  
Metan  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Stanje (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Udio sumpora  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrijednosti se utvr đuju pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa 
( 4 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrijednost se odre đuje pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa 
( 6 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa  
Tip: vodik za motore s unutarnjim izgaranjem  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Čistoća vodika  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Ukupno ugljikovodika  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 268  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Kisik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Dušik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Sumpor  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Trajne čestice (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne kondenzira se. 
( 2 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne smije sadržavati prašinu, pijesak, prljavštinu, smolu, ulja ni druge tvari u koli čini dovoljnoj da našteti opremi jedinice 
za napajanje vozila (motora) dok se napaja gorivom.  
2. Tehnički podaci goriva za ispitivanje vozila s motorima s kompresijskim 
paljenjem  
Tip: Dizel (B7):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Cetanski indeks  46,0  EN ISO 4264  
Cetanski broj (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Gustoća na 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilacija:  
— točka 50 %  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— točka 95 %  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Plamište  °C  55  —  EN ISO 2719  
Točka zamućenja °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoznost na 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policiklički aromatski ugljikovodici  % vol  2,0  4,0  EN 12916  
Udio sumpora  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — Razred 1.  EN ISO 2160  
Ostatak ugljika po Conradsonu (10 % 
DR) % vol.  —  0,20  EN ISO 10370  
Udio pepela  % vol.  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 269  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Ukupno one čišćenje mg/kg  —  24  EN 12662  
Udio vode  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Kiselinski broj  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazivost (promjer površine habanja 
prema metodi HFRR na 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oksidacijska stabilnost na 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
FAME (  4 ) % vol.  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Područje cetanskog broja nije u skladu sa zahtjevima za minimalno podru čje 4R. Ipak, u slu čaju spora izme đu dobavlja ča i 
korisnika goriva, za razrješenje istih mogu se koristiti uvjeti navedeni u ISO 4259 pod uvjetom da se provede dovoljan broj 
ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna preciznost, radije nego jednostruko odre đivanje. 
( 3 ) Iako se oksidacijska stabilnost regulira, vjerojatno je da će rok uporabe biti ograni čen. U pogledu uvjeta skladištenja i životnog 
vijeka traži se savjet dobavlja ča. 
( 4 ) Udio FAME odgovara specifikaciji EN 14214.  
3. Tehnički podaci o gorivima za testiranje vozila s gorivnim ćelijama  
Tip: Vodik za vozila s pogonom na gorivne ćelije  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Vodik kao gorivo (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Ukupno plinova (  2 ) μmol/mol  0  100  
Ukupni ugljikovodici  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Voda  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Kisik  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helij (He), dušik (N  2 ), argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ukupno spojeva sumpora  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehid (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Mravlja kiselina (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amonijak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 270  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Ukupno halogenirani spojevi  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Veličina čestica  μm 0  10  ISO 14687-2  
Koncentracija čestica  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indeks vodika kao goriva utvr đuje se oduzimanjem ukupnog sadržaja plinovitih sastojaka bez vodika navedenih u tablici (ukupno 
plinova), izraženih u postotku mola, od 100 posto mola. To je manje od zbroja najve ćih dopustivih grani čnih vrijednosti za sve 
sastojke bez vodika navedene u tablici. 
( 2 ) Vrijednost ukupnih plinova zbroj je vrijednosti sastojaka bez vodika navedenih u tablici, osim čestica.  
B. REFERENTNA GORIVA ZA ISPITIVANJE EMISIJA PRI NISKIM 
TEMPERATURAMA OKOLINE – ISPITIVANJE TIPA 6.  
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Istraživački oktanski broj, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gustoća na 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak para (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Udio vode  najviše 0,05 % vol 
Izgled na – 7 °C: bistar i svijetao  EN 12937  
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol.  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 100 °C  % vol.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 150 °C  % vol.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  170  195  EN ISO 3405  
Talog  % vol.  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati čni spojevi  % vol.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % vol.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— zasićeni spojevi  % vol.  izvješ će EN 22854  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
Indukcijsko vrijeme (  4 ) minuta  480  —  EN ISO 7536  
Sadržaj kisika (  5 ) % vol.  3,3  3,7  EN 22854  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 271  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Udio sumpora (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — Razred 1.  EN ISO 2160  
Udio olova  mg/l  —  5  EN 237  
Sadržaj fosfora (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih 
strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6. 
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore 
navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E75)  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Istraživački oktanski broj, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON  85  —  EN ISO 5163  
Gustoća na 15 °C  kg/m  3 izvješće EN ISO 12185  
Tlak para  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Udio sumpora (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksidacijska stabilnost  minuta  360  —  EN ISO 7536  
Udio prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 272  
Parametar  Jedinica  Granične vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Izgled se utvr đuje na temperaturi okoline 
ili na 15 °C, ovisno o tome što je ve će. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebdećih ili nataloženih one či­ 
šćujućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi (  5 ) % vol.  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol.  —  2  
Metanol  —  0,5  
Benzin (  6 ) % vol.  bilanca  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Udio vode  % vol.  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Udio anorganskog klorida  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  Oznaka  Razred 1.  EN ISO 2160  
Kiselost (kao octena kiselina CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l 40  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju grani čnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja. Pri utvr đivanju 
minimalne vrijednosti u obzir je uzeta minimalna razlika 2R iznad nule. Pri utvr đivanju maksimalne i minimalne vrijednosti 
minimalna je uporabljena razlika bila 4R (R = ponovljivost). Unato č tom postupku, potrebnom zbog tehni čkih razloga, proiz ­
vođači goriva moraju nastojati posti ći nultu vrijednost kada je predvi đena najve ća vrijednost 2R i prosje čnu vrijednost kada su 
navedene maksimalne i minimalne grani čne vrijednosti. Kada je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima 
specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju to čnosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slučajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 273  
PRILOG X.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 274  
PRILOG XI.  
UGRAĐENI DIJAGNOSTI ČKI SUSTAVI (OBD) ZA MOTORNA 
VOZILA  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti ­ 
čkih sustava (OBD) za kontrolu emisija iz motornih vozila.  
2. DEFINICIJE, ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Definicije, zahtjevi i ispitivanja za ugra đene dijagnosti čke sustave 
(OBD) utvr đeni su u odjeljcima 2. i 3. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83. Iznimke u odnosu na te zahtjeve opisane su u 
sljedećim točkama.  
2.1.1. Uvodni tekst stavka 2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamje ­
njuje se sljede ćim tekstom:  
„Samo za potrebe ovog Priloga:”  
2.1.2. Stavak 2.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se 
sljedećim tekstom:  
„ ‚Vozni ciklus ’ sastoji se od uklju čivanja motora, na čina vožnje u 
kojem bi se mogla otkriti neispravnost kada bi postojala i isklju čivanja 
motora.”  
2.1.3. Dodaje se novi stavak 3.2.3. u Prilog 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
kako slijedi:  
„3.2.3. Utvr đivanje pogoršanja ili neispravnosti može se provesti i 
izvan ciklusa vožnje (npr. nakon isklju čivanja motora).”  
2.1.4. Upu ćivanje na „THC i NOx” u stavku 3.3.3.1. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na „NMHC i NOx”.  
2.1.5. Upu ćivanje na „grani čne vrijednosti” u stavcima 3.3.3.1. i 3.3.4.4. 
Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
„granične vrijednosti OBD pragova”.  
2.1.6. Upu ćivanje na „grani čne vrijednosti emisija” u stavku 3.3.5. Priloga 
11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na „grani čne 
vrijednosti OBD pragova”.  
2.1.7. Stavci 3.3.4.9. i 3.3.4.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 brišu 
se. 
2.1.8. U Prilog 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaju se sljede ći novi stavci 
3.3.5.1. i 3.3.5.2.:  
„3.3.5.1. Sljede će je uređaje, međutim, potrebno nadzirati s obzirom 
na potpuno otkazivanje ili uklanjanje (ako bi uklanjanje 
prouzročilo prekora čenje primjenjivih grani čnih vrijednosti 
emisija iz stavka 5.3.1.4. ove Uredbe):  
(a) filtar čestica ugra đen u motore s kompresijskim palje ­
njem kao zasebna jedinica ili kao dio kombiniranog 
uređaja za kontrolu emisija;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 275  
(b) sustav za naknadnu obradu NOx ugra đen u motore s 
kompresijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao 
dio kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija;  
(c) dizelski oksidacijski katalizator (DOC) ugra đen u 
motore s kompresijskim paljenjem kao zasebna jedinica 
ili kao dio kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija.  
3.3.5.2. Ure đaji navedeni u stavku 3.3.5.1. nadziru se i s obzirom na 
kvarove koji bi prouzro čili prekora čenje primjenjivih 
graničnih vrijednosti OBD-a.”  
2.1.9. Stavak 3.8.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se 
sljedećim tekstom:  
„OBD sustav može izbrisati kod pogreške i prije đenu udaljenost te 
snimku stanja ako ista greška nije ponovno upisana u najmanje 40 
ciklusa zagrijavanja motora ili 40 voznih ciklusa u kojima su ispunjeni 
kriteriji navedeni u odjeljcima 7.5.1. od (a) do (c) Dodatka 1. Prilogu 
11.” 
2.1.10. Upu ćivanje na normu ISO DIS 15031 5 u stavku 3.9.3.1. Priloga 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„… norma navedena u to čki 6.5.3.2.(a) Dodatka 1. Prilogu 11. ovoj 
Uredbi.”  
2.1.11. Novi stavak 3.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaje se 
kako slijedi:  
„3.10. Dodatne odredbe za vozila koja koriste strategije isklju či­
vanja motora  
3.10.1. Vozni ciklus  
3.10.1.1. Autonomno ponovno pokretanje motora koje nalaže uprav ­
ljački sustav motora nakon gašenja motora može se smatrati 
novim ciklusom vožnje ili nastavkom postoje ćeg ciklusa 
vožnje.”  
2.2. Razdaljina za ispitivanje udaljenosti i trajnosti tipa V. koja je navedena 
u odjeljcima 3.1. i 3.3.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
smatra se upu ćivanjem na zahtjeve iz Priloga VII. ovoj Uredbi.  
2.3. Grani čne vrijednosti OBD-a navedene u to čki 3.3.2. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na zahtjeve navedene 
u sljedećim stavcima 2.3.1. i 2.3.2.:  
2.3.1. Grani čne vrijednosti OBD-a za vozila koja su homologirana prema 
graničnim vrijednostima emisija Euro 6 navedenima u tablici 2. 
Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 tri godine od datuma navedenih 
u članku 10. stavku 4. i članku 10. stavku 5. te Uredbe navedene su u 
sljedećoj tablici:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 276  
Konačne granične vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ugljikova 
monoksida  Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih 
oksida  Masa čestične 
tvari (  1 ) Broj česti­
ca (  1 ) ( 2 ) 
Kate­
gorija  Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  sve  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — sve  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Legenda : PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje. 
( 1 ) Granične vrijednosti mase i broja čestica kod vanjskog izvora paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s 
izravnim ubrizgavanjem. 
( 2 ) Granične vrijednosti broja čestica mogu biti uvedene naknadno  
2.3.2. Do tri godine nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007 za nove homologacije odnosno za nova 
vozila, sljede će granične vrijednosti OBD-a primjenjuju se na vozila 
koja su homologirana u skladu s grani čnim vrijednostima emisija Euro 
6 navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007, prema 
izboru proizvo đača: 
Preliminarne grani čne vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ugljikova 
monoksida  Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih 
oksida  Masa čestične 
tvari (  1 ) 
Katego­
rija Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  sve  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — sve  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Legenda : PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje 
( 1 ) Granične vrijednosti mase čestica kod vanjskog izvora paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim 
ubrizgavanjem.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 277  
2.4. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti u to čki 3.3.3.1. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se pozivanjem na grani čne vrijednosti 
navedene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.5. Ispitni ciklus tipa I. iz stavka 3.3.3.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se istim kao i ciklus tipa 1. koji je primijenjen za 
najmanje dva uzastopna ciklusa nakon uvo đenja grešaka kod paljenja 
u skladu sa stavkom 6.3.1.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83.  
2.6. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti čestica odre đene u točki 3.3.2. u 
odjeljku 3.3.3.7. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se 
upućivanjem na grani čne vrijednosti čestica navedene u odjeljku 2.3. 
ovog Priloga.  
2.7. Upu ćivanje na ispitni ciklus tipa I. u odjeljku 2.1.3. Dodatka 1. 
Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa 1. u skladu s Uredbom (EZ) 692/2008 ili Prilogom 
XXI. ovoj Uredbi, prema izboru proizvo đača za svaku pojedina čnu 
neispravnost koju treba demonstrirati.  
3. OP ĆE ODREDBE O NEDOSTACIMA OBD SUSTAVA  
3.1. Administrativne odredbe za nedostatke OBD sustava kako je navedeno 
u članku 6. stavku 2. moraju biti one navedene u odjeljku 4. Priloga 
11. Pravilniku UNECE-a br. 83 uz iznimke navedene u nastavku.  
3.2. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti OBD-a u stavku 4.2.2. Priloga 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na grani čne 
vrijednosti OBD-a utvr đene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
3.3. Stavak 4.6. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„Homologacijsko tijelo obavješ ćuje o svojoj odluci o odobravanju 
zahtjeva za prihva ćanje nedostatka u skladu s člankom 6. stavkom 2.”  
4. PRISTUP INFORMACIJAMA OBD-A  
4.1. Zahtjevi za pristup informacijama OBD-a utvr đeni su u odjeljku 5. 
Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83. Iznimke u odnosu na te 
zahtjeve opisane su u sljede ćim točkama.  
4.2. Upu ćivanje na Dodatak 1. Prilogu 2. Pravilniku UNECE-a br. 83 
smatra se upu ćivanjem na Dodatak 5. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.3. Upu ćivanje na odjeljak 3.2.12.2.7.6. Priloga 1. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se upu ćivanjem na odjeljak 3.2.12.2.7.6. Dodatka 3. 
Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.4. Upu ćivanje na „ugovorne strane”smatra se upu ćivanjem na „države 
članice”.  
4.5. Upu ćivanje na homologaciju dodijeljenu u skladu s Pravilnikom br. 83 
smatra se upu ćivanjem na homologaciju dodijeljenu u skladu s ovom 
Uredbom i Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
4.6. UNECE homologacija smatra se EZ homologacijom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 278  
Dodatak 1.  
FUNKCIONALNI ASPEKTI UGRA ĐENIH DIJAGNOSTI ČKIH 
SUSTAVA (OBD)  
1. UVOD  
1.1. U ovom Prilogu opisan je postupak ispitivanja u skladu s odjeljkom 2. 
ovog Priloga.  
2. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
2.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83; iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i 
dodatni zahtjevi opisani su sljede ćim točkama.  
2.2. Upu ćivanja u Dodatku 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
granične vrijednosti OBD-a utvr đene u točki 3.3.2. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na grani čne vrijednosti 
OBD-a utvr đene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.3. Upu ćivanje na goriva navedena u to čki 3.2. Dodatka 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na specifikacije 
odgovaraju ćeg referentnoga goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
2.4. Upu ćivanje na Prilog 11. u to čki 6.5.1.4. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na Prilog XI. ovoj 
Uredbi.  
2.5. Sljede ći tekst dodaje se kao nova završna re čenica u drugom stavku 
odjeljka 1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
„Za elektri čne kvarove (kratki spoj/otvoreni krug), emisije mogu prije ći 
granične vrijednosti iz stavka 3.3.2. za više od dvadeset posto.”  
2.6. Odjeljak 6.5.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.5.3. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija mora pružati standar ­
diziran i neograni čen pristup te biti sukladan sa sljede ćim ISO 
normama i/ili SAE specifikacijama. Kasnije ina čice mogu se 
koristiti po izboru proizvo đača. 
6.5.3.1. Za prijenos podataka izme đu sustava ugra đenog u vozilu i 
vanjskog ure đaja primjenjuje se sljede ća norma:  
(a) ISO 15765-4:2011 ‚Cestovna vozila – Dijagnostika na 
regulatoru mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za 
sustave povezane s emisijom’ od 1. velja če 2011.  
6.5.3.2. Norme koji se koriste za prijenos informacija bitnih za OBD:  
(a) Norma ISO 15031-5 ‚Cestovna vozila – komunikacija 
između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisiju – 5. dio: Dijagnosti čke usluge vezane za 
emisije’ od 1. travnja 2011. ili SAE J1979 od 23. velja če 
2012.;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 279  
(b) ISO 15031-4 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi 
na emisiju – 4. dio: Vanjska ispitna oprema’ od 1. lipnja 
2005. ili SAE J1978 od 30. travnja 2002.;  
(c) ISO 15031-3 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi 
na emisiju – 3. dio: Spojnik za dijagnostiku i odgovaraju ći 
strujni krugovi: specifikacija i uporaba’ od 1. srpnja 2004. 
ili SAE J 1962 od 26. srpnja 2012.;  
(d) ISO 15031-6 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi 
na emisiju – 6. dio: Definicije kodova pogrešaka dijagno ­
stike’ od 13. kolovoza 2010. ili SAE J2012 od 7. ožujka 
2013.;  
(e) ISO 27145 ‚Cestovna vozila – provedba komunikacijskih 
zahtjeva WWH-OBD dijagnostike (WWH-OBD)’ od 
15.8.2012. uz ograni čenje da se kao podatkovna veza 
može koristiti samo ona navedena u to čki 6.5.3.1.(a);  
(f) ISO 14229:2013 ‚Cestovna vozila – jedinstvene dijagno ­
stičke usluge (UDS)’ uz ograni čenje da se kao podatkovna 
veza može koristiti samo ona navedena u to čki 6.5.3.1.(a).  
Norme (e) i (f) se mogu koristiti kao opcija umjesto (a) ne 
ranije od 1. sije čnja 2019.  
6.5.3.3. Ispitna oprema i dijagnosti čki alati potrebni za komunikaciju 
sa sustavima OBD-a moraju zadovoljavati funkcionalne speci ­
fikacije iz norme navedene u to čki 6.5.3.2.(b) ovog Dodatka 
ili ih premašivati.  
6.5.3.4. Osnovni dijagnosti čki podaci (kao što je navedeno u to čki 
6.5.1.) i dvosmjerne kontrolne informacije dostavljaju se u 
formatu i jedinicama opisanima u normi navedenoj u to čki 
6.5.3.2.(a) ovog Dodatka i moraju biti dostupni pomo ću dija­
gnostičkog alata koji zadovoljava zahtjeve norme navedene u 
točki 6.5.3.2.(b) ovog Dodatka.  
Proizvođač vozila mora dostaviti nacionalnom tijelu za norme 
detalje o svim dijagnosti čkim podacima povezanima s emisi ­
jama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci nadzorne jedinice 
OBD-a i identifikacijskim oznakama ispitivanja koji nisu 
navedeni u normi iz to čke 6.5.3.2.(a) ove Uredbe, ali su pove ­
zani s ovom Uredbom.  
6.5.3.5. Kada se zabilježi pogreška, proizvo đač identificira kvar 
pomoću odgovaraju ćeg ISO/SAE kontroliranog koda pogreške 
naznačenog u jednoj od normi navedenih u stavku 6.5.3.2.(d) 
ovog Dodatka koji se odnosi na ‚dijagnosti čke kodove 
kvarova sustava povezane s emisijama’. Ako takva identifika ­
cija nije mogu ća, proizvo đač može koristiti dijagnosti čke 
kodove kvarova koje nadzire proizvo đač prema istoj normi. 
Svi kodovi grešaka moraju biti dostupni primjenom stan ­
dardne dijagnosti čke opreme koja zadovoljava odredbe 
stavka 6.5.3.2. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 280  
Proizvođač vozila mora dostaviti nacionalnom tijelu za norme 
detalje o svim dijagnosti čkim podacima povezanima s emisi ­
jama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci nadzorne jedinice 
OBD-a i identifikacijskim oznakama ispitivanja koji nisu 
navedeni u normi iz to čke 6.5.3.2.(a) ove Uredbe, ali su pove ­
zani s ovom Uredbom.  
6.5.3.6. Priklju čak između vozila i dijagnosti čkog uređaja za ispiti ­
vanje mora biti standardiziran i mora ispunjavati sve zahtjeve 
norme navedene u to čki 6.5.3.2.(c) ovog Dodatka. Položaj 
ugradnje podliježe dogovoru s homologacijskim tijelom tako 
da bude lako dostupan servisnom osoblju, ali i zašti ćen od 
nedopuštenih zahvata nekvalificiranog osoblja.  
6.5.3.7. Proizvo đač mora tako đer učiniti dostupnima, uz pla ćanje ako 
je primjereno, tehni čke informacije potrebne za popravak ili 
održavanje motornih vozila osim ako su te informacije obuh ­
vaćene pravom intelektualnog vlasništva ili čine bitno, tajno 
znanje i iskustvo koje je utvr đeno u odgovaraju ćem obliku; u 
tom slučaju potrebne tehni čke informacije ne smiju biti 
neopravdano uskra ćene. 
Pravo na takve informacije ima svaka osoba koja je angaži ­
rana u komercijalnom servisiranju ili popravljanju, službi za 
pomoć na cesti, pregledavanju ili ispitivanju vozila, proizvo ­
dnji ili prodaji zamjenskih dijelova ili dijelova za naknadnu 
ugradnju, dijagnosti čkih alata i ispitne opreme.”  
2.6. Novi stavak 6.1.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
dodaje se kako slijedi:  
„6.1.1. Ispitivanje tipa I. ne mora se provoditi za demonstraciju elek ­
tričnih kvarova (kratki spoj/otvoreni krug). Proizvo đač može 
demonstrirati te kvarove pomo ću uvjeta vožnje u kojima se 
sastavni dio koristi i pojavljuju se nadzorni uvjeti. Ti se 
uvjeti dokumentiraju u homologacijskoj dokumentaciji.”  
2.7. Odjeljak 6.2.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
mijenja se i glasi:  
„Na zahtjev proizvo đača mogu se koristiti alternativne i/ili dodatne 
metode pretkondicioniranja.”  
2.8. Novi stavak 6.2.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
dodaje se kako slijedi:  
„6.2.3. Primjena dodatnih ciklusa pretkondicioniranja ili pretkondicio ­
niranja alternativnim metodama mora biti dokumentirano u 
homologacijskoj dokumentaciji.”  
2.9. Stavak 6.3.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„Prekid elektri čne veze elektroni čkog uređaja za kontrolu pro čišćavanja 
emisija isparavanjem (ako je vozilo opremljeno takvim ure đajem i ako 
je on aktivan za odabranu vrstu goriva).”  
2.10. Stavak 6.4.1.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 281  
„Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja toga 
ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta navedenih u stavcima 6.4.1.2. 
do 6.4.1.5. Indikator neispravnosti može se aktivirati i prije pretkondi ­
cioniranja. Tehni čka služba može zamijeniti te uvjete drugima u skladu 
sa stavkom 6.4.1.6.”  
2.11. Stavak 6.4.2.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja tog 
ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta navedenih u stavcima 6.4.2.2. 
do 6.4.2.5. Indikator neispravnosti može se aktivirati i prije pretkondi ­
cioniranja. Tehni čka služba može te uvjete zamijeniti drugim uvjetima u 
skladu sa stavkom 6.4.2.5.”  
3. U ČINKOVITOST U UPORABI  
3.1. Opći uvjeti  
Tehnički zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83; iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i 
dodatni zahtjevi opisani su sljede ćim točkama.  
3.1.1. Zahtjevi stavka 7.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 tuma če se kako slijedi.  
Za nove homologacije i nova vozila, nadzorna jedinica koja je potrebna 
prema točki 2.9. ovog Priloga mora imati IUPR ve ći ili jednak 0,1 do 
tri godine nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
3.1.2. Zahtjevi stavka 7.1.7. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 tuma če se kako slijedi.  
Proizvođač mora dokazati homologacijskom tijelu i, na zahtjev, Komi ­
siji, da su ti statisti čki uvjeti ispunjeni za sve nadzorne jedinice za koje 
se zahtijeva da OBD sustav izvješ ćuje o njima u skladu s to čkom 7.6. 
Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku br. 83 najkasnije 18 mjeseci od 
stavljanja na tržište prvoga tipa vozila s IUPR-om unutar porodice po 
OBD-u i nakon toga svakih 18 mjeseci. Za tu svrhu, za porodice OBD 
sustava s više od 1000 registracija u Uniji, koje su predmet uzorkovanja 
tijekom razdoblja uzimanja uzoraka, primjenjuje se postupak opisan u 
Prilogu II. ne dovode ći u pitanje odredbe iz stavka 7.1.9. Dodatka 1. 
Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Osim zahtjeva iz Priloga II. i bez obzira na rezultate kontrole opisane u 
odjeljku 2. Priloga II., tijelo koje dodjeljuje homologaciju provodi 
provjeru sukladnosti u uporabi za IUPR opisanu u Dodatku 1. 
Prilogu II. na prikladnom broju nasumi čno odabranih slu čajeva. „Pri ­
kladan broj nasumi čno odabranih slu čajeva” ozna čava da ta mjera ima 
odvraćajući učinak na nesukladnost sa zahtjevima odjeljka 3. ovog 
Priloga ili na davanje prilago đenih, pogrešnih ili nereprezentativnih 
podataka za kontrolu. Ako nema posebnih okolnosti i homologacijska 
tijela to mogu dokazati, nasumi čna provjera sukladnosti u uporabi na 
5 % homologiranih porodica OBD sustava smatra se dovoljnom za 
zadovoljavanje tog zahtjeva. Za tu svrhu homologacijska tijela mogu 
se dogovoriti s proizvo đačem o smanjenju dvostrukog ispitivanja odre ­ 
đene porodice po OBD-u sve dok takvi dogovori ne ugrožavaju odvra ­ 
ćajući učinak provjere sukladnosti u uporabi koju provodi odre đeno 
homologacijsko tijelo na nepoštivanje zahtjeva iz odjeljka 3. ovog 
Priloga. Podaci koje države članice prikupe u okviru programâ 
nadzornog ispitivanja mogu se upotrijebiti za provjeru sukladnosti u 
uporabi. Na zahtjev, homologacijska tijela dostavljaju Komisiji i  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 282  
drugim homologacijskim tijelima podatke o kontrolama i nasumi čnim 
provjerama sukladnosti u uporabi, uklju čujući metode primijenjene za 
identifikaciju slu čajeva koji su bili predmet nasumi čne provjere suklad ­
nosti u uporabi.  
3.1.3. Nepridržavanje zahtjeva iz stavka 7.1.6. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravil ­
niku br. 83 utvr đeno ispitivanjima koja su opisana u to čki 3.1.2. ovog 
Dodatka ili stavku 7.1.9. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku br. 83 
smatra se prekršajem za koji su predvi đene kazne utvr đene u članku 
13. Uredbe (EZ) br. 715/2007. Ovo upu ćivanje ne ograni čava primjenu 
takvih kazni za kršenje drugih odredaba Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili 
ove Uredbe na koje se ne upu ćuje izravno u članku 13. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
3.1.4. Odjeljak 7.6.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„7.6.1. OBD sustav u skladu s normom navedenom u stavku 
6.5.3.2.(a) ovog Dodatka, dojavljuje stanje broja ča ciklusa 
paljenja i op ćeg nazivnika kao i posebnih brojnika i nazivnika 
za nadzorne jedinice navedene u nastavku, ako su predvi đeni u 
skladu s ovim Prilogom:  
(a) katalizatori (treba dojavljivati stanje za svaki senzor pose ­
bno);  
(b) senzori kisika/ispušnih plinova, uklju čujući i sekundarne 
senzore kisika  
(treba dojavljivati stanje za svaki senzor posebno);  
(c) ispušni sustav;  
(d) sustav recirkulacije ispušnih plinova (EGR);  
(e) sustav promjenljivog vremena otvaranja ventila (VVT);  
(f) sekundarni sustav zraka;  
(g) filtar čestica;  
(h) sustav za naknadnu obradu dušikovih oksida (NOx) (npr. 
apsorber za NOx, sustav s reagensom/katalizatorom za 
NOx);  
(i) sustav za regulaciju tlaka prednabijanja.”  
Odjeljak 7.6.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„7.6.2. Za odre đene sastavne dijelove ili sustave koji imaju više 
nadzornih jedinica, za koje je potrebno dojavljivanje podataka 
u skladu s ovom to čkom (npr. senzor kisika grane 1 može 
imati višestruke nadzorne jedinice za odziv senzora ili druge 
njegove karakteristike), ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD) 
bilježi odvojeno brojnike i nazivnike za svaku pojedina čnu ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 283  
nadzornu jedinicu i dojavljuje samo odgovaraju ći brojnik i 
nazivnik za odre đenu nadzornu jedinicu koja ima najniži broj ­ 
čani omjer. Ako dvije nadzorne jedinice ili više njih imaju 
identične omjere, za odre đeni sastavni dio dojavljuju se odgo ­
varajući brojnik i nazivnik za odre đenu nadzornu jedinicu koja 
ima najviši nazivnik.”  
Novi stavak 7.6.2.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
dodaje se kako slijedi:  
„7.6.2.1. Brojnici i nazivnici za odre đene nadzorne jedinice komponenti 
ili sustava, koji kontinuirano prate greške kratkih spojeva ili 
otvorenih krugova, oslobo đeni su izvješ ćivanja.  
‚Kontinuirano’, ako se koristi u ovom kontekstu, zna či da je 
nadzor uvijek omogu ćen i uzorkovanje signala koji se koristi 
za nadzor odvija se po stopi od najmanje dva uzorka po 
sekundi i prisutnost ili odsutnost kvarova relevantnih za taj 
nadzor mora biti završeno u roku od 15 sekundi.  
Ako se u svrhu kontrole komponenta ra čunalnog ulaza uzor ­
kuje rjeđe, signal komponente može se umjesto toga vredno ­
vati svaki put kada do đe do uzorkovanja.  
Nije potrebno aktiviranje izlaza komponente/sustava isklju čivo 
u svrhu pra ćenja tog izlaza komponente/sustava.”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 284  
Dodatak 2.  
BITNE KARAKTERISTIKE PORODICE VOZILA  
Bitne karakteristike porodice vozila utvr đene su u Dodatku 2. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 285  
PRILOG XII.  
ODREĐIVANJE EMISIJA CO  2 , POTROŠNJE GORIVA, POTROŠNJE 
ELEKTRI ČNE ENERGIJE I ELEKTRI ČNE AUTONOMIJE  
1. HOMOLOGACIJA VOZILA OPREMLJENIH EKOINOVACIJAMA  
1.1. U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila 
kategorije M1 i člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 427/2014 za 
vozila kategorije N1, proizvo đač koji želi ostvariti korist od smanjenja 
svojih prosje čnih specifi čnih emisija CO  2 kao rezultat ušteda zbog jedne u 
vozilo ugra đene ekoinovacije ili više njih, podnosi homologacijskom tijelu 
zahtjev za EZ certifikat o homologaciji vozila s ugra đenom ekoinovacijom.  
1.2. Za potrebe homologacije, uštede emisija CO  2 za vozila s ugra đenom ekoi ­
novacijom odre đuju se postupcima i metodama ispitivanja utvr đenim u 
odluci Komisije o odobravanju ekoinovacije u skladu s člankom 10. 
Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili člankom 10. 
Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3. Izvo đenje potrebnih testova za odre đivanje ušteda emisija CO  2 postignutih 
ekoinovacijama razmatraju se ne dovode ći u pitanje dokazivanje uskla đe­
nosti ekoinovacija s tehni čkim propisima utvr đenima u Direktivi 
2007/46/EZ, ako je primjenjivo.  
1.4. Ako inovativna tehnologija ne zadovoljava prag od 1 g/km CO  2 , kako je 
navedeno u članku 9. Uredbe (EU) br. 725/2011, certifikat o homologaciji 
izdaje se bez upu ćivanja na oznaku ekoinovacije ili na smanjenje CO  2 
postignuto inovativnom tehnologijom.  
2. ODRE ĐIVANJE EMISIJA CO  2 I POTROŠNJE GORIVA VOZILA KATE ­
GORIJE N1 HOMOLOGIRANIH VIŠESTUPANJSKIM POSTUPKOM  
2.1. U svrhu odre đivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva vozila podvrgnutih 
homologiranih višestupanjskim postupkom, kako je definirano u članku 3. 
stavku 7. Direktive 2007/46/EZ, primjenjuju se postupci iz Priloga XXI. 
Posebne odredbe za višestupanjske homologacije odre đene su u to čkama 
2.2. do 2.7. ovog Priloga.  
2.2. Cestovni otpor utvr đuje se se s porodicom po matrici cestovnog otpora 
primjenom parametara reprezentativnog višestupanjskog vozila koji su nave ­
deni u to čki 4.2.1.4. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
2.3. Izračun cestovnog otpora i otpora vožnje temelji se na reprezentativnom 
vozilu porodice po matrici cestovnog otpora kao što je navedeno u stavku 
5.1. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
▼M2 
2.4. Proizvo đač osnovnog vozila mora ispitati vozilo reprezentativno za dovršeno 
višestupanjsko vozilo radi utvr đivanja cestovnog otpora. Proizvo đač 
osnovnog vozila mora izra čunati koeficijente cestovnog otpora vozila H  M 
i L  M porodice po matrici cestovnog otpora kako je odre đeno u stavku 5. 
Podpriloga 4. Prilogu XXI te utvrditi emisiju CO  2 i potrošnju goriva obaju  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 286  
vozila. Proizvo đač osnovnog vozila mora u činiti dostupnim alat za izra čun 
da bi se ustanovile, na temelju parametara dovršenih vozila, kona čna potro­ 
šnja goriva i vrijednosti CO  2 kao što je navedeno u Podprilogu 7. 
Prilogu XXI.  
▼B 
2.5. Krajnju potrošnju goriva i vrijednosti CO  2 izračunava proizvo đač finalne 
faze na temelju parametara završenog vozila kao što je navedeno u to čki 
3.2.4. Podpriloga 7. Prilogu XXI.  
2.6. Proizvo đač završenog vozila mora priložiti, u certifikatu o sukladnosti, 
podatke o dovršenim vozilima i dodati informacije o osnovnim vozilima u 
skladu s Prilogom IX. Direktivi 2007/46/EZ.  
2.7. U slu čaju vozila podvrgnutih homologaciji pojedina čnog vozila, certifikat o 
homologaciji pojedina čnog vozila mora sadržavati sljede će podatke:  
(a) emisije CO  2 izmjerene u skladu s metodologijom navedenom u pret ­
hodnim to čkama 2.1. do 2.6.;  
(b) masu dovršenog vozila u voznom stanju;  
(c) identifikacijsku oznaku koja odgovara tipu, varijanti i izvedbi osnovnog 
vozila;  
(d) homologacijski broj osnovnog vozila, uklju čujući i broj proširenja;  
(e) naziv i adresu proizvo đača osnovnog vozila;  
(f) masu osnovnog vozila u voznom stanju.  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 287  
PRILOG XIII.  
EZ HOMOLOGACIJA ZAMJENSKIH URE ĐAJA ZA KONTROLU 
ONEČIŠĆENJA KAO ZASEBNE TEHNI ČKE JEDINICE  
1. UVOD  
1.1. Ovaj Prilog sadržava dodatne zahtjeve za homologaciju ure đaja za 
kontrolu one čišćenja kao zasebnih tehni čkih jedinica.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Ozna čavanje  
Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja moraju imati 
najmanje sljede će oznake:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja 
za kontrolu one čišćenja u skladu s podacima navedenima u to čki 
2.3. 
2.2. Dokumentacija  
Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja moraju sadrža ­
vati sljede će informacije:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja 
za kontrolu one čišćenja u skladu s podacima navedenima u to čki 
2.3.; 
(c) vozila čiji je originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
onog tipa koji je obuhva ćen točkom 2.3. dopune Dodatku 4. 
Prilogu I., uklju čujući, prema potrebi, oznaku originalnog zamjen ­
skog uređaja za kontrolu one čišćenja koji je pogodan za ugradbu 
na vozilo opremljeno ugra đenim dijagnosti čkim sustavom (OBD);  
(d) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te se informacije moraju nalaziti u katalogu proizvoda koje proiz ­
vođač vozila distribuira prodajnim mjestima.  
2.3. Proizvo đač vozila mora dostaviti potrebne podatke tehni čkoj službi 
i/ili tijelu za homologaciju tipa u elektroni čkom obliku koji omogu ­ 
ćava vezu izme đu odgovaraju ćih brojeva dijelova i odgovaraju će 
homologacijske dokumentacije.  
Ti podaci moraju sadržavati sljede će: 
(a) marku (marke) i tip (tipove) vozila,  
(b) marku (marke) i tip (tipove) originalnih zamjenskih ure đaja za 
kontrolu one čišćenja,  
(c) broj (brojeve) dijela (dijelova) originalnih zamjenskih ure đaja za 
kontrolu one čišćenja, ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 288  
(d) homologacijski broj odgovaraju ćeg (odgovaraju ćih) tipa (tipova) 
vozila.  
3. OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE ZA ZASEBNU TEHNI ČKU JEDI ­
NICU  
3.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja koji je u skladu s 
tipom homologiranim prema ovoj Uredbi kao zasebna tehni čka jedi­
nica nosi oznaku EZ homologacije.  
3.2. Ta se oznaka sastoji od pravokutnika oko malog slova „e”, iza kojeg 
slijedi razlikovni broj države članice koja je dodijelila EZ homologa ­
ciju u skladu sa sustavom broj čanog ozna čavanja iz Priloga VII. 
Direktivi 2007/46/EZ.  
Oznaka EZ homologacije tipa mora tako đer u blizini pravokutnika 
sadržavati „osnovni broj homologacije” iz 4. dijela broja homologacije 
određenog u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ, ispred kojeg je dvoz ­
namenkasti redosljedni broj koji je dodijeljen najnovijim ve ćim tehni­ 
čkim izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili ove Uredbe na dan 
dodjeljivanja EZ homologacije tipa za zasebnu tehni čku jedinicu. Za 
ovu Uredbu taj je redosljedni broj „00”.  
3.3. Oznaka EZ homologacije postavlja se na zamjenski ure đaj za kontrolu 
onečišćenja tako da je jasno čitljiva i neizbrisiva. Ona, kad je god 
moguće, treba biti vidljiva kada je zamjenski ure đaj za kontrolu one či­ 
šćenja ugra đen na vozilo.  
3.4. U Dodatku 3. ovom Prilogu nalazi se primjer oznake EZ homologa ­
cije. 
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
4.1. Zahtjevi za homologaciju zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja 
utvrđeni su u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a br. 103, uz iznimke 
navedene u odjeljcima 4.1.1. do 4.1.5.  
4.1.1. Upu ćivanje na „ispitni ciklus” u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom 
tipa I. / tipa 1. koji se koristi za izvornu homologaciju vozila.  
4.1.2. Izraz „katalizator” koji se upotrebljava u odjeljku 5. Pravilnika 
UNECE-a br. 103 tuma či se kao „ure đaj za kontrolu one čišćenja”.  
4.1.3. Regulirane one čišćujuće tvari na koje se upu ćuje u odjeljku 5.2.3. 
Pravilnika UNECE-a br. 103 moraju se zamijeniti svim one čišćujućim 
tvarima navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 
za zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja predvi đene za ugradnju 
na vozila homologirana u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
4.1.4. Upu ćivanje na norme za zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja 
predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s Uredbom 
(EZ) br. 715/2007., za zahtjeve s obzirom na trajnost i pripadaju će 
faktore pogoršanja odre đene u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103, smatra se upu ćivanjem na odgovaraju će zahtjeve navedene 
u Prilogu VII. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 289  
4.1.5. Upu ćivanje na Dodatak 1. izjave o homologaciji u odjeljku 5.5.3. 
Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se upu ćivanjem na dopunu certi ­
fikata o EZ homologaciji koja se odnosi na informacije o OBD-u 
vozila (Dodatak 5. Prilogu I.).  
4.2. Za vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, ako su emisije 
NMHC-a izmjerene tijekom pokaznog ispitivanja novog originalnog 
katalizatora, u skladu sa stavkom 5.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 103, 
više od vrijednosti koje su izmjerene tijekom homologacije, razlika se 
mora dodati grani čnim vrijednostima OBD-a. Grani čne vrijednosti 
OBD-a navedene su u to čki 2.3 Priloga XI. ovoj Uredbi.  
4.3. Revidirane grani čne vrijednosti OBD-a primjenjuju se tijekom ispiti ­
vanja kompatibilnosti OBD-a koja su odre đena u stavcima 5.5. do 
5.5.5. Pravilnika UNECE-a br. 103. Posebno, kad se primijeni preko ­
račenje dopušteno u stavku 1. Dodatka 1. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83.  
4.4. Zahtjevi za zamjenske sustave s periodi čnom regeneracijom  
4.4.1.  Zahtjevi u pogledu emisija  
4.4.1.1. Vozilo ili vozila navedena u članku 11. stavku 3., opremljena zamjen ­
skim sustavima s periodi čnom regeneracijom tipa za koje je zatražena 
homologacija, moraju se podvrgnuti ispitivanjima opisanima u stavku 
3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 radi usporedbe njihova 
radnog u činka s istim vozilom opremljenim originalnim sustavom s 
periodičnom regeneracijom.  
4.4.1.2. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2.  Odre đivanje osnove za uspore đivanje  
4.4.2.1. Vozilo mora biti opremljeno novim originalnim sustavom s perio ­
dičnom regeneracijom. Radni u činak tog sustava u pogledu emisija 
mora se odrediti u skladu s ispitnim postupkom utvr đenim u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.2.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2.2. Na zahtjev podnositelja zahtjeva za homologaciju zamjenskog 
sastavnog dijela, homologacijsko tijelo na nediskriminiraju ćoj osnovi 
stavlja na raspolaganje podatke navedene u to čkama 3.2.12.2.1.11.1. i 
3.2.12.2.6.4.1. opisnog dokumenta navedenog u Dodatku 3. Priloga I. 
ovoj Uredbi za svako ispitano vozilo.  
4.4.3.  Ispitivanje ispušnih plinova sa zamjenskim sustavom s periodi čnom 
regeneracijom.  
4.4.3.1. Originalni sustav s periodi čnom regeneracijom ispitnih vozila mora se 
zamijeniti zamjenskim sustavom s periodi čnom regeneracijom. Radni 
učinak tog sustava u pogledu emisija odre đuje se u skladu s ispitnim 
postupkom utvr đenim u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 290  
4.4.3.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.3.2. Za odre đivanje faktora D zamjenskog sustava s periodi čnom rege ­
neracijom može se upotrijebiti bilo koja od metoda ispitivanja 
motora na ispitnom ure đaju na koje se upu ćuje u točki 3. Priloga 
13. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.4.  Drugi zahtjevi  
Zahtjevi iz stavaka 5.2.3., 5.3., 5.4. i 5.5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103 primjenjuju se za zamjenske sustave s periodi čnom regenera ­
cijom. U tim se stavcima rije č „katalizator” tuma či kao „sustav s 
periodičnom regeneracijom”. Osim toga, iznimke za te stavke nave ­
dene u odjeljku 4.1. ovog Priloga tako đer se primjenjuju na sustav s 
periodičnom regeneracijom.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja mora biti jasno i 
neizbrisivo ozna čen imenom ili trgova čkom oznakom proizvo đača i 
popraćen sljedećim informacijama:  
(a) vozila (s godinom proizvodnje) za koja je zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja homologiran, uklju čujući, kad je primjenjivo, 
oznaku koja pokazuje je li zamjenski ure đaj za kontrolu one či­ 
šćenja prikladan za ugradbu na vozilo koje je opremljeno 
sustavom OBD-a;  
(b) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te informacije moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koje proiz ­
vođač zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja distribuira 
prodajnim mjestima.  
6. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju se u 
skladu s odredbama propisanima u članku 12. Direktive 2007/46/EZ.  
6.2. Posebne odredbe  
6.2.1. Provjere na koje se upu ćuje u to čki 2.2. Priloga X. Direktivi 
2007/46/EZ uklju čuju provjeru sukladnosti s karakteristikama koje 
su utvrđene u članku 2. to čki 8. ove Uredbe.  
6.2.2. Za primjenu članka 12. stavka 2. Direktive 2007/46/EZ mogu se 
provesti ispitivanja opisana u odjeljku 4.4.1. ovog Priloga i u odjeljku 
5.2. Pravilnika UNECE-a br. 103 (zahtjevi s obzirom na emisije). U 
tom slučaju, nositelj homologacije može zatražiti, kao drugu mogu ć­
nost, da se kao osnova za usporedbu ne upotrijebi originalni ure đaj za 
kontrolu one čišćenja, već zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
koji je bio upotrijebljen tijekom homologacijskih ispitivanja (ili 
drugi uzorak za koji je dokazana sukladnost s homologiranim 
tipom). Vrijednosti emisija izmjerenih na verificiranom uzorku ne 
smiju prelaziti u prosjeku više od 15 % srednje vrijednosti izmjerene 
na referentnom uzorku.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 291  
Dodatak 1.  
OBRAZAC  
Opisni dokument br. …  
o EZ homologaciji tipa zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja 
Sljedeći podaci, ako se primjenjuju, moraju biti dostavljeni u tri primjerka s 
popisom priloženih dokumenata. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnome 
mjerilu i dovoljno detaljni na formatu A4 ili u mapi tog formata. Ako su prilo ­ 
žene fotografije, moraju biti dovoljno detaljne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko 
upravljanje, moraju se dostaviti podaci o njihovim radnim zna čajkama.  
0. OP ĆI PODACI  
0.1. Marka (trgova čki naziv proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.2.1. Trgova čko ime (imena), ako postoji: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
Ime i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji: …  
0.7. U slu čaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i na čin 
postavljanja oznake EZ homologacije tipa: …  
0.8. Adrese proizvodnih pogona: …  
1. OPIS URE ĐAJA 
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Crteži zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u kojima su posebno 
navedene sve karakteristike na koje se upu ćuje u točki 8. članku 2. ove 
Uredbe: …  
1.3. Crteži tipa ili tipova vozila za koja je predvi đen zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja: …  
1.3.1. Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) koji ozna čuju tipove motora i vozila: 
… 
1.3.2. Je li predvi đeno da je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja sukladan 
zahtjevima za OBD (da/ne) (  1 ) 
1.4. Opis i nacrti koji prikazuju položaj zamjenskog ure đaja za kontrolu one či­ 
šćenja u odnosu na ispušnu granu (ispušne grane) motora: …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 292  
Dodatak 2.  
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI  
(Najveći format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskog tijela  
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), …,  
— proširenju EZ homologacije (  2 ), …,  
— odbijanju EZ homologacije (  3 ), …,  
— Povla čenju EZ homologacije tipa (  4 ), …,  
tipa sastavnog dijela / zasebne tehni čke jedinice (  5 ) 
s obzirom na Uredbu (EZ) br. 715/2007, kako je provedena Uredbom (EU) 
2017/1151.  
Uredba (EZ) br. 715/2007 ili Uredba (EU) 2017/1151 kako je zadnje izmijenjena 
… 
Broj EZ homologacije tipa: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I.  
0.1. Marka (trgova čko ime proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na sastavnom dijelu / 
zasebnoj tehni čkoj jedinici (  6 ): …  
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.7. U slu čaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i na čin 
postavljanja oznake EZ homologacije tipa: …  
0.8. Ime (imena) i adresa (adrese) proizvodnog pogona: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 3 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 4 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 5 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 6 ) Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, 
sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o homo ­
logaciji, takvi se znakovi u dokumentu zamjenjuju znakom:„?” (npr. ABC??123??).
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 293  
ODJELJAK II.  
1. Dodatne informacije  
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Tip (tipovi) vozila za koja je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
podoban kao zamjenski dio: …  
1.3. Tip (tipovi) vozila na kojima je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
ispitan: …  
1.3.1. Je li dokazana sukladnost ure đaja za kontrolu one čišćenja sa zahtjevima 
za OBD (da/ne) (  1 ): …  
2. Tehni čka služba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum ispitnog izvješ ća: …  
4. Broj ispitnog izvješ ća: …  
5. Primjedbe: …  
6. Mjesto: …  
7. Datum: …  
8. Potpis: …  
Prilozi:  Opisna dokumentacija.  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 294  
Dodatak 3.  
Primjer oznake EZ homologacije  
(vidjeti to čku 3.2. ovog Priloga)
  
Gore prikazana homologacijska oznaka pri čvršćena na sastavni dio zamjenskog 
uređaja za kontrolu one čišćenja pokazuje da je odgovaraju ći tip homologiran u 
Francuskoj (e2) u skladu s ovom Uredbom. Prve dvije znamenke homologacij ­
skog broja (00) pokazuju da je dio homologiran u skladu s ovom Uredbom. 
Sljedeće četiri znamenke (1234) dodijelilo je homologacijsko tijelo zamjenskom 
uređaju za kontrolu one čišćenja kao osnovni broj homologacije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 295  
PRILOG XIV.  
Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavima 
(OBD) vozila i informacijama za popravak i održavanje vozila  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju tehni čki zahtjevi za pristup informacijama 
povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavom vozila (OBD) i informa ­
cijama za popravak i održavanje vozila.  
2. ZAHTJEVI  
2.1. Informacije povezane s OBD sustavom vozila te za popravak i održavanje 
vozila koje su dostupne na internetskim stranicama moraju slijediti tehni čke 
specifikacije iz OASIS dokumenta SC2-D5, Format informacija za 
popravak automobila, verzija 1.0, 28. svibnja 2003. (  1 ) i iz odjeljaka 3.2., 
3.5. (osim 3.5.2.), 3.6., 3.7. i 3.8. dokumenta OASIS SC1-D2, Specifikacije 
zahtjeva za popravak automobila, verzija 6.1 od 10.1.2003. (  2 ), upotreblja ­
vajući samo slobodno dostupne formate za tekst i grafiku ili formate koje je 
moguće pregledati i ispisati samo uporabom uobi čajenih programskih 
rješenja koja su slobodno dostupna, jednostavno se instaliraju i rade na 
operativnim ra čunalnim sustavima koji se uobi čajeno upotrebljavaju. Kad 
je moguće, ključne riječi metapodataka moraju biti u skladu s normom ISO 
15031–2. Takve informacije moraju biti dostupne u svakom trenutku, osim 
u razdoblju održavanja internetske stranice. Svatko tko želi dobiti pravo 
umnožavanja ili ponovne objave informacija treba pregovarati izravno s 
odgovaraju ćim proizvo đačem. Informacije koje se odnose na materijale za 
obuku tako đer moraju biti dostupne, ali se mogu dati i putem drugih 
medija, a ne samo na internetskim stranicama.  
Informacije o svim dijelovima vozila kojima je vozilo izvorno opremljeno, 
određeno identifikacijskom oznakom vozila (VIN) i svim drugim dodatnim 
kriterijima kao što su razmak osovina, snaga motora, razina opreme ili 
dodatna oprema, i koji se mogu zamijeniti zamjenskom dijelovima koje 
nudi proizvo đač svojim ovlaštenim servisima ili trgovcima ili tre ćim 
osobama upu ćivanjem na broj dijela originalne opreme (oznaka OE), 
moraju biti dostupne u bazi podataka koja je lako dostupna neovisnim 
operatorima.  
Ta baza podatka mora sadržavati VIN, oznake OE dijelova, nazive OE 
dijelova, podatke o valjanosti (po četak i kraj valjanosti), upute za ugradnju 
i, prema potrebi, bitne karakteristike.  
Informacije u bazi podatka moraju se redovito ažurirati. Ažuriranje obuh ­
vaća posebno sve preinake koje se odnose na pojedina čna vozila nakon 
njihove proizvodnje ako se te informacije šalju ovlaštenim trgovcima.  
2.2. Pristup sigurnosnim zna čajkama vozila koje upotrebljavaju ovlašteni proda ­
vači i servisne radionice mora biti omogu ćen neovisnim operatorima pod 
zaštitom sigurnosne tehnologije u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
i. podaci se razmjenjuju uz osiguravanje povjerljivosti, cjelovitosti i 
zaštite od umnožavanja;  
ii. upotrebljava se norma https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Dostupno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20 
Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Dostupno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 296  
iii. upotrebljavaju se sigurnosni certifikati u skladu s normom ISO 20828 
za uzajamnu autentifikaciju neovisnih subjekata i proizvo đača; 
iv. tajni klju č neovisnog operatora mora biti zašti ćen sigurnom ra čunalnom 
opremom.  
Forum o pristupu informacijama o vozilima iz članka 13. stavka 9. odredit 
će parametre za ispunjavanje tih zahtjeva u skladu sa sadašnjim stanjem 
tehnologije.  
Neovisni operater mora biti odobren i ovlašten u tu svrhu na temelju 
dokumentacije koja pokazuje da zakonito posluje i da nije bio osu đivan 
za relevantne kriminalne radnje.  
2.3. Reprogramiranje kontrolnih jedinica mora se provoditi u skladu s normom 
ISO 22900 ili SAE J2534, bez obzira na datum homologacije. Za validaciju 
kompatibilnosti specifi čne aplikacije pojedinoga proizvo đača i komunikacij ­
skih priklju čaka vozila (VCI) sukladnih s normom ISO 22900 ili SAE 
J2534, proizvo đač može predložiti validaciju neovisno razvijenog VCI-ja 
ili dati informacije potrebne proizvo đaču VCI-ja da samostalno provede 
takvu validaciju te mu posuditi svu za to posebnu opremu. Uvjeti iz 
članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 715/2007 primjenjuju se za naknade 
za takvu validaciju ili za potrebne informacije i opremu.  
2.4. Svi kodovi grešaka povezanih s emisijama moraju biti u skladu s Dodatkom 
1. Prilogu XI.  
2.5. Za pristup informacijama povezanima s OBD sustavom vozila te informa ­
cijama za popravak i održavanje vozila koje se ne odnose na sigurnosna 
područja vozila, za registraciju neovisnog operatora za uporabu proizvo đa­ 
čeve internetske stranice zahtijevaju se samo informacije koje su potrebne 
za potvrđivanje na čina plaćanja za informacije. Za informacije koje se 
odnose na pristup sigurnosnim podru čjima vozila, neovisni operator predo ­ 
čuje certifikat o sukladnosti s normom ISO 20828 kojim identificira sebe i 
organizaciju kojoj pripada, a proizvo đač odgovara vlastitim certifikatom o 
sukladnosti s normom ISO 20828 kojim neovisnom operatoru potvr đuje da 
pristupa službenoj stranici željenog proizvo đača. Obje stranke moraju voditi 
zapisnike o svim takvim transakcijama koji sadržavaju podatke o vozilima i 
promjene na vozilima obavljene u okviru ove odredbe.  
2.6. U slu čaju da informacije povezane s OBD sustavom vozila te informacije 
za popravak i održavanje koje su dostupne na internetskoj stranici proizvo ­ 
đača ne sadržavaju odre đene bitne informacije koje bi omogu ćile odgova ­
rajuću konstrukciju i proizvodnju sustava na alternativna goriva za 
naknadnu ugradbu, tada se svim zainteresiranim proizvo đačima sustava 
na alternativna goriva za naknadnu ugradnju mora omogu ćiti pristup poda ­
cima zahtijevanim u to čkama 0., 2. i 3. Dodatka 3. Prilogu I., uz izravno 
obraćanje proizvo đaču s takvim zahtjevom. Podaci za kontakt za tu svrhu 
moraju se jasno navesti na internetskoj stranici proizvo đača, a informacije 
se moraju u činiti dostupnima u roku od 30 dana. Takve informacije 
potrebno je osigurati samo za sustave na alternativna goriva za naknadnu 
ugradbu na koja se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 (  1 ) ili za 
sastavne dijelove za naknadnu ugradnju za alternativna goriva koji čine ▼B 
( 1 ) SL L 323, 7.11.2014., str. 91.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 297  
dio sustava na koje se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 te ih je 
potrebno osigurati samo na zahtjev u kojem je jasno odre đena točna speci­
fikacija modela vozila za koji se zahtijeva informacija i koji posebno potvr ­ 
đuje da su informacije potrebne za razvoj sustava na alternativna goriva za 
naknadnu ugradnju ili njihovih sastavnih dijelova na koje se primjenjuje 
Pravilnik UNECE-a br. 115.  
2.7. Proizvo đači na svojim internetskim stranicama koje sadržavaju informacije 
za popravak moraju navesti homologacijski broj po modelu.  
2.8. Proizvo đači određuju razumne i razmjerne cijene za satni, dnevni, mjese čni, 
godišnji pristup ili cijenu za pojedina čni pristup svojim internetskim stra ­
nicama s podacima za popravak i održavanje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 298  
Dodatak 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 299
  
▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 300  
PRILOG XV.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 301  
PRILOG XVI.  
ZAHTJEVI ZA VOZILA KOJA UPOTREBLJAVAJU REAGENS U 
SASTAVU ZA NAKNADNU OBRADU ISPUŠNIH PLINOVA  
1. UVOD  
Ovim se Prilogom utvr đuju zahtjevi za vozila koja za smanjivanje emisija 
upotrebljavaju reagens u sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova.  
Zahtjevi su utvr đeni u Prilogu 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimku nave ­
denu u nastavku.  
Upućivanje na Prilog 1. u stavku 4.1. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83 
smatra se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 302  
PRILOG XVII. 
IZMJENE UREDBE (EZ) BR. 692/2008  
1. Dodatak 3. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
a) Točke od 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju, ili drugi na čin identifikacije):  ”  
b) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............. kW pri ............ min  –1 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)”  
c) Točka 3.2.2.2. postaje toč ka 3.2.2.1.1. i glasi kako slijedi:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin:  ”  
d) Točka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod /sustav pumpa-brizgaljka / 
distribucijska pumpa itd.):  ”  
e) Točka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa”  
f) Točka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
g) Točka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava”  
h) Točke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
i) Točka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  ”  
j) Točke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 303  
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
k) Točka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke”  
l) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u 
drugim to čkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator”  
m) Točke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se  
n) Točke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori  
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Mjesto:  
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije:  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
o) Točke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak 
/ kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (nazna čiti za svaki EGR 
sustav, npr. niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: 
da/ne (  1 )” 
p) Točke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparivanjem (samo 
motori na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih ispara- 
vanjem:  
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog ugljena:  g  
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i 
materijalu (samo motori na benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu sprem­
nika i ispušnog sustava:  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 304  
q) Točke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se  
r) Točke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. mijenjaju broj i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka filtra čestica:  
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
s) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav:  ”  
t) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u 
nastavku navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih 
ciklusa na ispitnom ure đaju između dvaju ciklusa 
kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji 
odgovaraju ispitivanju tipa 1. (razmak ‚D’ na slici 
A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu 
XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. u 
Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je 
primjenjivo)):  
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (Navesti primjenjivi postu ­
pak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE- 
a br. 83):  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za odre đivanje broja 
ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze:  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se 
zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak 
itd.):  
3.2.12.2.10.5. Opis metode za optere ćenje sustava u ispitnom 
postupku opisanom u stavku 3.1. Priloga 13. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83:  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense 
(navesti informacije za svaku zasebnu jedinicu) 
da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: …  
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održa ­
vanju (ako je primjenljivo):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 305  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa: (opis i mjesto)  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1. Kapacitet: …  
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili crtež  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tip: …  
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka za dodavanje reagensa (marka, tip i loka ­
cija): …”  
u) Točka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
v) Točka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
w) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
x) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
y) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
z) Točka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis ure đaja za pohranjivanje energije: (REES, kondenzator, 
zamašnjak/generator)”  
aa) Točka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: .............................. (za REESS: napon i kapacitet u 
Ah u dva sata, za kondenzator: J, ............................. )”  
bb) Točka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
cc) Točka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija CO  2 / 
potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elektri čne autono ­
mije i detaljne informacije o ekoinovacijama (ako je primjenjivo)(  o )” 
dd) Točka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/e”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 306  
ee) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri mjenja ča 
Mjenjač Unutarnji prijenosni 
omjeri mjenja ča (prije­
nosni omjeri izme đu 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) pogonske osovine 
(prijenosni omjeri izme đu 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT”  
ff) Točke 6.6. do 6.6.3. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kota či 
6.6.1. Kombinacije guma/kota č 
6.6.1.1. Osovine  
6.6.1.1.1. Osovina 1:  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2. Osovina 2:  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1:  
6.6.2.2. Osovina 2:  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača 
vozila:  kPa”  
gg) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju oznaka iz dijela C Priloga II. Direktivi 
2007/46/EZ:  ”  
2. U tablici 1. Dodatka 6. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 retci od ZD do ZL 
te ZX i ZY mijenjaju se kako slijedi: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 307  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZX Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elek­
trična 
baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZY Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elek­
trična 
baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZZ Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila koja 
koriste certifi ­
kate sukladno 
točki 2.1.1. 
Priloga I.  PI, CI  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 308  
PRILOG XVIII.  
POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA PRILOGE I., II., III., VIII. 
i IX. DIREKTIVI 2007/46/EZ  
Izmjene Priloga I. Direktivi 2007/46/EZ  
(1) Prilog I. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) Točka 2.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2.6.1. Raspodjela mase izme đu osovina i, u slu čaju poluprikolice, 
prikolice s krutim rudom ili prikolice sa središnjom osovinom, 
masa na spojnici:  
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu:  
(b) masa svake izvedbe (prikazati matri čno): ”  
b) Točke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvarača za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  ”  
c) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............... kW pri ............ min  –1 
(vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
d) Dodaje se sljede ća nova to čka 3.2.2.1.1.:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin:  ”  
e) Točka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod / sustav pumpa-brizgaljka / 
distribucijska pumpa itd.):  ”  
f) Točka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje/dovod goriva”  
g) Točka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
h) Točka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava”  
i) Nova to čka 3.2.4.2.9.3.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Verzija softvera ECU-a:  ”  
j) Točke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 309  
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
k) Nova to čka 3.2.4.3.4.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.3.4.1.1. Verzija softvera ECU-a:  ”  
l) Točka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  ”  
m) Točke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
n) Točka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke ” 
o) Nove točke 3.2.4.4.2. i 3.2.4.4.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.4.4.2. Marka (marke):  
3.2.4.4.3. Tip (tipovi):  ”  
p) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim 
točkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator ” 
q) Točke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se i zamjenjuju slje ­
dećom novom toč kom:  
„3.2.12.2.1.11. Uobi čajeni raspon radne temperature:  °C”  
r) Točke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori  
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Položaj:  
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 310  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2.2. Senzor NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Marka:  
3.2.12.2.2.2.2. Tip:  
3.2.12.2.2.2.3. Položaj:  
3.2.12.2.2.3. Senzor čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Marka:  
3.2.12.2.2.3.2. Tip:  
3.2.12.2.2.3.3. Položaj:  ”  
s) Točke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak 
/ kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (potrebno navesti za svaki 
sustav za povrat ispušnih plinova, npr. niski tlak / visoki 
tlak / kombinirani tlak: da/ne (  1 )” 
t) Točke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo 
za motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavan- 
jem: 
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog aktivnog ugljena:  g  
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i 
materijalu (samo za motore na benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu sprem­
nika i ispušnog sustava:  ”  
u) Točke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se.  
v) Točke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. renumeriraju se i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka odvaja ča krutih čestica:  
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
w) Točke od 3.2.12.2.7. do 3.2.12.2.7.0.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.7. Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (samo za Euro VI) Broj porodica motora po OBD-u 
unutar porodice motora  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 311  
3.2.12.2.7.0.2. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u 
(prema potrebi)  
3.2.12.2.7.0.3. (samo za Euro VI) Broj porodice motora po OBD-u 
kojoj pripada osnovni motor / član porodice motora:  
3.2.12.2.7.0.4. (samo za Euro VI) Proizvo đačeva upućivanja na doku ­
mentaciju o OBD-u koja se zahtijeva u članku 5. 
stavku 4. to čki (c) i članku 9. to čki 4. Uredbe (EU) 
br. 582/2011 i koja je propisana u Prilogu X. toj 
Uredbi za potrebe homologacije OBD-a  
3.2.12.2.7.0.5. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo 
upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motornog 
sustava opremljenog OBD-om u vozilo  
3.2.12.2.7.0.6. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo 
upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi 
na ugradnju OBD-a homologiranog motora u vozilo”  
x) U to čki 3.2.12.2.7.6.4.1. naslov „Laka teretna vozila” zamjenjuje se 
naslovom „Laka vozila”  
y) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav:  ”  
z) Dodaju se sljede će nove to čke od 3.2.12.2.8.2.3. do 3.2.12.2.8.2.5.:  
„3.2.12.2.8.2.3. Vrsta sustava za prinudu voza ča: nemogu ćnost 
ponovnog pokretanja motora nakon odbrojavanja / 
nemogućnost pokretanja nakon dolijevanja goriva / 
zaključavanje spremnika za gorivo / ograni čenje 
radnog učinka 
3.2.12.2.8.2.4. Opis sustava za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalentno prosje čnoj autonomiji vozila s punim 
spremnikom goriva:  km”  
aa) Nova to čka 3.2.12.2.8.4. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.8.4. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u 
(prema potrebi):  ”  
bb) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku 
navesti podatke za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili ekviva ­
lentnih ciklusa ispitivanja motora na ispitnoj 
napravi izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze pod uvjetima jednakima ispitivanju tipa 
1. (razmak ‚D’ na slici A6.App1./1. u Dodatku 1. 
Podprilogu 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 
ili slika A13./1. u Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 (ako je primjenjivo)):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 312  
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čite primjenjivi 
postupak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83):  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za odre đivanje broja 
ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze:  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se 
zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak 
itd.):  
3.2.12.2.10.5. Opis metode upotrijebljene za optere ćenje sustava u 
ispitnom postupku opisanom u stavku 3.1. Priloga 
13. Pravilniku UNECE-a br. 83:  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora u kojima se upotrebljavaju 
potrošni reagensi (navesti podatke za svaku pojedi ­
načnu jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: …  
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održa ­
vanju (prema potrebi):  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa (opis i položaj): …  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1. Obujam: …  
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili nacrt: …  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tip: …  
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj): …”  
cc) Točka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  ”  
dd) Točka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 313  
ee) Nove to čke od 3.2.20. do 3.2.20.2.4. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.20. Informacije o pohrani topline  
3.2.20.1. Aktivni spremnik topline: da/ne  
3.2.20.1.1. Entalpija: … (J)  
3.2.20.2. Izolacijski materijali  
3.2.20.2.1. Izolacijski materijal: …  
3.2.20.2.2. Volumen izolacije: …  
3.2.20.2.3. Masa izolacije: …  
3.2.20.2.4. Položaj izolacije: …”  
ff) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
gg) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
hh) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
ii) Točka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis ure đaja za pohranu energije: (REES, kondenzator, zama ­ 
šnjak/generator)”  
jj) Točka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: ......................... (za REESS: napon i kapacitet u 
Ah u dva sata, za kondenzator: J, ......................... )”  
kk) Točka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
ll) Točka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija CO  2 
/ potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elektri čne 
autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama (prema 
potrebi)(°)”  
mm) Nove to čke od 3.5.7. do 3.5.8.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.5.7. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
3.5.7.1. Parametri ispitnog vozila  
3.5.7.1.1 Vozilo H (eng.  high , VH)  
3.5.7.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 314  
3.5.7.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Vozilo L (eng.  low, VL) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.2.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Vozilo M (VM) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.3.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.3.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombinirane masene emisije CO  2 
3.5.7.2.1. Masena emisija CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1. Vozilo H (eng.  high , VH): ............. g/km  
3.5.7.2.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):....................... g/km  
3.5.7.2.2. Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
3.5.7.2.2.1. Vozilo H: .................................. g/km  
3.5.7.2.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):.............................. g/km  
3.5.7.2.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ......................... g/km  
3.5.7.2.3. Masene emisije CO  2 pri baterijskom pogonu za OVC- 
HEV-ove  
3.5.7.2.3.1. Vozilo H: .................................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):.......................... g/km  
3.5.7.2.3.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ......................... g/km  
3.5.7.3. Elektri čna autonomija za elektri čna vozila  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 315  
3.5.7.3.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za 
potpuno elektri čna vozila (PEV)  
3.5.7.3.1.1. Vozilo H: .............................. km  
3.5.7.3.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): .............................. km  
3.5.7.3.2. Autonomija na isključivo elektri čni pogon (AER) za 
hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog 
izvora (OVC-HEV) 
3.5.7.3.2.1. Vozilo H: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo)  km  
3.5.7.4. Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(FCCS) za hibridna vozila s gorivnom ćelijom (FCHV) 
3.5.7.4.1. Vozilo H: .................................. kg/100 km  
3.5.7.4.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ............... kg/100 km  
3.5.7.4.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) .............. kg/100 km  
3.5.7.5. Potro šnja elektri čne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1. Kombinirana potrošnja elektri čne energije (ECWLTC) 
za potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1. Vozilo H: .................................. Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ......................... Wh/km  
3.5.7.5.2. Potro šnja elektri čne energije ponderirana faktorom kori ­
snosti pri baterijskom pogonu ECAC,CD (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1. Vozilo H: .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ............................ Wh/km  
3.5.8. Vozilo s ugrađenom eko-inovacijom u smislu članka 
12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M1 
ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kate ­
gorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1. Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. 
Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili 
članka 5. Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije 
N1 (ako je primjenjivo):  
3.5.8.2. Postojanje interakcija me đu različitim eko-inovacijama: 
da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 316  
3.5.8.3. Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu eko- 
inovacija (ispuniti tablicu za svako ispitano referentno 
gorivo) (w1)  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inovacije 
( w2 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisija 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  w4 ) 4. Emisija 
CO  2 iz 
vozila s 
ugrađenim 
eko-inova ­
cijama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koefici­
jent iskori ­ 
štenja (UF) 
tj. vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvje ­
tima Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Ukupna ušteda emisija CO  2 (g/km) (  w5 )” 
nn) Točka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/spojke:  ”  
oo) Nove to čke od 4.5.1.1. do 4.5.1.5. dodaju se kako slijedi:  
„4.5.1.1. Prevladavaju ći način rada: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2. Najbolji na čin rada (ako nema prevladavaju ćeg načina rada): 
… 
4.5.1.3. Najgori na čin rada (ako nema prevladavaju ćeg načina rada): 
… 
4.5.1.4. Oznaka zakretnog momenta: ............  
4.5.1.5. Broj spojki: ............ ”  
pp) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Mjenjač Unutarnji prijenosni omjeri 
mjenjača (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1. 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 317  
qq) Točke 6.6. do 6.6.5. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kota či 
6.6.1. Kombinacija guma/kota č 
6.6.1.1. Osovine  
6.6.1.1.1. Osovina 1.: ...........................  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume: ............  
6.6.1.1.1.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: .............  
6.6.1.1.1.3. Oznaka brzinske kategorije (  r ): ............  
6.6.1.1.1.4. Veli čina naplatka kota ča: ............  
6.6.1.1.1.5. Dubina nalijeganja: ............  
6.6.1.1.2. Osovina 2.: ...........................  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume: ............  
6.6.1.1.2.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: .............  
6.6.1.1.2.3. Oznaka kategorije brzine: .............  
6.6.1.1.2.4. Veli čina naplatka kota ča: ............  
6.6.1.1.2.5. Dubina nalijeganja kota ča: ............  
itd. 
6.6.1.2. Rezervni kota č, ako postoji: .............  
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1.: .................................... mm  
6.6.2.2. Osovina 2.: .................................... mm  
6.6.2.3. Osovina 3.: .................................... mm  
6.6.2.4. Osovina 4.: .................................... mm  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača 
vozila: .............................. kPa  
6.6.4. Kombinacija lanac/guma/kota č na prednjoj i/ili stražnjoj 
osovini koja odgovara tipu vozila, prema preporuci proiz ­
vođača vozila:  
6.6.5. Kratak opis rezervnog kota ča za privremenu uporabu (ako 
postoji):  ”  
rr) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga 
II. Direktivi 2007/46/EZ:  ”  
ss) Točka 9.9.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.9.2.1. Tip i opis ure đaja: ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 318  
Izmjene Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ  
(2) Prilog II. mijenja se kako slijedi:  
(a) Na kraju to čaka 1.3.1. i 3.3.1. dijela B Priloga II., u kojima se utvr đuju 
kriteriji za,izvedbe vozila’ za vozila kategorija M1 i N1, potrebno je 
dodati sljede ći tekst:  
„Kao alternativa kriterijima (h), (i) i (j), za vozila grupirana u izvedbu 
moraju se provesti sva ispitivanja za izra čun njihovih emisija CO  2 , 
potrošnje elektri čne energije i potrošnje goriva u skladu s odredbama 
Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151. ” 
(b) Na kraju to čke 3.3.1. dijela B Priloga II. dodaje se sljede ći tekst:  
„(k) postojanje jedinstvenog skupa inovativnih tehnologija, kao što je 
navedeno u članku 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 (*).  
___________  
(*) SL L 145, 31.5.2011., str. 1.”  
Izmjene Priloga III. Direktivi 2007/46/EZ  
(3) Prilog III. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) Točke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvarača za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  ”  
b) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............ kW pri ............. min  –1 
(vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
c) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim 
točkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator”  
d) Točka 3.2.12.2.1.11. briše se.  
e) Točke 3.2.12.2.1.11.6. i 3.2.12.2.1.11.7. brišu se.  
f) Točka 3.2.12.2.2. briše se i zamjenjuje sljede ćom novom to čkom:  
„3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 )” 
g) Točka 3.2.12.2.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav kontrole emisija nastalih isparavanjem (samo za 
motore na benzin i etanol): da/ne (  1 )” ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 319  
h) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav”  
i) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.10.1. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku navesti 
podatke za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  ”  
j) Nova to čka 3.2.12.2.11.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa:  ”  
k) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
l) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
m) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
n) Točke od 3.5.4. do 3.5.5.6. brišu se.  
o) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Unutarnji prijenosni omjeri 
mjenjača (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”  
p) Točka 6.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.6.1. Kombinacija guma/kota č” 
q) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga 
II. Direktivi 2007/46/EZ:  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 320  
Izmjene Priloga VIII. Direktivi 2007/46/EZ  
(4) Prilog VIII. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
„PRILOG VIII.  
REZULTATI ISPITIVANJA  
(Obrazac ispunjava homologacijsko tijelo i prilaže se certifikatu o EZ homo ­
logaciji)  
Iz podataka mora biti razvidno na koje se varijante ili izvedbe odnose. Jedna 
izvedba može imati samo jedan rezultat. Me đutim, dopuštena je kombinacija 
više rezultata za istu izvedbu ako se navede koji je rezultat najlošiji. U tom 
slučaju u bilješci je potrebno navesti da su za stavke ozna čene simbolom (*) 
navedeni samo najlošiji rezultati.  
1. Rezultati ispitivanja razine buke  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijega regulatornog akta o 
izmjeni koji se primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima 
dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene:  
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
U vožnji (dB(A)/E):  …  …  …  
U mirovanju (dB(A)/E):  …  …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati ispitivanja emisija ispušnih plinova  
2.1. Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za 
laka teretna vozila  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: ......................  
Gorivo(a) (  1 ) … (dizel, benzin, ukapljeni naftni plin (UNP), prirodni 
plin (PP), za vozila na dvojno gorivo: benzin/PP, UNP, PP/biometan, 
za vozila prilagodljiva gorivu: benzin/etanol …)  
2.1.1. Ispitivanje tipa 1. (  2 ), ( 3 ) (emisije vozila pri ispitnom ciklusu nakon 
hladnog pokretanja motora)  
Prosječne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema 
WLTP-u  
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa 
L ili tipa H). 
( 2 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva. 
( 3 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici 
I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/1151, te za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo 
jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove 
rabljene u ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. 
Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 
83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 321  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/km)  … …  …  
Broj čestica (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu 
okoline (ATCT)  
Porodica po ATCT-u  Interpolacijska porodica  Porodica po matrici 
cestovnog otpora  
… …  …  
… …  …  
Faktori korekcije porodice  
Porodica po ATCT-u  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Ispitivanje tipa 2. (  1 ), ( 2 ) (podaci o emisijama potrebni za homologa ­
ciju za potrebe tehni čkog pregleda)  
Ispitivanje tipa 2., ispitivanje pri niskom broju okretaja u praznom 
hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura ulja u 
motoru (°C)  … …  …  
Tip 2., ispitivanje pri visokom broju okretaja u praznom hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Lambda vrijednost  …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura ulja u 
motoru (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva. 
( 2 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici 
I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/1151, te za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo 
jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove 
rabljene u ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. 
Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 
83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 322  
2.1.3. Ispitivanje tipa 3. (emisije plinova iz ku ćišta koljenastog vratila): …  
2.1.4. Ispitivanje tipa 4. (emisije nastale isparavanjem): … g/ispitivanju  
2.1.5. Ispitivanje tipa 5. (trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja):  
— Prijeđena duljina starenja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor starenja DF: izra čunan/fiksan (  1 ) 
— Vrijednosti: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa čestične tvari (PM)  …  …  …  
Broj čestica (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. Ispitivanje tipa 6. (prosje čne emisije pri niskim temperaturama okoli ­
ne): 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: da/ne (  2 ) 
2.2. Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za 
teška teretna vozila.  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: …  
Gorivo(a) (  3 ) … (dizel, benzin, UNP, PP, etanol …)  
2.2.1. Rezultati ESC ispitivanja (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 3 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa 
L ili tipa H). 
( 4 ) Ako je primjenjivo. 
( 5 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC. 
( 6 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim 
referentnim gorivima, tablice se moraju ispuniti za svako ispitano referentno gorivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 323  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/kWh)  … …  …  
broj čestica (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. Rezultati ELR ispitivanja (  1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Stupanj dimljenja: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. Rezultati ETC ispitivanja (  2 ), ( 3 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/kWh)  … …  …  
Broj čestica (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Ispitivanje u praznom hodu (  4 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Lambda vrijednost (  1 ) …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornog 
ulja (K)  … …  …  
2.3. Dim iz dizelskog motora  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene:  .  
2.3.1. Rezultati ispitivanja pri slobodnom ubrzanju 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Ispravljena vrijednost 
apsorpcijskog koefi- 
cijenta (m  –1 ) … …  …  
Normalna brzina vrtnje 
motora u praznom hodu  … …  …  
Maksimalna brzina vrtnje 
motora  … …  …  
Temperatura ulja (min./ 
maks.)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC. 
( 3 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim 
referentnim gorivima, tablice se moraju ispuniti za svako ispitano referentno gorivo. 
( 4 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 324  
3. Rezultati ispitivanja emisija CO  2, potrošnje goriva / elektri čne 
energije i elektri čne autonomije  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijeg regulatornog akta o 
izmjeni koji se primjenjuje na homologaciju:  
3.1. Motori s unutarnjim izgaranjem, uklju čujući hibridna elektri čna 
vozila bez punjenja iz vanjskog izvora (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (gradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (izvangradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potrošnja goriva (gradski uvjeti) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Potrošnja goriva (izvangradski uvjeti) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Potrošnja goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 2 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 3 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
Identifikator interpolacijske porodice (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora interpolacijske porodice naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 
оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih 
vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i 
održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i 
Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.). 
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora porodice po matrici cestovnog otpora naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi (EU) 2017/ 
1151. ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 325  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Masene emisije CO  2 , NISKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , SREDNJA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , VISOKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , IZNIMNO VISOKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potrošnja goriva, NISKA faza (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, SREDNJA faza (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, VISOKA faza (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva (kombinirane vrijednosti) (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za VL ako je primjenjivo u usporedbi s 
VH) … …  …  
Ispitna masa  …  …  …  
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici 
cestovnog otpora.  
3.2. Hibridna elektri čna vozila s vanjskim napajanjem (OVC)  ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet A, kombinirane vrijednosti) 
(g/km)  … …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet B, kombinirane vrijednosti) 
(g/km)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 326  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijednosti) 
(g/km)  … …  …  
Potrošnja goriva (uvjet A, kombinirane vrijednosti) (l/100 
km) (  g ) … …  …  
Potrošnja goriva (uvjet B, kombinirane vrijednosti) (l/100 
km) (  g ) … …  …  
Potrošnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) (l/ 
100 km) (  g ) … …  …  
Potrošnja elektri čne energije (uvjet A, kombinirane vrijedno ­
sti) (Wh/km)  … …  …  
Potrošnja elektri čne energije (uvjet B, kombinirane vrijedno ­
sti) (Wh/km)  … …  …  
Potrošnja elektri čne energije (ponderirane kombinirane 
vrijednosti) (Wh/km)  … …  …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (km)  …  …  …  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, NISKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, SREDNJA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, VISOKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, IZNIMNO VISOKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, (kombinirane vrijednosti) (g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 327  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Masene emisije CO  2 pri radu na baterijski pogon (kom ­
binirane vrijednosti) (g/km)  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti) (g/km)  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
NISKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
SREDNJA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
VISOKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(kombinirane vrijednosti) (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri radu na baterijski pogon (kombini ­
rane vrijednosti) (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) 
(l/100 km)  … …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinirane vrijednosti)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL ili VM u usporedbi s VH)  …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona površina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu.  
3.3. Potpuno elektri čna vozila  ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Autonomija (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 328  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske 
porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici  
VH VL  Predstavnik V  
Potrošnja elektri čne energije (kombinirane vrijednosti) (Wh/ 
km) … …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (kombinirane vrijed ­
nosti) (km)  … …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (grad) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL u usporedbi s VH)  …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona površina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
3.4. Vozila s pogonom na vodikove gorivne ćelije ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potrošnja goriva (kg/100 km)  …  …  …  
Varijanta/izvedba:  Varijanta/izvedba:  
Potrošnja goriva (kombinirane vrijednosti) (kg/100 
km) … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Ispitna masa  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 329  
3.5. Izlazno izvješ će/izvješća iz korelacijskog alata u skladu s Proved ­
benom uredbom (EU) 2017/1152  
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici 
cestovnog otpora:  
Identifikator interpolacijske porodice ili porodice po matrici 
cestovnog otpora [Bilješka: ‚Homologacijski broj + redni broj inter ­
polacijske porodice’]: …  
VH izvješ će: …  
VL izvješ će (ako je primjenjivo): …  
Predstavnik V: …  
4. Rezultati ispitivanja za vozila s ugra đenim eko-inovacija ­
ma ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Prema Pravilniku br. 83 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  1 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 vozila s 
ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1. 
= 3.5.1.3. 
Priloga I.)  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 prema NEDC-u (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) ( h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu I. u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83.  
Prema Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  1 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1.  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Ponoviti tablicu za svaku varijantu/izvedbu. 
( 2 ) ( h2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo. 
( 3 ) ( h3 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 330  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  1 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1.  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) (  h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) (  h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) (  h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu 1. u skladu s Prilogom XXI. Podprilogom 4. 
Uredbi (EU) 2017/1151.  
4.1. Opća oznaka eko-inovacije  ( 1 ): … 
Pojašnjenja  
( h ) Eko-inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Opća oznaka eko-inovacije sastoji se od sljede ćih elemenata me đu­
sobno odvojenih praznim mjestima: 
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, 
navedenih kronološkim redom prema redoslijedu odluka Komi ­
sije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 
10, 15 i 16 te ugra đenih u vozilo koje je odobrilo njema čko 
homologacijsko tijelo trebala bi biti: ‚e1 10 15 16’.)”  
Izmjene Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ  
(5) Prilog IX. Direktivi 2007/46/EZ zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„PRILOG IX.  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
0. CILJEVI  
Certifikat o sukladnosti je izjava koju proizvo đač vozila izdaje kupcu 
kako bi mu time zajam čio da je vozilo koje je kupio u skladu sa 
zakonodavstvom koje je na snazi u Europskoj uniji u vrijeme kada je 
vozilo proizvedeno.  
Svrha certifikata o sukladnosti je i omogu ćivanje nadležnim tijelima 
država članica da registriraju vozila bez zahtijevanja dodatne tehni čke 
dokumentacije od podnositelja zahtjeva.  
U tu svrhu certifikat o sukladnosti mora sadržavati:  
(a) identifikacijski broj vozila (VIN);  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 331  
(b) točne tehničke karakteristike vozila (nije dopušten nikakav raspon 
vrijednosti).  
1. OPĆI OPIS  
1.1. Certifikat o sukladnosti sastoji se od dva dijela.  
(a) STRANICA 1., koja se sastoji od proizvo đačeve izjave o sukladno ­
sti. Isti predložak zajedni čki je za sve kategorije vozila.  
(b) STRANICA 2., koja je tehni čki opis glavnih karakteristika vozila. 
Predložak stranice 2. prilago đen je svakoj pojedinoj kategoriji 
vozila.  
1.2. Certifikat o sukladnosti sastavlja se na najve ćem formatu A4 (210 × 
297 mm) ili je u mapi tog formata.  
1.3. Ne dovode ći u pitanje odredbe iz odjeljka O. to čke (b), vrijednosti i 
jedinice navedene u drugom dijelu jednake su onima u homologacijskoj 
dokumentaciji propisanoj relevantnim regulatornim aktima. U slu čaju 
provjere sukladnosti proizvodnje, vrijednosti se moraju provjeriti 
postupcima utvr đenima u relevantnim regulatornim aktima. U obzir se 
moraju uzeti odstupanja koja su dopuštena tim regulatornim aktima.  
2. POSEBNE ODREDBE  
2.1. Obrazac A certifikata o sukladnosti (potpuno vozilo) odnosi se na vozila 
koja se mogu upotrebljavati na cesti bez ikakvog dodatnog stupnja 
proizvodnje potrebnog za homologaciju.  
2.2. Obrazac B certifikata o sukladnosti (dovršeno vozilo) odnosi se na 
vozila kod kojih je za homologaciju proveden daljnji stupanj proizvo ­
dnje.  
To je uobi čajeni rezultat postupka višestupanjske homologacije (npr. 
autobus koji je izradio proizvo đač u drugoj fazi na šasiji koju je 
izradio proizvo đač vozila).  
Dodatni elementi dodani tijekom višestupanjskog postupka ukratko se 
opisuju.  
2.3. Obrazac C certifikata o sukladnosti (nepotpuna vozila) odnosi se na 
vozila kojima je potreban dodatni stupanj proizvodnje za homologaciju 
(npr. šasija kamiona).  
Osim za teglja če za poluprikolice, certifikat o sukladnosti za vozila koja 
čine šasije s kabinom i spadaju u kategoriju N sastavlja se na Obrascu C.  
DIO I.  
POTPUNA I DOVRŠENA VOZILA  
OBRAZAC A1 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvrđujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 332  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum 
izdavanja ) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lije ­
vom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedi ­
nice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC A2 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA  
[Godina]  [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvrđujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 333  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  
homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum izdava ­
nja) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lije ­
vom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedi ­
nice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC B – STRANICA 1.  
DOVRŠENA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvrđujem da je vozilo:  
0.1. Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji 
osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije (navesti 
podatke za svaki stupanj):  
— Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
Homologacijski broj, broj proširenja …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo ­ 
đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja/prethodnih stup ­
njeva homologacije…  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0,9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 334  
0,10. Identifikacijski broj vozila: …  
(a) dovršeno i izmijenjeno (  1 ) kako slijedi: … i  
(b) u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  
datum izdavanja ) i 
(c) može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/ 
lijevom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) 
mjerne jedinice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice 
za broj kilometara (ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
Prilozi: Certifikat o sukladnosti izdan za svaki prethodni stupanj.  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 335  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo za vozila s dvojnim gorivom) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 
2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 336  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
40. Boja vozila (  j ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
— U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
— U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 337  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je 
primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je 
primjenjivo)  „1” ili „0”  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Opća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti 
za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: … g/km (ako je 
primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: … g/km (ako je 
primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 338  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
Električna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km  
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. 
Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
Dodatne kombinacije guma i kota ča: Tehnički parametri (bez upu ćivanja na 
RR) 
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): …mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 339  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: 
… mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 340  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 341  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm itd.  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 342  
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija prema 
NEDC-u u skladu s Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je 
primjenjivo)  „1” ili „0”  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 343  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: … g/km (ako je primje ­
njivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: … g/km (ako je primje ­
njivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
Električna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km  
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 344  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 345  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 346  
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.2. Broj sjede ćih mjesta za putnike; (donja razina) … (gornja razina) 
(uključujući vozača) 
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 347  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 348  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): …mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnog vozila u voznom stanju: … kg (  1 ) ( r ) 
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 349  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 350  
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
40. Boja vozila (  j ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, 
najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 351  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:… g/km (ako je primje ­
njivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:… g/km (ako je primje ­
njivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 352  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
Električna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvo ­
ra (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km  
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
Popis guma: Tehni čki parametri (bez upu ćivanja na RR)  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 353  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: 
… mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 354  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 355  
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 356  
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 357  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacijaf (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:… g/km (ako je primje ­
njivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:… g/km (ako je primje ­
njivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
Električna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvo ­
ra (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km  
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 358  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 359  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 360  
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 361  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 362  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 363  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karak ­
teristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 364  
7. Visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 365  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteri ­
stika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
DIO II.  
NEPOTPUNA VOZILA  
OBRAZAC C1 – STRANICA 1.  
NEPOTPUNA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvrđujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji 
osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije  
(Navesti informacije za svaki stupanj):  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 366  
Tip: …  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ): …  
Homologacijski broj, broj proširenja  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo ­ 
đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum 
izdavanja ) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC C2 – STRANICA 1.  
NEPOTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA  
[Godina]  [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvrđujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 367  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  
homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum izdava ­
nja) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 368  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 369  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 370  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 371  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 372  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 373  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čnih spojnica koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 374  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 375  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 376  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 377  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 378  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 379  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kotača: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 380  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj):  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 381  
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Opća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti 
za svako ispitano referentno gorivo): …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 382  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 383  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 384  
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 385  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 386  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 387  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 388  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 389  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … 
mm 
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 390  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19.1. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karak ­
teristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 391  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … 
mm 
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 392  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Najve će tehnički dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteri ­
stika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 393  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
Pojašnjenja koja se odnose na Prilog IX.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( a ) Navesti identifikacijski kod —  
( b ) Navesti je li vozilo prikladno za vožnju desnom stranom, lijevom stranom ili za vožnju 
na obje strane ceste.  
( c ) Navesti ima li ugra đeni brzinomjer i/ili broja č kilometara metri čke ili metri čke i 
anglosaksonske mjerne jedinice.  
( d ) Ovom izjavom ne ograni čava se pravo država članica da zahtijevaju tehni čke prila­
godbe kako bi se omogu ćila registracija vozila u državi članici razli čitoj od one za 
koju su namijenjena ako se promet odvija na suprotnoj strani ceste.  
( e ) Unosi 4. i 4.1. ispunjavaju se u skladu s definicijama 25. (razmak osovina) odnosno 
26. (udaljenost izme đu osovina) Uredbe (EU) 1230/2012  
— —  
( g ) Za hibridna elektri čna vozila navesti podatak za neto snagu i najve ću trajnu nazivnu 
snagu.  
( h ) Dodatna oprema iz ove to čke može se dodati pod unosom „Napomene”.  
( i ) Koristiti kodove opisane u Prilogu II., to čki C.  
( j ) Navesti samo osnovne boje kako slijedi: bijela, žuta, naran časta, crvena, ljubi časta, 
plava, zelena, siva, sme đa ili crna.  
( k ) Bez sjedala za uporabu samo kad vozilo miruje i broja mjesta za invalidska kolica. 
Za autobuse kategorije vozila M  3 broj putnika uklju čuje i članove posade.  
( l ) Dodati broj Euro standarda i znak koji odgovara odredbama koje se upotrebljavaju za 
homologaciju.  
( m ) Ponoviti s razli čitim gorivima koja se mogu upotrijebiti. Vozila koja kao gorivo mogu 
upotrebljavati i benzin i plinovito gorivo, ali čiji je benzinski sustav ugra đen samo za 
upotrebu u nuždi ili za pokretanje vozila, te ako spremnik benzina tog sustava ne može 
sadržavati više od 15 litara benzina, smatraju se vozilima s pogonom samo na plinovito 
gorivo.  
( m1 ) Za motore i vozila s dvojnim gorivom EURO VI ponoviti po potrebi.  
( m2 ) Navode se isklju čivo emisije koje su procijenjene u skladu s važe ćim propisom ili 
propisima.  
( n ) Ako je vozilo opremljeno radarskom opremom kratkog dometa u pojasu 24 GHz, u 
skladu s Odlukom Komisije 2005/50/EZ (SL L 21, 25.1.2005., str. 15.), proizvo đač 
mora navesti: „Vozilo opremljeno radarskom opremom kratkoga dometa u u pojasu 24 
GHz”.  
( o ) Proizvo đač može ispuniti te stavke za me đunarodni promet, za unutarnji promet ili za 
oboje. 
Za unutarnji promet treba navesti kod države u kojoj je vozilo predvi đeno za regi ­
straciju. Kod mora biti sukladan normi ISO 3166-1:2006. 
Za međunarodni promet navodi se broj direktive (npr. „96/53/EZ” za Direktivu Vije ća 
96/53/EZ).  
( p ) Eko-inovacije.  
( p1 ) Opća oznaka eko-inovacija sastoji se od sljede ćih elemenata me đusobno odvojenih 
praznim mjestima: 
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim 
redom prema redoslijedu odluka Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te 
ugrađenih u vozilo koje je odobrilo njema čko homologacijsko tijelo trebala bi 
biti: „e1 10 15 16”.)  
( p2 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom.  
( r ) Za dovršena vozila kategorije N  1 obuhvaćena podru čjem primjene Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
( t ) Primjenjivo je samo ako je vozilo homologirano prema Uredbi (EZ) 715/2007.  
( s ) U slu čaju više od jednog elektromotora navesti konsolidirani utjecaj svih motora.”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 394  
PRILOG XIX.  
IZMJENE UREDBE (EU) br. 1230/2012  
Uredba (EU) br. 1230/2012 mijenja se kako slijedi:  
1. Članak 2. stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„ ‚Masa dodatne opreme’ zna či maksimalna masa kombinacija dodatne 
opreme koju se može ugraditi na vozilo osim standardne opreme u skladu 
sa specifikacijama proizvo đača;” ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 395  
PRILOG XX.  
MJERENJA NETO SNAGE I NAJVE ĆE 30-MINUTNE SNAGE 
ELEKTRI ČNIH POGONSKIH SKLOPOVA  
1. UVOD  
U ovom Prilogu odre đuju se zahtjevi za mjerenje neto snage motora, neto 
snage i maksimalne 30-minutne snage elektri čnih pogonskih sklopova.  
2. OPĆI ZAHTJEVI  
2.1. Opći zahtjevi za provo đenje ispitivanja i tuma čenje rezultata utvr đeni su u 
stavku 5. Pravilnika UNECE-a br. 85 (  1 ) uz iznimke odre đene u ovom 
Prilogu.  
2.2. Ispitno gorivo  
Stavci 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. i 5.2.3.4. Pravilnika UNECE-a br. 85 
tumače se kako slijedi:  
upotrebljava se gorivo dostupno u slobodnoj prodaji. U slu čaju bilo kakvog 
spora, gorivom se smatra odgovaraju će referentno gorivo odre đeno u Prilogu 
IX. ovoj Uredbi.  
2.3. Korekcijski faktori za snagu  
Iznimno od to čke 5.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 85, kada je motor 
s turbo nabijanjem opremljen sustavom koji omogu ćuje kompenzaciju za 
temperaturu i nadmorsku visinu okoline, na zahtjev proizvo đača, korekcijski 
faktori α a ili α d postavljaju se na vrijednost 1.  ▼B 
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006., str. 55.
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 396  
PRILOG XXI.  
POSTUPAK ISPITIVANJA EMISIJA TIPA 1  
1. UVOD  
U ovom Prilogu opisuje se postupak za utvr đivanje razine emisija 
plinovitih spojeva, čestičnih tvari, broja čestica, emisija CO  2 , potrošnje 
goriva, potrošnje elektri čne energije i autonomije na elektri čni pogon 
lakih vozila.  
2. REZERVIRANO  
3. DEFINICIJE  
3.1. Oprema za ispitivanje  
3.1.1. „To čnost” zna či razlika izme đu izmjerene vrijednosti i referentne 
vrijednosti koja je sljediva do državnog etalona i koja opisuje isprav ­
nost rezultata. Vidi sliku 1.  
3.1.2. „Kalibracija” zna či postupak podešavanja odziva mjernog sustava na 
način da su njegove izlazne informacije u skladu s opsegom refe ­
rentnih signala.  
3.1.3. „Kalibracijski plin” zna či mješavina plinova koja se upotrebljava za 
kalibriranje plinskih analizatora.  
3.1.4. „Metoda dvostrukog razrje đenja” zna či postupak izdvajanja dijela iz 
razrijeđenog protoka ispušnih plinova i miješanja tog dijela s odgova ­
rajućom količinom zraka za dodatno razrje đivanje prije filtra za uzor ­
kovanje čestica.  
3.1.5. „Sustav za razrje đivanje cijelog ispušnog protoka” zna či kontinuirano 
razrjeđivanje ukupnih ispušnih plinova vozila okolnim zrakom na 
kontrolirani na čin primjenom ure đaja za uzorkovanje stalnog volumena 
(CVS).  
3.1.6. „Linearizacija” zna či primjena niza koncentracija ili materijala za 
uspostavljanje matemati čkog odnosa izme đu koncentracije i odziva 
sustava.  
3.1.7. „Ve će održavanje” zna či podešavanje, popravak ili zamjenu sastavnog 
dijela ili modula koji bi mogli utjecati na to čnost mjerenja.  
3.1.8. „Nemetanski ugljikovodici” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici 
(THC) osim metana (CH  4 ). 
3.1.9. „Preciznost” zna či stupanj do kojeg ponovljena mjerenja pod neizmije ­
njenim uvjetima pokazuju jednake rezultate (slika 1.) i, u ovom 
Prilogu, uvijek jedna standardna devijacija.  
3.1.10. „Referentna vrijednost” zna či vrijednost sljediva do državnog etalona. 
Vidi sliku 1.  
3.1.11. „Zadana vrijednost” zna či ciljana vrijednost koju sustav za kontrolu 
nastoji posti ći. 
3.1.12. „Raspon” zna či podešavanje instrumenta tako da on daje ispravan 
odgovor na kalibracijski standard koji je izme đu 75 i 100 posto maksi ­
malne vrijednosti mjernog raspona instrumenta ili o čekivanog raspona 
uporabe.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 397  
3.1.13. „Ukupni ugljikovodici” (THC) zna či svi hlapivi spojevi mjereni 
plamenoionizacijskim detektorom (FID).  
3.1.14. „Verifikacija” zna či ocjena podudaraju li se izlazne vrijednosti 
mjernog sustava s primijenjenim referentnim signalima do unutar 
jednog ili više unaprijed odre đenih pragova za prihva ćanje.  
3.1.15. „Nulti plin” zna či plin koji ne sadrži analit i koji se koristi za postav ­
ljanje nultog odgovora na analizatoru.  
Slika 1.  
Definicija to čnosti, preciznosti i referentne vrijednosti
  
3.2. Cestovni otpor i postavke dinamometra  
3.2.1. „Aerodinami čki otpor” zna či sila koja se suprotstavlja kretanju vozila 
kroz zrak.  
3.2.2. „To čka aerodinami čke stagnacije” zna či mjesto na površini vozila gdje 
je brzina vjetra jednaka nuli.  
3.2.3. „Blokada anemometra” zna či utjecaj na mjerenje anemometra zbog 
prisutnosti vozila pri čemu se prividna brzina zraka razlikuje od 
brzine vozila kombinirane s brzinom vjetra u odnosu na tlo.  
3.2.4. „Ograni čena analiza” zna či da su čeona površina vozila i koeficijent 
aerodinami čkog otpora utvr đeni neovisno i te se vrijednosti koriste u 
jednadžbi gibanja.  
3.2.5. „Masa u voznom stanju” zna či masa vozila opremljenog standardnom 
opremom u skladu sa specifikacijama proizvo đača, sa spremnicima za 
gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje zapremnine, uklju čujući 
masu voza ča (75 kg), goriva i teku ćina te masu, ako ih vozilo ima, 
nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, rezervnih kota ča i alata.  
3.2.6. „Masa voza ča” znači nazivna masa od 75 kg smještena na referentnoj 
točki vozačeva sjedala.  
3.2.7. „Maksimalno optere ćenje vozila” zna či najveća tehnički dopuštena 
masa optere ćenog vozila umanjena za masu u voznom stanju, 25 kg 
i masu dodatne opreme, kako je definirano u stavku 3.2.8.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 398  
3.2.8. „Masa dodatne opreme” zna či maksimalna masa kombinacija dodatne 
opreme koju se može ugraditi na vozilo uz standardnu opremu u 
skladu sa specifikacijama proizvo đača. 
3.2.9. „Dodatna oprema” zna či sva oprema koja nije uklju čena u standardnu 
opremu, a ugra đena je na vozilo na odgovornost proizvo đača i kupac 
je može naru čiti. 
3.2.10. „Referentni atmosferski uvjeti (za mjerenja cestovnog otpora)” zna či 
atmosferski uvjeti u odnosu na koje se korigiraju izmjereni rezultati, 
kako slijedi:  
(a) Atmosferski tlak: p  0 = 100 kPa;  
(b) Atmosferska temperatura: T  0 = 20 °C;  
(c) Gusto ća suhog zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Brzina vjetra: 0 m/s.  
3.2.11. „Referentna brzina” zna či brzina vozila pri kojoj se odre đuje cestovni 
otpor ili pri kojoj se verificira optere ćenje dinamometra s valjcima.  
3.2.12. „Cestovni otpor” zna či sila otpora kretanju vozila prema naprijed 
izmjerena metodom inercijskog usporavanja ili ekvivalentnim meto ­
dama za uklju čivanje gubitaka zbog trenja u prijenosnom sustavu.  
3.2.13. „Otpor kotrljanja” zna či sile koje stvaraju gume i koje pružaju otpor 
kretanju vozila.  
3.2.14. „Otpori vožnje” zna či moment koji pruža otpor kretanju vozila prema 
naprijed izmjeren mjera čima zakretnog momenta postavljenima na 
pogonskim kota čima vozila.  
3.2.15. „Simulirani cestovni otpor” zna či cestovni otpor na dinamometru s 
valjcima koji simulira cestovni otpor izmjeren na cesti, a sastoji se 
od sile kojom djeluje dinamometar s valjcima i silâ otpora kretanju 
vozila tijekom vožnje na dinamometru s valjcima, a izražava se u 
obliku tri koeficijenta polinoma drugog stupnja.  
3.2.16. „Simulirani otpori vožnje” zna či otpor vožnje na dinamometru s valj ­
cima namijenjen simuliranju otpora vožnje izmjerenog na cesti, a 
sastoji se od momenta kojim djeluje dinamometar s valjcima i 
momenta otpora kretanju vozila tijekom vožnje na dinamometru s 
valjcima, te čija se približna vrijednost iskazuje trima koeficijentima 
polinoma drugog stupnja.  
3.2.17. „Stacionarna anemometrija” zna či mjerenje brzine i smjera vjetra 
anemometrom na mjestu i visini iznad površine ispitne ceste gdje će 
biti najreprezentativniji uvjeti vjetra.  
3.2.18. „Standardna oprema” zna či osnovna konfiguracija vozila sa svim 
karakteristikama koje se zahtijevaju na temelju regulatornih akata iz 
Priloga IV. i Priloga XI. Direktivi 2007/46/EZ, uklju čujući sve ugra ­ 
đene karakteristike zbog kojih nisu potrebne dodatne specifikacije u 
pogledu konfiguracije ili opreme.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 399  
3.2.19. „Ciljani cestovni otpor” zna či cestovni otpor koji treba reproducirati na 
dinamometru s valjcima.  
▼B 
3.2.20. „Ciljani otpori vožnje” zna či otpori vožnje koji se moraju reproducirati 
na dinamometru s valjcima.  
3.2.21. Rezervirano  
3.2.22. „Korekcija za vjetar” zna či korekciju za utjecaj vjetra na cestovni 
otpor na temelju podataka izmjerenih stacionarnim ili ugra đenim 
anemometrima.  
3.2.23. „Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila” zna či najveća 
masa odre đena za vozilo na temelju njegovih konstrukcijskih obilježja 
i radnih sposobnosti;  
3.2.24. „Stvarna masa vozila” zbroj mase u voznom stanju i mase dodatne 
opreme ugra đene na pojedino vozilo.  
3.2.25. „Ispitna masa vozila” zna či zbroj stvarne mase vozila, 25 kg i mase 
koja predstavlja optere ćenje vozila.  
3.2.26. „Reprezentativna masa optere ćenja vozila” zna či x posto od maksi ­
malnog optere ćenja vozila, pri čemu je x 15 posto za vozila kategorije 
M i 28 posto za vozila kategorije N.  
3.2.27. „Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila” (MC) zna či najveća 
masa odre đena za skup motornog vozila i jedne ili više prikolica na 
temelju njegovih konstrukcijskih obilježja i radne sposobnosti ili 
maksimalna masa odre đena za skup vu čnog vozila i poluprikolice.  
3.3. Potpuno elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila i vozila na 
gorivne ćelije 
3.3.1. „Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (AER) zna či ukupno 
prijeđena udaljenost koju je OVC-HEV vozilo prešlo od po četka ispi­
tivanja na baterijski pogon do trenutka tijekom ispitivanja kada motor 
s unutrašnjim izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
3.3.2. „Autonomija potpuno elektri čnog vozila” (PER) zna či ukupna udalje ­
nost koju je prešlo PEV vozilo od po četka ispitivanja na baterijski 
pogon do ispunjenja kriterija za prekid pražnjenja.  
3.3.3. „Stvarna autonomija na baterijski pogon” (R  CDA ) znači udaljenost 
prijeđena u nizu WLTC-ova u radnom stanju na baterijski pogon 
dok se ne isprazni sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ćnošću 
ponovnog punjenja (REESS).  
3.3.4. „Ciklusna autonomija na baterijski pogon” (R  CDC ) znači prijeđena 
udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski pogon do kraja poslje ­
dnjeg ciklusa prije ciklusa u kojima je ispunjen kriterij za prekid 
pražnjenja, uklju čujući i prijelazni ciklus u kojem vozilo možda radi 
i u uvjetima na baterijski pogon i u uvjetima dopunjavanja baterije.  
3.3.5. „Radno stanje na baterijski pogon” zna či radno stanje u kojem energija 
pohranjena u REESS može varirati, ali se u prosjeku smanjuje, a 
vozilo se vozi do prijelaza na rad s dopunjavanjem baterije.  
3.3.6. „Radno stanje s dopunjavanjem baterije” zna či radno stanje u kojem 
energija pohranjena u REESS-u može varirati, ali se, u prosjeku, 
održava na neutralnoj razini dok se vozilo vozi.  ▼M2
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 400  
3.3.7. „Faktori korisnosti” su omjeri utemeljeni na statistici vožnje i ovisni o 
autonomiji ostvarenoj u stanju na baterijski pogon koji se koriste za 
ponderiranje spojeva u emisijama ispušnih plinova, emisija CO  2 i 
potrošnje goriva za OVC-HEV-ove pri baterijskom pogonu i pri dopu ­
njavanju baterije.  
3.3.8. „Elektri čni stroj” (EM) zna či pretvara č energije koji pretvara elektri čnu 
energiju u mehani čku i obrnuto.  
3.3.9. „Pretvara č energije” zna či sustav u kojem se oblik izlazne energije 
razlikuje od oblika ulazne energije.  
3.3.9.1. „Pretvara č za pogonsku energiju” zna či pretvara č energije pogonskog 
sklopa koji nije periferni ure đaj i čija se izlazna energija izravno ili 
neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.9.2. „Kategorija pretvara ča za pogonsku energiju” zna či (i.) motor s unutar ­
njim izgaranjem, ili (ii.) elektri čni stroj, ili (iii.) gorivne ćelije.  
3.3.10. „Sustav za pohranu energije” zna či sustav koji pohranjuje energiju i 
koji je osloba đa u istom obliku u kojem je energija ušla u njega.  
3.3.10.1. „Sustav za pohranu pogonske energije” zna či sustav za pohranu 
energije pogonskog sklopa koji nije periferni ure đaj, a čija se izlazna 
energija izravno ili neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.10.2. „Kategorija sustava za pohranu pogonske energije” zna či (i.) sustav za 
pohranu goriva, (ii.) sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ć­
nošću ponovnog punjenja ili (iii.) sustav za pohranu mehani čke 
energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja.  
3.3.10.3 „Oblik energije” zna či (i) elektri čna energija, ili (ii) mehani čka 
energija, ili (iii) kemijska energija (uklju čujući goriva).  
3.3.10.4. „Sustav za pohranu goriva” zna či sustav za pohranu pogonske energije 
u kojem je kemijska energija pohranjena u obliku teku ćeg ili plino ­
vitog goriva.  
3.3.11. „Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (EAER) 
znači udio u ukupnoj stvarnoj autonomiji na baterijski pogon (R  CDA ) 
koji se može pripisati uporabi elektri čne energije iz REESS-a tijekom 
ispitivanja autonomije na baterijski pogon.  
3.3.12. „Hibridno elektri čno vozilo” (HEV) zna či hibridno vozilo u kojem je 
jedan od pretvara ča za pogonsku energiju elektri čni stroj.  
3.3.13. „Hibridno vozilo” (HV) zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom 
koji sadrži najmanje dvije razli čite kategorije pretvara ča za pogonsku 
energiju i najmanje dvije razli čite kategorije sustava za pohranu 
pogonske energije.  
3.3.14. „Neto promjena energije” zna či promjena energije u REESS-u podije ­
ljena s ciklusnom potrošnjom energije ispitnog vozila.  
3.3.15. „Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora” (NOVC- 
HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje se ne može puniti iz vanj ­
skog izvora.  
3.3.16. „Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora” (OVC- 
HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje se može puniti iz vanjskog 
izvora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 401  
3.3.17. „Potpuno elektri čno vozilo” (PEV) zna či vozilo opremljeno pogonskim 
sklopom koji sadržava isklju čivo elektri čne strojeve kao pretvara če za 
pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu elektri čne energije s 
mogućnošću ponovnog punjenja kao sustave za pohranu pogonske 
energije.  
3.3.18. „Gorivna ćelija” zna či pretvara č energije kojim se kemijska energija 
(ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) ili obrnuto.  
3.3.19. „Vozilo s gorivnom ćelijom” (FCV) zna či vozilo opremljeno pogon ­
skim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne ćelije i elektri čni stroj/ 
električne strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju.  
3.3.20. „Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom” (FCHV) zna či vozilo s 
gorivnom ćelijom opremljeno pogonskim sklopom s najmanje jednim 
sustavom za pohranu goriva i najmanje jednim sustavom za pohranu 
električne energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja kao sustavom za 
pohranu pogonske energije  
3.4. Pogonski sklop  
3.4.1. „Pogonski sklop” zna či sustav u vozilu koji je sastavljen od svih 
sustava za pohranu pogonske energije, pretvara ča za pogonsku 
energiju i prijenosnih sustava koji kota če opskrbljuju mehani čkom 
energijom radi pogona vozila, uklju čujući periferne ure đaje. 
3.4.2. „Pomo ćni uređaji” znači uređaji koji troše, pretvaraju, skladište ili 
opskrbljuju energijom neperiferne ure đaje ili sustave koji su ugra đeni 
u vozila u svrhe koje nisu pogon vozila te se stoga ne smatraju dijelom 
pogonskog sustava.  
3.4.3. „Periferni ure đaji” znači uređaji koji troše energiju, pretvaraju energiju, 
pohranjuju energiju ili opskrbljuju energijom pri čemu glavna svrha 
energije nije pogon vozila, ili drugi dijelovi, sustavi i upravlja čke 
jedinice koji su neophodni za rad pogonskog sustava.  
3.4.4. „Pogonski sklop” zna či povezani elementi pogonskog sklopa za 
prijenos mehani čke energije izme đu pretvara ča za pogonsku energiju 
i kotača. 
3.4.5. „Ru čni mjenja č” znači mjenjač u kojem se stupnjevi prijenosa mogu 
mijenjati samo djelovanjem voza ča. 
3.5. Op ćenito  
3.5.1. „Kriterijske emisije” zna či emisije spojeva za koje su u ovoj Uredbi 
utvrđene grani čne vrijednosti.  
3.5.2. Rezervirano  
3.5.3. Rezervirano  
3.5.4. Rezervirano  
3.5.5. Rezervirano  
3.5.6. „Ciklusna potrošnja energije” zna či izračunana pozitivna energija koja 
je potrebna da bi vozilo odvozilo zadani ciklus.  
3.5.7. Rezervirano  
3.5.8. „Na čin rada koji može odabrati voza č” znači poseban na čin rada koji 
vozač može odabrati i koji može utjecati na emisije ili na potrošnju 
goriva i/ili energije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 402  
3.5.9. „Zadani po četni način rada” za potrebe ovog Priloga zna či način rada 
koji je uvijek odabran pri uklju čivanju bez obzira na odabrani na čin 
rada u trenutku prethodnog isklju čivanja vozila.  
3.5.10. „Referentni uvjeti (za izra čun masenih emisija)” zna či uvjeti na kojima 
se temelje gusto će plinova, tj. 101,325 kPa i 273,15 K (0°C).  
3.5.11. „Emisije ispušnih plinova” zna či emisije plinovitih, krutih i teku ćih 
spojeva.  
3.6. PM/PN  
Pojam „čestica” se uobi čajeno koristi za tvar koja se karakterizira 
(mjeri) u zra čnoj fazi (suspendirana tvar), a pojam „ čestična tvar” za 
nataloženu tvar.  
3.6.1. „Broj emitiranih čestica” (PN) zna či ukupan broj krutih čestica emiti ­
ranih iz ispuha vozila kvantificiran u skladu s metodama razrje đivanja, 
uzorkovanja i mjerenja utvr đenima u ovom Prilogu.  
3.6.2. „Emisije čestičnih tvari” (PM) zna či masa bilo kojeg čestičnog mate ­
rijala iz ispuha vozila kvantificirana u skladu s postupcima razrje điva­
nja, uzorkovanja i mjerenja navedenima u ovom Prilogu.  
3.7. WLTC  
3.7.1. „Nazivna snaga motora” zna či maksimalna snaga motora u kW u 
skladu sa zahtjevima iz Priloga XX. ovoj Uredbi.  
3.7.2. „Maksimalna brzina” zna či najveća brzina vozila prema proizvo đa­ 
čevoj deklaraciji.  
3.8. Postupak  
3.8.1. „Sustav s periodi čnom regeneracijom” zna či uređaj za kontrolu emisija 
ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar čestica) koji je potrebno perio ­
dično regenerirati nakon manje od 4 000 km prije đenih pri uobi ča­
jenom radu vozila.  
3.9. Ispitivanje korradi utvr đivanja korekcijskog faktora za tempera ­
turu okoline0 (Podprilog 6.a)  
3.9.1. „Aktivni spremnik topline” zna či tehnologija kojom se toplina pohra ­
njuje u bilo kojem ure đaju vozila i otpušta u sastavne dijelove pogon ­
skog sklopa tijekom zadanog razdoblja pri pokretanju motora. Karak ­
teriziraju ga pohranjena entalpija u sustavu i vrijeme otpuštanja 
toplinske energije u sastavne dijelove pogonskog sklopa.  
3.9.2. „Izolacijski materijali” svaki materijal u motornom prostoru pri čvršćen 
na motor i/ili šasiju s u činkom termalne izolacije i karakteriziran 
maksimalnom toplinskom provodljivoš ću od 0,1 W/(mK).  
4. KRATICE  
4.1. Op će kratice  
AC Izmjeni čna struja  
CFV Venturijeva cijev s kriti čnim protokom (Critical 
flow venturi)  
CFO Otvor za kriti čni protok  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 403  
CLD Kemiluminiscentni detektor  
CLA Kemiluminiscentni analizator  
CVS Ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena  
DC Istosmjerna struja  
ET Cijev za isparavanje  
Extra high  (2) WLTC faza ekstra velike brzine za vozila 
razreda 2  
Extra high  (3) WLTC faza ekstra velike brzine za vozila 
razreda 3  
FCHV Hibridno vozilo na gorivne ćelije 
FID Plamenoionizacijski detektor  
FSD Potpuni otklon  
GC Plinski kromatograf  
HEPA Visoko u činkoviti filtar čestične tvari;  
HFID Grijani plamenoionizacijski detektor  
High  2 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 2  
High  3-1 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 3 s 
v max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 3 s 
v max ≥ 120 km/h  
ICE Motor s unutarnjim izgaranjem  
LoD Granica otkrivanja  
LoQ Granica kvantifikacije  
Low  1 WLTC faza male brzine za vozila razreda 1  
Low  2 WLTC faza male brzine za vozila razreda 2  
Low  3 WLTC faza male brzine za vozila razreda 3  
Medium  1 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 1  
Medium  2 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 2  
Medium  3-1 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 3 s 
v max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 3 s 
v max ≥ 120 km/h  
LC Teku ćinska kromatografija  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 404  
UNP Ukapljeni naftni plin  
NDIR Nedisperzivni infracrveni (analizator)  
NDUV Nedisperzivni ultraljubi časti 
PP/biometan Prirodni plin/biometan  
NMC Odvaja č nemetana  
NOVC-FCHV Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom bez mogu ć­
nosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC Bez mogu ćnosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo bez mogu ćnosti 
punjenja iz vanjskog izvora  
OVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanj ­
skog izvora  
P a Masa čestične tvari koju je sakupio filtar poza ­
dinskih čestica  
P e Masa čestične tvari koju je sakupio filtar uzoraka  
PAO Poli-alfa-olfein  
PCF Predklasifikator čestica  
PCRF Faktor redukcije koncentracije čestica  
PDP Volumetrijska pumpa  
PER Autonomija potpuno elektri čnog vozila  
Postotak FS % cjelokupnog mjernog raspona  
PM Emisije čestičnih tvari  
PN Broj emitiranih čestica  
PNC Broja č broja čestica  
PND  1 Prvi uređaj za razrje đivanje broja čestica  
PND  2 Drugi ure đaj za razrje đivanje broja čestica  
PTS Sustav za prijenos čestica  
PTT Cijev za prijenos čestica  
QCL-IR Infracrveni kvantni kaskadni laser  
R CDA Stvarna autonomija na baterijski pogon  
RCB Stanje punjenja REESS-a  
REESS Sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ć­
nošću ponovnog punjenja  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 405  
SSV Podzvu čna Venturijeva cijev  
USFM Ultrazvu čno mjerilo protoka  
VPR Odvaja č hlapljivih čestica  
WLTC Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila  
4.2. Kemijski simboli i kratice  
C 1 Ugljikovodik istovjetan ugljiku 1  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan 
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Uglji čni monoksid  
CO  2 Ugljični dioksid  
DEHP Dioktilftalat  
H 2 O Voda  
NH  3 Amonijak  
NMHC Nemetanski ugljikovodici  
NO  x Dušikovi oksidi  
NO Dušikov oksid  
NO  2 Dušikov dioksid  
N 2 O Dušikov oksid  
THC Ukupni ugljikovodici  
5. OP ĆI ZAHTJEVI  
5.0. Svakoj od porodica vozila definirana u stavcima 5.6. do 5.9. treba 
pripisati jedinstveni identifikator u sljede ćem obliku:  
FT-TA-WMI-gggg-bbbb  
pri čemu je:  
— FT je identifikator vrste porodice:  
— IP = interpolacijska porodica kako je definirana u stavku 5.6.  
— RL = porodica po cestovnom otporu kako je definirana u 
stavku 5.7.  
— RM = porodica po matrici cestovnog otpora kako je definirana 
u stavku 5.8.  
— PR = porodica sustava s periodi čnom regeneracijom (K  i ) defi­
nirana kao u stavku 5.9.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 406  
— TA je razlikovni broj nositelja odobrenja porodice kako je defini ­
rano u odjeljku 1. to čke 1. Priloga VII. Direktivi (EZ) 2007/46  
— WMI (svjetski identifikator proizvo đača) je broj koji identificira 
proizvođača na jedinstven na čin, a definiran je u ISO 3780:2009. 
Za jednog proizvo đača može se koristiti nekoliko WMI šifri.  
— gggg je godina kada je dovršen ispitivanje za porodicu  
— bbbb je četveroznamenkasti redni broj  
5.1. Vozilo i njegovi sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisiju 
plinovitih spojeva, čestičnih tvari i broja čestica moraju biti konstrui ­
rani, izrađeni i sastavljeni tako da omogu ćavaju da je vozilo u uobi ­ 
čajenoj uporabi i pod normalnim uvjetima uporabe, kao što su vlaga, 
kiša, snijeg, vru ćina, hladno ća, pijesak, zemlja, vibracija, habanje, itd. 
usklađeno s odredbama ovog Priloga tijekom njegova korisnog vijeka 
trajanja.  
5.1.1. To uklju čuje sigurnost svih crijeva, spojeva i veza koje se koriste u 
sustavima za kontrolu emisija.  
5.2. Ispitno vozilo mora biti reprezentativno u smislu njegovih komponenti 
povezanih s emisijama i funkcionalnosti planirane proizvodne serije 
obuhvaćene homologacijom. Proizvo đač i homologacijsko tijelo 
usuglašavaju se o tome koje vozilo predstavlja ispitni model.  
5.3. Uvjeti ispitivanja vozila  
5.3.1. Vrste i koli čine maziva i rashladne teku ćine za ispitivanje emisija su 
one koje je proizvo đač naveo za normalni rad vozila.  
5.3.2. Vrsta goriva za ispitivanje emisija mora biti kako je navedeno u 
Prilogu IX.  
5.3.3. Svi sustavi za kontrolu emisija moraju biti u ispravnom stanju.  
5.3.4. Uporaba bilo kakvog ure đaja za poništavanje je zabranjena, u skladu s 
odredbama članka 5. stavka 2. Uredbe br. 715/2007.  
5.3.5. Motor mora biti konstruiran tako da se izbjegnu emisije iz ku ćišta 
koljenastog vratila.  
5.3.6. Pneumatici korišteni za ispitivanje emisija moraju biti u skladu sa 
stavkom 1.2.4.5. Podpriloga 6. ovom Prilogu.  
5.4. Ulazni otvori spremnika benzina  
5.4.1. U skladu sa stavkom 5.4.2., ulazni otvor spremnika benzina ili etanola 
mora biti konstruiran tako da spre čava punjenje spremnika iz mlaznice 
na benzinskoj pumpi koja ima vanjski promjer od 23,6 mm ili ve ći. 
5.4.2. Stavak 5.4.1. ne odnosi se na vozilo kod kojeg su ispunjena oba 
sljedeća uvjeta:  
(a) Vozilo je konstruirano i izra đeno tako da benzin s olovom ne 
utječe štetno ni na jedan ure đaj konstruiran za kontrolu emisija; i  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 407  
(b) vozilo je uo čljivo, čitljivo i neizbrisivo ozna čeno simbolom za 
bezolovni benzin, navedenim u ISO 2575:2010 „Cestovna vozila 
– Simboli za komande, pokazatelje i ure đaje upozorenja”, na 
mjestu koje je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik goriva. 
Dopuštene su dodatne oznake.  
5.5. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
5.5.1. Svako vozilo s ra čunalom za kontrolu emisija mora imati zaštitu koja 
sprječava izmjene, osim uz odobrenje proizvo đača. Proizvo đač 
odobrava preinake ako su nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, 
tehnički pregled, naknadnu ugradnju ili popravak vozila. Svi ra čunalni 
kodovi ili radni parametri koji se mogu reprogramirati moraju biti 
napravljeni tako da se ne mogu preina čiti i moraju imati stupanj 
zaštite najmanje u skladu s odredbama ISO 15031-7 (15. ožujka 
2001.) Svi se memorijski čipovi za kalibriranje koji se mogu izvaditi 
zalijevaju, zatvaraju u zabrtvljeno ku ćište ili štite elektroni čkim algo­
ritmima i ne može ih se zamijeniti bez posebnih alata i postupaka.  
5.5.2. Ne smije biti mogu će mijenjati radne parametre ra čunalno kodiranog 
motora bez posebnih alata i postupaka (npr. zalemljeni ili zaliveni 
sastavni dijelovi ra čunala ili zabrtvljena (ili zalemljena) ku ćišta).  
5.5.3. Proizvo đači od homologacijskog tijela mogu tražiti izuze će od jednog 
od ovih zahtjeva za ona vozila za koja ne postoji velika vjerojatnost da 
će im trebati zaštita. Kriteriji koje homologacijsko tijelo procjenjuje pri 
razmatranju izuze ća uključuju, ali nisu ograni čeni na, trenuta čnu 
dostupnost radnih mikroprocesora, tehni čka svojstva vozila u smislu 
postizanja visokih performansi te predvi đenu količinu prodanih vozila.  
5.5.4. Proizvo đači koji koriste programabilne ra čunalne sustave moraju spri ­
ječiti neovlašteno reprogramiranje. Proizvo đači moraju uklju čiti 
poboljšane strategije zaštite od neovlaštenih zahvata i sposobnost 
zaštite od pisanja koja zahtijeva elektroni čki pristup ra čunalu smje ­ 
štenom izvan lokacije i koje održava proizvo đač, a kojemu i neovisni 
operatori moraju imati pristup uz uporabu zaštite koja je predvi đena u 
stavku 5.5.1. i odjeljku 2.2. Priloga XIV. Homologacijsko tijelo 
odobrava metode koje pružaju istu razinu zaštite od neovlaštenih 
zahvata.  
5.6. Interpolacijska porodica  
5.6.1.  Interpolacijska porodica za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem  
Samo vozila koja su identi čna u pogledu sljede ćih karakteristika vozila / 
pogonskih sustava / prijenosa mogu biti dio iste interpolacijske poro ­
dice:  
(a) Vrsta motora s unutarnjim sagorijevanjem: vrsta goriva, vrsta izga ­
ranja, zapremnina motora, karakteristike kod potpunog optere će­
nja, tehnologija motora i sustav napajanja, kao i drugi podsustavi 
motora ili karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masene 
emisije CO  2 prema uvjetima WLTP;  
(b) Radna strategija za sve komponente unutar pogonskog sustava 
koje utječu na masene emisije CO  2 ; 
(c) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.); ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 408  
(d) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve prijenosne omjere u 
pitanju razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češće instali­
ranih vrsta prijenosa unutar 8 posto;  
(e) Broj pogonskih osovina;  
(f) porodica po ATCT-u.  
Vozila mogu biti dio iste interpolacijske porodice samo ako pripadaju 
istom razredu vozila, kako je opisano u stavku 2. Podpriloga 1.  
5.6.2.  Interpolacijska porodica za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove  
Osim zahtjeva iz stavka 5.6.1., samo OVC-HEV-ovi i NOVC-HEV- 
ovi koji su identi čni u pogledu sljede ćih karakteristika mogu biti dio 
iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, 
itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina,) i sve druge karak ­
teristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masene emisije CO  2 i 
potrošnju elektri čne energije pod uvjetima WLTP-a;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, 
nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina));  
(c) Vrsta pretvara ča energije izme đu električnog stroja i pogonskog 
REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i niskonaponskog izvora 
napajanja te izme đu utičnice za punjenje i pogonskog REESS-a, 
kao i sve druge karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na 
masenu emisiju CO  2 i potrošnju elektri čne energije.  
(d) Razlika izme đu broja ciklusa na baterijski pogon od po četka ispi­
tivanja do i uklju čujući prijelazni ciklus ne smije biti više od 
jedan.  
5.6.3.  Interpolacijska porodica za PEV-ove  
Samo PEV-ovi koji su identi čni s obzirom na sljede će karakteristike 
električnog pogonskog sustava / prijenosa mogu biti dio iste interpo ­
lacijske porodice:  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, 
itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina,) i bilo koje druge 
karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na potrošnju elek ­
trične energije i autonomiju pod uvjetima WLTP;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, 
nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina));  
(c) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.);  
(d) Broj pogonskih osovina;  
(e) Vrsta pretvara ča energije izme đu električnog stroja i pogonskog 
REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i niskonaponskog izvora 
napajanja te izme đu utičnice za punjenje i pogonskog REESS-a, 
kao i sve druge karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na 
potrošnju elektri čne energije i autonomiju prema uvjetima WLTP-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 409  
(f) Radna strategija svih komponenti koje utje ču na potrošnju elek ­
trične energije unutar pogonskog sustava;  
(g) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve prijenosne omjere u 
pitanju razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češće instali­
ranih vrsta i modela mjenja ča unutar 8 posto.  
5.7. Porodica po cestovnom otporu  
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
mogu biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.); Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog 
tijela, mjenja č s manjim gubicima snage može biti uklju čen u 
porodicu;  
(b) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve predmetne prijenosne 
omjere razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češće instali­
ranih vrsta mjenja ča unutar 25 posto;  
(c) Broj pogonskih osovina;  
(d) Ako je najmanje jedan elektri čni stroj povezan u položaju 
mjenjača neutralno, a vozilo nema na čin rada inercijskim uspora ­
vanjem (stavak 4.2.1.8.5. Podpriloga 4.) tako da elektri čni stroj 
nema utjecaja na cestovni otpor, primjenjuju se kriteriji iz stavka 
5.6.2. (a) i stavka 5.6.3. (a).  
Ako postoji razlika, osim mase vozila, otpora kotrljanja i aerodi ­
namike, koja ima nezanemariv utjecaj na cestovni otpor, to se vozilo 
ne smatra dijelom porodice, osim ako je odobreno od strane homolo ­
gacijskog tijela.  
5.8. Porodica po matrici cestovnog otpora  
Porodica po matrici cestovnog otpora može se primijeniti na vozila 
konstruirana za najve ću tehnički dopuštenu masu optere ćenog vozila 
≥ 3 000 kg.  
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
mogu biti dio iste porodice po matrici cestovnog otpora:  
(a) vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT).  
(b) broj pogonskih osovina.  
5.9. Porodica sustava s periodi čnom regeneracijom (K  i ) 
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
mogu biti dio iste porodice sustava s periodi čnom regeneracijom:  
5.9.1. Vrsta motora s unutarnjim sagorijevanjem: vrsta goriva, vrsta sagori ­
jevanja,  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 410  
5.9.2. Sustav s periodi čnom regeneracijom (npr. katalizator, filtar čestica);  
(a) konstrukcija (npr. vrsta ku ćišta, vrsta plemenite kovine, vrsta 
nosača, gustoća ćelija);  
(b) tip i princip rada;  
(c) obujam ± 10 %;  
(d) lokacija (temperatura ± 100 °C na 2. najvišoj referentnoj brzini);  
(e) ispitna masa svakog vozila u porodici ne smije biti ve ća od ispitne 
mase vozila koje se koristi za K  i test uvećane za 250 kg.  
6. ZAHTJEVI U POGLEDU RADNE SPOSOBNOSTI  
6.1. Grani čne vrijednosti  
Granične vrijednosti emisija su one navedene u Prilogu I. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
6.2. Ispitivanje  
Ispitivanje se mora obaviti u skladu sa sljede ćim: 
(a) WLTC-ovi kako su opisani u Podprilogu 1.;  
(b) odabir stupnja prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa kako 
je opisano u Podprilogu 2.;  
(c) odgovaraju će gorivo kako je opisano u Prilogu IX. ovoj Uredbi;  
(d) postavke cestovnog otpora i dinamometra kako je opisano u 
Podprilogu 4.;  
(e) oprema za ispitivanje kako je opisana u Podprilogu 5.;  
(f) postupci ispitivanja kako su opisani u Podprilozima 6. i 8.;  
(g) metode izra čuna kako su opisane u Podprilozima 7. i 8.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 411  
Podprilog 1.  
Svjetski ciklusi ispitivanja lakih vozila (WLTC)  
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Ciklus za vožnju ovisi o omjeru nazivne snage ispitnog vozila i 
njegove mase u voznom stanju, W/kg, te njegovoj maksimalnoj 
brzini, v  max . 
Ciklus koji proizlazi iz zahtjeva opisanih u ovom Podprilogu u drugim 
dijelovima Priloga naziva se „primjenjivi ciklus”.  
2. Klasifikacije vozila  
2.1. Vozila razreda 1 imaju omjer snage i mase u voznom stanju 
P mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. Vozila razreda 2 imaju omjer snage i mase u voznom stanju > 22 ali 
manji od ≤ 34 W/kg.  
2.3. Vozila razreda 3 imaju omjer snage i mase u voznom stanju > 34 
W/kg.  
2.3.1. Sva vozila ispitana u skladu s Podprilogom 8. smatraju se vozilima 
razreda 3.  
3. Ciklusi ispitivanja  
3.1. Vozila razreda 1  
3.1.1. Kompletan ciklus za vozila razreda 1 sastoji se od faze malih brzina 
(Low  1 ), faze srednjih brzina (Medium  1 ) i dodatne faze malih brzina 
(Low  1 ). 
3.1.2. Faza Low  1 opisana je na slici A1/1 i u tablici A1/1.  
3.1.3. Faza Medium  1 opisana je na slici A1/2 i u tablici A1/2.  
3.2. Vozila razreda 2  
3.2.1. Kompletan ciklus za vozila razreda 2 sastoji se od faze malih brzina 
(Low  2 ), faze srednjih brzina (Medium  2 ), faze velikih brzina (High  2 ) i 
faze ekstra velikih brzina (Extra High  2 ). 
3.2.2. Faza Low  2 opisana je na slici A1/3 i u tablici A1/3.  
3.2.3. Faza Medium  2 opisana je na slici A1/4 i u tablici A1/4.  
3.2.4. Faza High  2 opisana je na slici A1/5 i u tablici A1/5.  
3.2.5. Faza Extra High  2 opisana je na slici A1/6 i u tablici A1/6.  
3.3. Vozila razreda 3  
Vozila razreda 3 su podijeljena u dva podrazreda prema njihovoj 
maksimalnoj brzini, v  max . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 412  
3.3.1. vozila razreda 3a postižu v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Kompletan ciklus sastoji se od faze malih brzina (Low  3 ), faze srednjih 
brzina (Medium  3-1 ), faze velikih brzina (High  3-1 ) i faze ekstra velikih 
brzina (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.1.3. Faza Medium  3-1 opisana je na slici A1/8 i u tablici A1/8.  
3.3.1.4. Faza High  3-1 opisana je na slici A1/10 i u tablici A1/10.  
3.3.1.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.3.2.  vozila razreda 3b postižu v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1. Kompletan ciklus sastoji se od faze malih brzina (Low  3 ), faze srednjih 
brzina (Medium  3-2 ), faze velikih brzina (High  3-2 ) i faze ekstra velikih 
brzina (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.2.3. Faza Medium  3-2 opisana je na slici A1/9 i u tablici A1/9.  
3.3.2.4. Faza High  3-2 opisana je na slici A1/11 i u tablici A1/11.  
3.3.2.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.4. Trajanje svih faza  
3.4.1. Sve faze male brzine traju 589 sekundi.  
3.4.2. Sve faze srednje brzine traju 433 sekunde.  
3.4.3. Sve faze velikih brzina traju 455 sekundi.  
3.4.4. Sve faze ekstra velikih brzina traju 323 sekunde.  
3.5. Ciklus gradske vožnje WLTC-a  
OVC-HEV-ovi i PEV-ovi ispituju se primjenom ciklusa WLTC i 
ciklusa gradske vožnje WLTC-a (vidjeti Podprilog 8.) za vozila 
razreda 3a i razreda 3b.  
Ciklus gradske vožnje WLTC-a sastoji se samo od faza niske i srednje 
brzine.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 413  
4. WLTC vozila razreda 1  
Slika A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Low  1
 
Slika A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Medium  1
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 414  
Tablica A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Low  1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 415  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 416  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 417  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 418  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tablica A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Medium  1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 419  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 420  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 421  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. WLTC za vozila razreda 2  
Slika A1/3  
WLTC, vozila razreda 2, faza Low  2
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 422  
Slika A1/4  
WLTC, vozila razreda 2, faza Medium  2
 
Slika A1/5  
WLTC, vozila razreda 2, faza High  2
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 423  
Slika A1/6  
WLTC, vozila razreda 2, faza Extra High  2
 
Tablica A1/3  
WLTC, vozila razreda 2, faza Low  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 424  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 425  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 426  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 427  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tablica A1/4  
WLTC, vozila razreda 2, faza Medium  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 428  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 429  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 430  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tablica A1/5  
WLTC, vozila razreda 2, faza High  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 431  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 432  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 433  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tablica A1/6  
WLTC, vozila razreda 2, faza Extra High  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 434  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 435  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 436  
6. WLTC za vozila razreda 3  
Slika A1/7  
WLTC, vozila razreda 3, faza Low  3
 
Slika A1/8  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-1
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 437  
Slika A1/9  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-2
 
Slika A1/10  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-1
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 438  
Slika A1/11  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-2
 
Slika A1/12  
WLTC, vozila razreda 3, faza Extra High  3
 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 439  
Tablica A1/7  
WLTC, vozila razreda 3, faza Low  3 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 440  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 441  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 442  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 443  
Tablica A1/8  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 444  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 445  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 446  
Tablica A1/9  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 447  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 448  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 449  
Tablica A1/10  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 450  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 451  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 452  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tablica A1/11  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 453  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 454  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 455  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tablica A1/12  
WLTC, vozila razreda 3, faza Extra High  3 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 456  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 457  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikacija ciklusa  
Kako bi se potvrdilo je li odabrana ispravna verzija ciklusa i je li u 
operativni sustav ispitnog stola uveden odgovaraju ći ciklus, u Tablici 
A1/13 navedeni su kontrolni zbrojevi vrijednosti brzine vozila za 
pojedine faze ciklusa i cijeli ciklus.  
Tablica A1/13  
Kontrolni zbrojevi za 1Hz  
Razred vozila  Faza ciklusa  Kontrolni zbroj ciljnih 
brzina vozila za 1 Hz  
razred 1  Low 11 988,4  
Medium  17 162,8  
Ukupno  29 151,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 458  
Razred vozila  Faza ciklusa  Kontrolni zbroj ciljnih 
brzina vozila za 1 Hz  
razred 2  Low 11 162,2  
Medium  17 054,3  
High  24 450,6  
Extra high  28 869,8  
Ukupno  81 536,9  
razred 3-1  Low 11 140,3  
Medium  16 995,7  
High  25 646,0  
Extra high  29 714,9  
Ukupno  83 496,9  
razred 3-2  Low 11 140,3  
Medium  17 121,2  
High  25 782,2  
Extra high  29 714,9  
Ukupno  83 758,6  
8. Modifikacija ciklusa  
Stavak 8. ovog Podpriloga ne primjenjuje se na OVC-HEV-ove, 
NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove.  
8.1. Op će napomene  
Ciklus koji se vozi ovisi o omjeru nazivne snage ispitnog vozila i 
njegove mase u voznom stanju, W/kg, te njegovoj maksimalnoj brzini 
v max km/h.  
Do problema s voznim svojstvima može do ći kod vozila s omjerima 
snage i mase blizu granica izme đu razreda 1 i razreda 2, razreda 2 i 
razreda 3, ili kod vozila s vrlo malom snagom u razredu 1.  
Budući da se ti problemi odnose uglavnom na faze ciklusa s kombi ­
nacijom velike brzine vozila i velikih ubrzanja a ne na maksimalnu 
brzinu u ciklusu, primjenjuje se postupak usporavanja za poboljšanje 
voznih svojstava.  
8.2. U ovom se stavku opisuje metoda za izmjenu profila ciklusa pomo ću 
postupka usporavanja.  
8.2.1. Postupak usporavanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 pokazuje usporenu fazu srednje brzine razreda 1 WLTC-a 
kao primjer.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 459  
Slika A1/14  
Usporena faza srednje brzine za vozila razreda 1 WLTC-a
  
Za ciklus razreda 1, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 651 i sekunde 906. Unutar tog vremenskog razdoblja, 
ubrzanje izvornog ciklusa izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 651 i sekunde 906.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 651 i sekunde 848. Dijagram brzine s primijenjenim uspora ­
vanjem se kasnije izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
pri čemu je i = 651 to 847.  
za i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 907, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemu je 36,7 km/h predvi đena brzina vozila u sekundi 907.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 460  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu 
sekunde 849 i sekunde 906 izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 849 to 906.  
8.2.2. Postupak usporavanja za vozila razreda 2  
Budući da se problemi s voznim svojstvima isklju čivo odnose na faze 
ekstra velike brzine ciklusa razreda 2 i razreda 3, usporavanje se 
odnosi na one stavke faza ekstra velikih brzina u kojima se javljaju 
problemi s voznim svojstvima (vidjeti sliku A1/15).  
Slika A1/15  
Usporena faza ekstra velike brzine za vozila razreda 2 WLTC
  
Za ciklus razreda 2, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 1520 i sekunde 1742. Unutar tog vremenskog 
razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 1520 i sekunde 1742.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 1520 i sekunde 1725. Sekunda 1725 je vrijeme kada se 
dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram 
brzine s primijenjenim usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 461  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1743, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1743.  
Brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu sekunde 1726 i 
sekunde 1742 izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Postupak usporavanja za vozila razreda 3  
Na slici A1/16 prikazana je usporena faza ekstra velike brzine WLTC- 
a za vozila razreda 3 kao primjer.  
Slika A1/16  
Usporena faza ekstra velike brzine WLTC-a za vozila razreda 3
  
Za ciklus razreda 3, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 1533 i sekunde 1762. Unutar tog vremenskog 
razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 462  
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 1533 i sekunde 1762.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 1533 i sekunde 1724. Sekunda 1724 je vrijeme kada se 
dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram 
brzine s primijenjenim usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
za i = 1533 to 1723.  
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1763, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1763.  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu 
sekunde 1725 i sekunde 1762 izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 1725 to 1762.  
8.3. Odre đivanje faktora usporavanja  
Faktor usporavanja f  dsc , je funkcija omjera r  max između maksimalne 
potrebne snage za faze ciklusa u kojima je potrebno primijeniti uspo ­
ravanje i nazivne snage vozila P  rated . 
Najveća potrebna snaga P  req,max,i  (u kW) se odnosi na odre đeno 
vrijeme  i i odgovaraju ću brzinu vozila v  i u dijagramu ciklusa i izra ču­
nava se primjenom sljede će jednadžbe: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
pri čemu je:  
f 0 , f 1 , f 2 su primjenjivi koeficijenti cestovnog otpora, N, N/(km/h) i 
N/(km/h)  2 ; 
TM primjenjiva ispitna masa, kg;  
v i je brzina u odre đenom vremenu i, km/h.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 463  
Vrijeme ciklusa i u kojem je potrebna maksimalna snaga ili vrijed ­
nosti blizu maksimalne snage, je: sekunda 764 za vozila razreda 1, 
sekunda 1574 za vozila razreda 2 i sekunda 1566 za vozila razreda 3.  
Odgovaraju će vrijednosti brzine vozila, v  i , i vrijednosti ubrzanja, a  i , 
su kako slijedi:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za vozila razreda 3.  
r max izračunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor usporavanja f  dsc , izračunava se pomo ću sljedećih formula:  
ako je  r max< r 0 , onda  f dsc ¼ 0 
i ne primjenjuje se usporavanje.  
Ako je  r max ã r 0 , onda  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Parametri/koeficijenti izra čuna, r  0 , a 1 i b 1 , su kako slijedi:  
razred 1. r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
razred 2. r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
razred 3. r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Rezultiraju ći f dsc se matemati čki zaokružuje na tri decimalna mjesta i 
primjenjuje se samo ako je ve ći od 0,010.  
Sljedeći podaci moraju biti uklju čeni u sva relevantna izvješ ćima o 
ispitivanju:  
(a) f  dsc ; 
(b) v  maks ; 
(c) prijeđena udaljenost, m.  
Prijeđena udaljenost se izra čunava se kao zbroj v  i u km/h podijeljena 
s 3,6 tijekom cijelog dijagrama ciklusa.  
8.4. Dodatni zahtjevi  
Za različite konfiguracije vozila u pogledu ispitne mase i pogonskih 
koeficijenata otpora, usporavanje se primjenjuje pojedina čno. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 464  
Ako je nakon primjene usporavanja maksimalna brzina vozila manja 
od maksimalne brzine ciklusa, postupak opisan u stavku 9. ovog 
Podpriloga primjenjuje se s primjenjivim ciklusom.  
Ako vozilo ne može pratiti brzinu prema dijagramu primjenjivog 
ciklusa unutar tolerancije pri brzinama manjima od njegove maksi ­
malne brzine, ono se vozi s papu čicom akceleratora pritisnutom do 
kraja tijekom tih razdoblja. Tijekom takvih radnih razdoblja dopuštena 
su kršenja dijagrama brzine.  
9. Izmjene ciklusa za vozila s maksimalnom brzinom manjom od maksi ­
malne brzine ciklusa navedenog u prethodnim stavcima ovog Podpri ­
loga 
9.1. Op će napomene  
Ovaj se stavak primjenjuje na vozila koja su tehni čki u mogu ćnosti 
pratiti dijagram brzine ciklusa iz stavka 1. ovog Podpriloga (osnovni 
ciklus ili osnovni ciklus s usporavanjem) pri brzinama manjima od 
njihove maksimalne brzine, ali čija je maksimalna brzina manja od 
maksimalne brzine ciklusa. Maksimalna brzina takvog vozila naziva 
se ograni čena najve ća brzina v  cap . Maksimalna brzina osnovnog 
ciklusa naziva se v  max,cycle  . 
U takvim slu čajevima osnovni se ciklus mijenja kako je opisano u 
stavku 9.2. kako bi se postigla jednaka prije đena udaljenost u ciklusu 
za ciklus ograni čene najve će brzine i za osnovni ciklus.  
9.2. Koraci izra čuna 
9.2.1. Odre đivanje razlike u prije đenoj udaljenosti po fazi ciklusa  
Međuciklus s ograni čenom najve ćom brzinom izvodi se zamjenom 
svih uzoraka brzina vozila v  i gdje je v  i > v  cap s v cap . 
9.2.1.1. Ako je v  cap < v  max,medium  , prijeđene udaljenosti faza srednje brzine 
osnovnog ciklusa d  base,medium  i međuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom d  cap,medium  izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za 
oba ciklusa:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 591 do 1 022Þ 
pri čemu je:  
v max,medium  je maksimalna brzina vozila faze srednje brzine navedene 
u tablici A1/2 za vozila razreda 1, u tablici A1/4 za 
vozila razreda 2, u tablici A1/8 za vozila razreda 3a i u 
tablici A1/9 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.2. Ako je v  cap < v  max,high  , prijeđene udaljenosti faza velike brzine 
osnovnog ciklusa d  base,high  i međuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom d  cap,high  izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za 
oba ciklusa:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 024 do 1 477Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 465  
v max,high  je maksimalna brzina vozila faze velike brzine navedene u 
tablici A1/5 za vozila razreda 2, u tablici A1/10 za vozila 
razreda 3a, u tablici A1/11 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.3. Prije đene udaljenosti faze ekstra velike brzine osnovnog ciklusa 
d base,exhigh  i međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom d  cap,exhigh  
izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe na fazu ekstra velike 
brzine oba ciklusa:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800Þ 
9.2.2. Odre đivanje vremena koje treba dodati me đuciklusu s ograni čenom 
najvećom brzinom radi kompenzacije razlika u prije đenoj udaljenosti  
Kako bi se nadoknadila razlika u prije đenoj udaljenosti izme đu 
osnovnog ciklusa i me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, 
odgovaraju ći vremenski periodi v  i = v  cap dodaju se me đuciklusu s 
ograničenom najve ćom brzinom kako je opisano u sljede ćim stavcima.  
9.2.2.1. Dodatno vremensko razdoblje za fazu srednje brzine  
Ako je v  cap < v  max , medium  , dodatno vremensko razdoblje koje se 
dodaje fazi srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Broj vremenskih uzoraka n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap koji se 
dodaju fazi srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom jednak je Δt medium  , matemati čki zaokruženo na najbliži 
cijeli broj (npr. 1,4 zaokružuje se na 1, a 1,5 zaokružuje se na 2).  
9.2.2.2. Dodatno vremensko razdoblje za fazu velike brzine  
Ako je v  cap < v  max , high , dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje 
fazama velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju 
fazi velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
jednak je Δt high , matemati čki zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
9.2.2.3. Dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje fazi ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom izra čunava se pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju 
fazi ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom jednak je Δt exhigh  , matemati čki zaokružen na najbliži cijeli 
broj. 
9.2.3. Sastav posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 466  
9.2.3.1. Vozila razreda 1  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . 
Vrijeme ovog uzorkovanja se naziva t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  sa v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istom dijelu 
osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2. Vozila razreda 2 i razreda 3  
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa ograni čene najve će brzine 
do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . Vrijeme ovog 
uzorkovanja naziva se t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim dijelom 
osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + n  add,medium  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze velike brzine me đuciklusa 
s ograničenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi velike 
brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja u me đuciklusu 
s ograničenom najve ćom brzinom naziva se t  high , tako da je vrijeme 
ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s ograni čenom najve ćom 
brzinom (t  high + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa 
s ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istom dijelu 
osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u 
fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorko ­
vanja u me đuciklusu s ograni čenom najve ćom brzinom naziva se 
t exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograničenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuci­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom koji je istovjetan s istim 
dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 
+ n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 467  
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,medium  , n add,high  i n add,exhigh  . 
9.2.3.2.2. v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi velike brzine u kojem je v = v  cap . 
Vrijeme ovog uzorkovanja naziva se t  high . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim dijelom 
osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + n  add,high  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u 
fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorko ­
vanja u me đuciklusu s ograni čenom najve ćom brzinom naziva se 
t exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograničenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim dijelom 
osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,high  i n add,exhigh  . 
9.2.3.2.3. v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi ekstra velike brzine u kojem je 
v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja se naziva t  exhigh  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  sa v  i = v  cap , tako da je vrijeme 
zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuci­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom koji je istovjetan s istim 
dijelom osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + 
n add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,exhigh  . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 468  
Podprilog 2  
Odabir stupnja prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa za vozila 
opremljena ru čnim mjenja čem 
1. Opći pristup  
1.1. Postupci prijenosa opisani u ovom Podprilogu primjenjuju se na vozila s 
ručnim mjenja čima. 
1.2. Propisani stupnjevi prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa temelje se 
na ravnoteži izme đu snage potrebne za prevladavanje otpora vožnje i ubrza ­
nja, te snage koju osigurava motor u svim mogu ćim stupnjevima prijenosa u 
određenoj fazi ciklusa.  
1.3. Izračun za odre đivanje stupnjeva prijenosa kojima se treba voziti temelji se 
na brzinama motora i krivuljama snage pod punim optere ćenjem u odnosu 
na broj okretaja motora.  
1.4. Za vozila opremljena mjenja čem s reduktorom, samo se raspon projektiran 
za normalan rad na cesti uzima u obzir za odre đivanje korištenja stupnja 
prijenosa.  
1.5. Odredbe za rad spojke ne primjenjuju se ako spojka radi automatski bez 
potrebe za pritiskom i puštanjem od strane voza ča. 
1.6. Ovaj Podprilog ne primjenjuje se na vozila ispitana u skladu s Podpri ­
logom 8.  
2. Potrebni podaci i predkalkulacije  
Potrebni su sljede ći podaci te se moraju provesti izra čuni kako bi se utvrdili 
stupnjevi prijenosa koji se trebaju koristiti pri vožnji ciklusa na dinamo ­
metru s valjcima:  
(a) P  rated , najveća nazivna snaga motora prema podacima proizvo đača, u 
kW 
(b) n  rated , nazivni broj okretaja motora pri kojoj motor razvija najve ću 
snagu. Ako se maksimalna snaga razvija tijekom raspona brzine 
motora, n  rated je minimum tog raspona, min  –1 ; 
(c) n  idle , brzina pri praznom hodu, min  –1 
n idle mjeri se tijekom razdoblja od najmanje 1 minute pri brzini uzor ­
kovanja od najmanje 1 Hz s upaljenim i zagrijanim motorom, ru čica 
mjenjača smještena je u praznom hodu, a spojka pritisnuta. Uvjeti za 
temperaturu, periferne i pomo ćne uređaje itd. isti su kao što je opisano u 
Podprilogu 6. za ispitivanje tipa 1.  
Vrijednost koja se koristi u ovom Podprilogu je aritmeti čki prosjek 
tijekom mjernog perioda, zaokružen ili skra ćen do najbližeg 10 min  –1 . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 469  
(d) ng, broj stupnjeva prijenosa za vožnju prema naprijed;  
Stupnjevi prijenosa za vožnju prema naprijed u rasponu prijenosa dizaj ­
nirani za normalan rad na cesti moraju biti ozna čeni brojevima pada ­
jućim redoslijedom omjera izme đu brzine motora u min  –1 i brzine vozila 
u km/h. Stupanj prijenosa 1 je stupanj prijenosa s najvišim omjerom, ng 
je stupanj prijenosa s najnižim omjerom. ng odre đuje broj stupnjeva 
prijenosa za vožnju prema naprijed.  
(e) ndv  i, omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za 
svaki stupanj prijenosa  i, za i do ng  max , min  –1 /(km/h);  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficijenti cestovnog otpora odabrani za ispitivanje, N, 
N/(km/h) i N/(km/h)  2 ; 
(g) n  max 
n max_95,  minimalna brzina motora pri kojoj se postiže 95 posto nomi ­
nalne snage, min  –1 ; 
Ako je n  max_95  manji od 65 posto n  rated , n max_95  se postavlja na 65 posto 
n rated . 
Ako je 65 posto (n  rated × ndv  3 /ndv  2 ) < 1,1  × (n idle + 0,125  × (n rated - n idle )), n  max_95  se postavlja na:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
pri čemu je:  
ng vmax definiran u stavku 2. to čki (i) ovog Podpriloga;  
v max,cycle  maksimalna brzina prema dijagramu brzine vozila u skladu s 
Podprilogom 1., km/h;  
n max maksimum n  max_95  i n max (ng  vmax ), min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja snage pod punim optere ćenjem u rasponu brzine 
motora od n  idle do n  rated ili n  max , ili ndv(ng  vmax ) × v  max , što god je 
od toga ve će. 
ndv(ng  vmax ) omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila 
v za stupanj prijenosa ng  vmax , min  –1 /km/h;  
Krivulja snage sastoji se od dovoljnog broja skupova podataka (n, P  wot ), 
tako da se izra čun privremenih to čaka između uzastopnih skupova poda ­
taka može obaviti pomo ću linearne interpolacije. Odstupanje linearne 
interpolacije od krivulje snage pod punim optere ćenjem u skladu s 
Prilogom XX. ne smije prelaziti 2 posto. Prvi skup podataka se 
odnosi na n  idle ili niže. Skupovi podataka ne trebaju biti podjednako 
razmaknuti. Snaga pod punim optere ćenjem na brzinama vrtnje motora 
koja nije obuhva ćena Prilogom XX. (npr. n  idle ) određuje se u skladu s 
postupkom opisanim u Prilogu XX.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 470  
(i) ng  vmax 
ng vmax , stupanj prijenosa u kojem je postignuta maksimalna brzina 
vozila i utvr đuje se kako slijedi:  
Ako je v  max (ng) ≥ v max (ng–1), onda  
ng vmax = ng  
inače, ng  vmax = ng –1  
pri čemu je:  
v max (ng) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga cestovnog otpora 
jednaka raspoloživoj snazi, P  wot , u stupnju prijenosa ng 
(vidi sliku A2/1a).  
v max (ng–1) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga cestovnog otpora 
jednaka raspoloživoj snazi, P  wot u sljedećem nižem stupnju 
prijenosa (vidi sliku A2/1b).  
Potrebna snaga cestovnog otpora, kW, izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
pri čemu je:  
v max brzina vozila, km/h.  
Raspoloživa snaga na brzini v  max u stupnju prijenosa ng ili stupnju 
prijenosa ng –1 može se odrediti iz krivulje snage pod punim optere će­
njem, P  wot (n), pomo ću sljedeće jednadžbe:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
i smanjenjem vrijednosti snage krivulje snage pod punim optere ćenjem 
za 10 posto.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 471  
Slika A2/1a  
Primjer gdje je ng  max najviši stupanj prijenosa
  
Slika A2/1b  
Primjer gdje je ng  max drugi najviši stupanj prijenosa
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 472  
(j) Isklju čivanje sporohodnog stupnja prijenosa  
Stupanj prijenosa 1 može biti isklju čen na zahtjev proizvo đača, ako su 
ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(1) Vozilo nema mjenja č s reduktorom;  
(2) Porodica vozila je homologirana da vu če prikolicu;  
(3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
(4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
(5) Vozilo koje ima masu kako definirano u jednadžbi dolje, mora se 
biti u stanju pomaknuti iz mirovanja u roku od 4 sekunde, na 
uzbrdici od najmanje 12 posto, u pet navrata u razdoblju od 5 
minuta.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 u slu čaju kategorije M 
vozila).  
pri čemu je:  
ndv(ng  vmax ) je omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom 
vozila v za stupanj prijenosa ng  vmax , min  –1 /km/h;  
m r je masa u radnom stanju, kg;  
MC je bruto masa skupa (bruto masa vozila + maks. masa 
prikolice), kg.  
U tom slu čaju, stupanj prijenosa 1 se ne koristi za vrijeme ciklusa 
vožnje na dinamometru s valjcima a stupnjevi prijenosa se ponovno 
numeriraju po čevši od 2. stupnja prijenosa kao stupanj prijenosa 1.  
(k) Definicija n  min_drive  
n min_drive  je minimalna brzina motora kad se vozilo kre će, min  –1 ; 
Za n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
Za n  gear = 2, 
(a) za prijelaze iz 1. u 2. stupanj prijenosa:  
n min_drive  = 1,15 × n  idle , 
(b) za usporavanja do stanja mirovanja:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) za sve druge uvjete vožnje:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 473  
Za n  gear > 2, n  min_drive  određuje se pomo ću: 
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Konačni rezultat za n  min_drive  zaokružuje se na najbliži cijeli broj. 
Primjer: 1 199,5 postaje 1 200, 1 199,4 postaje 1 199.  
Više vrijednosti mogu se koristiti ako tako traži proizvo đač. 
(l) TM, ispitna masa vozila, kg.  
3. Izračun potrebne snage, brzine vrtnje motora, raspoložive snage i mogu ćeg 
stupnja prijenosa  
3.1. Izračun potrebne snage  
Za svaku sekundu j dijagrama ciklusa, snaga potrebna za prevladavanje 
otpora u vožnji i snaga potrebna za ubrzavanje izra čunava se pomo ću slje­
deće jednadžbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
pri čemu je:  
P required,j  potrebna snaga u sekundi j, kW;  
a j ubrzanje vozila u sekundi j, m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr faktor koji uzima u obzir inercijski otpor pogonskog sklopa 
tijekom ubrzavanja te je postavljen na 1,03.  
3.2. Odre đivanje brzina motora  
Za bilo koju v  j < 1 km/h, smatra se da vozilo miruje, a broj okretaja motora 
je postavljen na n  idle . Ručica mjenja ča mora biti postavljena u neutralni 
položaj sa spojkom pritisnutom osim jednu sekundu prije po četka ubrza ­
vanja iz stanja mirovanja u kojem se odabire prvi stupanj prijenosa sa 
spojkom otpuštenom.  
Za svaki v  j ≥ 1 km/h dijagrama ciklusa i svaki stupanj prijenosa  i, od i = 1 
do ng  max , brzina motora n  i,j izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Odabir mogu ćih stupnjeva prijenosa vezano za brzinu motora  
Sljedeći stupnjevi prijenosa mogu se odabrati za vožnju prema dijagramu 
brzine na v  j : 
(a) svi stupnjevi prijenosa i < ng  vmax gdje je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
(b) svi stupnjevi prijenosa i ≥ ng  vmax gdje je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax ) 
(c) stupanj prijenosa 1, ako je n  1,j < n  min_drive  . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 474  
Ako je a  j ≤ 0 i n  i,j ≤ n idle , n i,j se postavlja na n  idle a spojka je otpuštena.  
Ako je a  j > 0 i n  i,j ≤ (1.15 × n  idle ), n  i,j se postavlja na (1.15 × n  idle ) a spojka 
je otpuštena.  
3.4. Izračun raspoložive snage  
Raspoloživa snaga za svaki mogu ći stupanj prijenosa  i i svaku vrijednost 
brzine vozila na dijagramu ciklusa, v  i izračunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
pri čemu je:  
P rated nominalna snaga, kW;  
P wot snaga dostupna na n  i,j u uvjetima punog optere ćenja iz krivulje 
snage pod punim optere ćenjem;  
SM sigurnosna margina koja uzima u obzir razliku izme đu stacionarnog 
stanja pod punim optere ćenjem i raspoložive snage tijekom prije ­
laznih stanja. SM je postavljen na 10 posto;  
ASM dodatna eksponencijalna sigurnosna margina za snagu koja se može 
primijeniti na zahtjev proizvo đača. ASM je u potpunosti na snazi 
između n  idle i n start , i eksponencijalno se približava nuli pri n  end 
kako je opisano u sljede ćim zahtjevima:  
Ako je n  i,j ≤ n start , onda ASM = ASM  0 ; 
Ako je n  i,j > n  start , onda: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n start i n end definira proizvo đač ali mora zadovoljiti sljede će uvjete:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Ako je a  j > 0 i i = 1 ili i = 2 i P  available_i,i  < P  required,j  , n i,j se povećava u 
koracima od 1 min  –1 do P  available_i,i  < P  required,j  , a spojka je otpuštena.  
3.5. Odre đivanje mogu ćih stupnjeva prijenosa za uporabu  
Mogući stupnjevi prijenosa za uporabu odre đuju se sljede ćim uvjetima:  
(a) Zadovoljeni su uvjeti stavka 3.3., i  
▼C2 
(b) P  available_i,j  ≥ P required,j  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 475  
Početni stupanj prijenosa koji se treba koristiti za svaku sekundu j dijagrama 
ciklusa je najve ći konačni mogući stupanj prijenosa, I  max Prilikom pokre ­
tanja iz stanja mirovanja, koristi se samo prvi stupanj prijenosa.  
Najniži mogu ći stupanj prijenosa je i  min . 
4. Dodatni zahtjevi za ispravke i/ili modifikacije korištenja stupnjeva prijenosa  
Početni izbor stupnja prijenosa provjerava se i mijenja kako bi se izbjegle 
previše česte promjene stupnja prijenosa i osigurala dobra vozna svojstva i 
praktičnost.  
Faza ubrzanja je razdoblje od više od 3 sekunde s brzinom vozila ≥ 1 km/h, 
a uz monotono pove ćanje brzine vozila. Faza usporavanja je vremensko 
razdoblje od više od 3 sekunde u kojem je brzina vozila ≥ 1 km/h, a uz 
monotono smanjenje brzine vozila.  
Ispravke i/ili izmjene provode se u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
(a) Ako je potreban niži stupanj prijenosa pri velikim brzinama vozila 
tijekom faze ubrzanja, viši stupnjevi prijenosa prije ispravljaju se na 
niži stupanj prijenosa.  
Primjer : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Izvorna izra čunana 
uporaba stupnja prijenosa je 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. U ovom se slu čaju 
stupanj prijenosa ispravlja na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
(b) Stupnjevi prijenosa koji se koriste tijekom ubrzanja moraju se koristiti 
tijekom najmanje dvije sekunde (npr. stupanj prijenosa 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 
mijenja se u 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Stupnjevi prijenosa ne smiju se preska ­
kati tijekom faza ubrzavanja.  
(c) Tijekom faze usporavanja, stupnjevi prijenosa n  gear > 2 koriste se sve 
dok broj okretaja motora ne padne ispod n  min_drive  . 
Ako je trajanje slijeda stupnjeva prijenosa samo jedna sekunda, zamje ­
njuje se stupnjem prijenosa 0 a spojka je otpuštena.  
Ako je trajanje slijeda stupnjeva prijenosa dvije sekunde, zamjenjuje se 
stupnjem prijenosa 0 za prvu sekundu, a za drugu sekundu stupnjem 
prijenosa koji slijedi nakon razdoblja od dvije sekunde. Spojka mora 
otpuštena tijekom prve sekunde.  
Primjer : Redoslijed mijenjanja stupnjeva prijenosa 5, 4, 4, 2 mijenja se 
s 5, 0, 2, 2.  
(d) Drugi stupanj prijenosa koristi se tijekom faze usporavanja u kratkom 
odsječku ciklusa sve dok broj okretaja motora ne padne ispod (0,9×n  i­
dle ). 
Ako broj okretaja motora padne ispod n  idle , spojka se otpušta.  
(e) Ako je faza usporavanja posljednji dio kratkog odsje čka neposredno 
prije faze zaustavljanja a drugi stupanj prijenosa koristi se samo za 
razdoblje do dvije sekunde, spojka može biti otpuštena ili ru čica 
mjenjača smještena u prazan hod, a spojka se ostavlja otpuštenom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 476  
Uključivanje prvog stupnja prijenosa nije dopušteno tijekom tih faza 
usporavanja.  
(f) Ako se koristi stupanj prijenosa i u vremenskom slijedu od 1 do 5 
sekundi, a stupanj prijenosa prije ove sekvence je manji, te je stupanj 
prijenosa nakon ove sekvence isti ili manji od stupnja prijenosa prije 
nje, stupanj prijenosa za tu sekvencu korigira se na stupanj prijenosa 
prije te sekvence.  
Primjeri : 
i. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i 
– 1, i – 1;  
ii. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, 
i – 1, i – 1, i – 1;  
iii. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i,i, i – 1 zamjenjuje se s i – 
1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s i 
– 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
U svim slu čajevima od i. do v., mora biti ispunjen uvjet i – 1 ≥ i min ; 
5. Stavak 4. to čke (a) do (f) primjenjuju se sekvencijalno, uz pra ćenje cijelog 
dijagrama ciklusa u svakom slu čaju. Kako izmjene stavka 4. to čke (a) do (f) 
ovoga Podpriloga mogu dovesti do novog rasporeda mijenjanja stupnjeva 
prijenosa, taj novi raspored stupnjeva prijenosa provjerava se tri puta i 
mijenja ako je to potrebno.  
Kako bi se omogu ćila procjena ispravnosti izra čuna, prosje čni stupanj prije ­
nosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri decimalna mjesta, izra čunava se i 
uključuje u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 477  
Podprilog 3.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 478  
Podprilog 4.  
Cestovni otpor i postavke dinamometra  
1. Podru čje primjene  
U ovom Podprilogu opisuje se odre đivanje cestovnog otpora 
ispitnog vozila i prijenos tog cestovnog otpora na dinamometar s 
valjcima.  
2. Pojmovi i definicije  
2.1. Rezervirano  
2.2. Referentne to čke brzine po činju na 20 km/h postupnim koracima od 
10 km/h, a najve ća referentna brzina je u skladu sa sljede ćim odred­
bama:  
(a) Najviša referentna to čka brzine je 130 km/h ili to čka referentne 
brzine odmah iznad maksimalne brzine primjenjivog ciklusa 
ispitivanja, ako je ta vrijednost manja od 130 km/h. U slu čaju 
da se primjenjuje ciklus ispitivanja koji sadrži manje od 4 faze 
ciklusa (faza male, srednje, velike i vrlo velike brzine), a na 
zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, 
najviša referentna brzina može se pove ćati na referentnu to čku 
brzine neposredno iznad maksimalne brzine sljede će više faze, 
ali ne više od 130 km/h; u tom se slu čaju određivanje cestovnog 
otpora i postavke dinamometra s valjcima odre đuju s istim refe ­
rentnim to čkama brzine;  
(b) ako je referentna to čka brzine koja se primjenjuje za ciklus plus 
14 km/h ve ća ili jednaka maksimalnoj brzini vozila V  max , ta 
točka referentne brzine isklju čuje se iz ispitivanja inercijskog 
usporavanja i iz postavki dinamometra s valjcima. Sljede ća 
niža referentna to čka brzine postaje najviša referentna to čka 
brzine za to vozilo.  
2.3. Ako nije druga čije navedeno, ciklusna potrošnja energije izra čunava 
se u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7. na ciljnoj brzini prema 
dijagramu odgovaraju ćeg voznog ciklusa.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 su koeficijenti jednadžbe cestovnog otpora F = f  0 + f 1 × v + 
f 2 × v  2 , određeni u skladu s ovim Podprilogom.  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N;  
f 1 je koeficijent prvog reda cestovnog otpora, N/(km/h);  
f 2 je koeficijent drugog reda cestovnog otpora, N/(km/h)  2 . 
Ako nije druga čije navedeno, koeficijenti cestovnog otpora izra ču­
navaju se regresijskom analizom metodom najmanjih kvadrata u 
rasponu referentnih to čaka brzine.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 479  
2.5. Rotacijska masa  
2.5.1. Odre đivanje m  r 
m r je ekvivalentna efektivna masa svih kota ča i dijelova vozila koji 
se okreću s kotačima na cesti dok je mjenja č u neutralnom položaju, 
u kilogramima (kg). m  r se mjeri ili izra čunava odgovaraju ćom 
tehnikom dogovorenom s homologacijskim tijelom. Alternativno, 
m r se može procijeniti na 3 posto zbroja mase u voznom stanju i 
25 kg.  
2.5.2. Primjena rotacijske mase na cestovni otpor  
Vremena inercijskog usporavanja prera čunavaju se u silu i obrnuto 
uzimajući u obzir primjenjivu ispitnu masu plus m  r . To se odnosi na 
mjerenja na cesti kao i na dinamometar s valjcima.  
2.5.3. Primjena rotacijske mase na inercijsku postavku  
Ako je vozilo ispitano na dinamometru s pogonom na 4 kota ča i ako 
se obje osovine okre ću i utječu na rezultate mjerenja dinamometra, 
ekvivalentna inercijska masa dinamometra s valjcima postavlja se na 
primjenjivu ispitnu masu.  
U suprotnom, ekvivalentna inercijska masa dinamometra s valjcima 
postavlja se na ispitnu masu plus ekvivalentna efektivna masa 
kotača koji ne utje ču na rezultate mjerenja ili 50 posto m  r . 
3. Op ći zahtjevi  
Proizvođač je odgovoran za to čnost koeficijenata cestovnog otpora i 
mora osigurati tu to čnost za svaku proizvedeno vozilo u porodici po 
cestovnom otporu. Dopuštena odstupanja unutar metoda odre đivanja 
cestovnog otpora, simulacije i izra čuna ne smiju se koristiti za 
podcjenjivanje cestovnog otpora proizvedenih vozila. Na zahtjev 
homologacijskog tijela mora se dokazati to čnost koeficijenata 
cestovnog otpora pojedinog vozila.  
3.1. Ukupna to čnost mjerenja  
Potrebna ukupna to čnost mjerenja mora biti kako slijedi:  
(a) Brzina vozila: ± 0,2 km/h s u čestalošću mjerenja od najmanje 
10 Hz;  
(b) Točnost, preciznost i razlu čivost u pogledu vremena: min. ± 10 ms;  
(c) Zakretni moment na kota čima: ± 6 Nm ili ± 0,5 posto od 
maksimalnog izmjerenog ukupnog momenta, koji je god od to 
dvoje ve ći, za cijelo vozilo, s frekvencijom mjerenja od 
najmanje 10 Hz;  
(d) Brzina vjetra: ± 0,3 m/s s u čestalošću mjerenja od najmanje 
1 Hz;  
(e) Smjer vjetra: ± 3°, s u čestalošću mjerenja od najmanje 1 Hz;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 480  
(f) Atmosferska temperatura: ± 1° s u čestalošću mjerenja od 
najmanje 0,1 Hz;  
(g) Atmosferski tlak: ± 0,3 kPa, s u čestalošću mjerenja od najmanje 
0,1 Hz;  
(h) Masa vozila izmjerena na istoj skali težine prije i nakon ispiti ­
vanja: ± 10 kg (± 20 kg za vozila > 4 000 kg);  
(i) Tlak u gumama: ± 5 kPa;  
(j) Frekvencija okretaja kota ča: ± 0.05 s  -1 ili 1 posto, što god je od 
to dvoje ve će. 
3.2. Kriteriji zra čnog tunela  
3.2.1. Brzina vjetra  
Brzina vjetra tijekom mjerenja mora biti unutar ± 2 km/h u sredini 
ispitnog prostora. Mogu ća brzina vjetra je najmanje 140 km/h.  
3.2.2. Temperatura zraka  
Temperatura zraka za vrijeme mjerenja mora biti unutar ± 3° C u 
sredini ispitnog prostora. Raspodjela temperatura zraka na izlazu iz 
mlaznice mora ostati unutar ± 3° C.  
3.2.3. Turbulencija  
Za jednako razmaknute rešetke 3 sa 3 preko cijelog izlaza iz mlaz ­
nice, intenzitet turbulencije Tu ne smije biti ve ći od 1 posto. Vidi 
sliku A4/1.  
Slika A4/1  
Intenzitet turbulencije
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
pri čemu je:  
Tu intenzitet turbulencije;  
u′ fluktuacija brzine turbulencije, m/s;  
U ∞ brzina slobodnog protoka, m/s.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 481  
3.2.4. Omjer ukupne blokade  
Omjer blokade vozilom ε sb izražen kao kvocijent čeone površine 
vozila i podru čja izlaza mlaznice, izra čunan u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom, ne smije biti ve ći od 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
pri čemu je:  
ε sb omjer blokade vozilom;  
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
A nozzle  područje izlaza mlaznice, m  2 . 
3.2.5. Kota či koji se okre ću 
Za pravilno odre đivanje aerodinami čkih utjecaja kota ča, kotači 
ispitnog vozila moraju se okretati takvom brzinom da je dobivena 
brzina vozila unutar ± 3 km/h tolerancije za brzinu vjetra.  
3.2.6. Pokretna traka  
Za simulaciju protoka fluida na podvozju ispitnog vozila, zra čni 
tunel mora imati pokretnu traku koja se pruža od prednjeg do straž ­
njeg dijela vozila. Linearna brzina pokretne trake mora biti unutar 
± 3 km/h brzine vjetra.  
3.2.7. Kut protoka fluida  
U devet podjednako raspore đenih točaka preko podru čja mlaznice, 
kvadratni korijen srednjeg odstupanja oba kuta (Y, Z-ravnina) α i β 
na izlazu mlaznice ne smije biti ve ći od 1°.  
3.2.8. Tlak zraka  
U devet podjednako raspore đenih točaka preko podru čja izlaza 
mlaznice, standardna devijacija ukupnog tlaka na izlazu mlaznice 
mora biti jednaka ili manja od 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
pri čemu je:  
σ standardna devijacija omjera tlaka  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t varijacija ukupnog tlaka izme đu točaka mjerenja, N/m  2 ; 
q dinami čki tlak, N/ m  2 . 
Apsolutna razlika koeficijenta tlaka cp na udaljenosti 3 m ispred i 3 
metra iza centra ravnoteže u praznoj probnoj dionici na visini centra 
izlaza mlaznice ne smije odstupati više od ± 0,02.  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 482  
pri čemu je:  
cp koeficijent tlaka.  
3.2.9. Debljina grani čnog sloja  
Na x = 0 (središnja to čka ravnoteže), brzina vjetra mora imati 
najmanje 99 posto brzine dotoka na visini od 30 mm iznad poda 
zračnog tunela. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
pri čemu je:  
δ 99 udaljenost okomita na cestu, gdje je postignuto 99 posto brzine 
slobodnog mlaza (debljina grani čnog sloja).  
3.2.10. Omjer blokade elemenata za vezivanje vozila  
Elementi za vezivanje vozila ne smiju biti u prednjem dijelu vozila. 
Relativni odnos blokada na čeonoj površini vozila zbog sustava 
vezivanja, ε restr , ne smije biti ve ći od 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemu je:  
ε restr omjer relativne blokade sustava vezivanja;  
A restr čeona površina sustava vezivanja projicirana na lice mlaznice, 
m 2 ; 
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
3.2.11. To čnost mjerenja vage u x-smjeru  
Netočnost rezultantne sile u x-smjeru ne smije prelaziti ± 5 N. 
Razlučivost izmjerene sile mora biti unutar ± 3 N.  
3.2.12. Ponovljivost mjerenja  
Ponovljivost izmjerene sile mora biti unutar ± 3 N.  
4. Mjerenje cestovnog otpora na cesti  
4.1. Zahtjevi za ispitivanjem optere ćenja 
4.1.1. Atmosferski uvjeti na cestovnom ispitivanju  
4.1.1.1. Dopušteni uvjeti vjetra  
Maksimalni dopušteni uvjeti vjetra za odre đivanje cestovnog otpora 
su opisani u to čkama 4.1.1.1.1. i 4.1.1.1.2.  
Kako bi se utvrdila primjenjivost vrste anemometrije koju se treba 
upotrebljavati, aritmeti čka sredina vrijednosti brzine vjetra odre đuje 
se kontinuiranim mjerenjem brzine vjetra, koriste ći priznate meteo ­
rološke instrumente, na lokaciji i visini iznad razine ceste uz ispitnu 
cestu gdje će se iskusiti najreprezentativniji vjetroviti uvjeti.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 483  
Ako se ispitivanja u suprotnim smjerovima ne mogu izvršiti na 
istom dijelu ispitne staze (npr. na ovalnoj ispitnoj stazi uz 
obvezan smjer vožnje), mora se izmjeriti smjer i brzina vjetra na 
svakom dijelu ispitne staze. U tom slu čaju veća izmjerena vrijednost 
određuje vrstu anemometrije koju se treba upotrebljavati, a niže 
vrijednosti kriterij za odobrenje odustajanja od korekcije za vjetar.  
4.1.1.1.1. Dopušteni uvjeti vjetra pri primjeni stacionarne anemometrije  
Stacionarna anemometrija primjenjuje se samo kada je prosje čna 
brzina vjetra tijekom razdoblja od 5 sekundi manja od 5 m/s a 
vršna brzina vjetra manja od 8 m/s tijekom manje od 2 sekunde. 
Osim toga, vektorska komponenta brzine vjetra preko ispitne ceste 
mora biti manja od 2 m/s. Svaka korekcija za vjetar izra čunava se u 
skladu sa stavkom 4.5.3. ovog Podpriloga. Od korekcije za vjetar 
može se odustati kada je najmanji aritmeti čki prosjek brzine vjetra 
2 m/s ili manje.  
4.1.1.1.2. Uvjeti vjetra pri korištenju ugra đene anemometrije  
Za ispitivanje s anemometrom na vozilu, ure đaj se koristi u skladu 
sa stavkom 4.3.2. ovog Podpriloga. Ukupni aritmeti čki prosjek 
brzine vjetra tijekom ispitne aktivnosti tijekom cestovnog ispitivanja 
mora biti manji od 7 m/s, s vršnim brzinama vjetra od manje od 
10 m/s. Osim toga, vektorska komponenta brzine vjetra preko 
ispitne ceste mora biti manja od 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosferska temperatura  
Atmosferski temperatura bi trebala biti u rasponu od 5° C do i 
uključujući 35° C.  
Ako je razlika izme đu najviše i najniže izmjerene temperature 
tijekom ispitivanja inercijskog usporavanja ve ća od 5 °C, korekcija 
za temperaturu primjenjuje se odvojeno za svaku vožnju s aritmeti ­ 
čkom sredinom okolne temperature te vožnje.  
U tom se slu čaju vrijednosti koeficijenata cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 
određuju i ispravljaju za svaku pojedinu vožnju. Završni skup 
vrijednosti  0 , f 1 i f 2 je aritmeti čki prosjek pojedina čno korigiranih 
koeficijenata f  0 , f 1 i f 2 . 
Po vlastitom izboru, proizvo đač može odabrati obavljanje inercij ­
skog usporavanja na temperaturama izme đu 1 °C i 5 °C.  
4.1.2. Ispitna cesta  
Površina ceste mora biti ravna, ujedna čena, čista, suha i bez 
prepreka ili mjesta jakog vjetra koji bi mogli ometati mjerenje 
cestovnog otpora, a njena tekstura i sastav moraju biti reprezenta ­
tivni za aktualne površine gradskih cesta i autocesta. Uzdužni nagib 
ispitne ceste ne smije biti ve ći od 1 posto.± Lokalni nagib izme đu 
bilo koje to čke na razdaljini od 3 metra ne smije odstupati za više 
od ± 0,5 posto u odnosu na taj uzdužni nagib. Ako se ispitivanja u 
suprotnim smjerovima ne mogu izvršiti na istom dijelu ispitne staze 
(npr. na ovalnoj ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), zbroj 
uzdužnih nagiba paralelnih ispitnih segmenata mora biti izme đu 
nula i kuta od 0,1 posto. Najve ći nagib ispitne ceste može iznositi 
1,5 posto.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 484  
4.2. Priprema  
4.2.1. Ispitno vozilo  
Svako ispitno vozilo i sve njegove komponente moraju biti u skladu 
s proizvodnom serijom, ili, ako se vozilo razlikuje od proizvedenog 
vozila, potpun opis mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o 
ispitivanju.  
4.2.1.1. Bez uporabe metode interpolacije  
Ispitno vozilo (vozilo H) s kombinacijom cestovnog otpora rele ­
vantnih obilježja (tj. masa, aerodinami čki otpor i otpor kotrljanja 
guma) koje ima najve ću ciklusnu potrošnju energije odabire se iz 
interpolacijske porodice (vidi to čku 5.6. ovog Priloga).  
Ako aerodinami čni utjecaj razli čitih naplataka unutar jedne interpo ­
lacijske porodice nije poznat, izbor se mora temeljiti na najvišem 
očekivanom aerodinami čkom otporu. Kao smjernica, najviši aerodi ­
namički otpor se može o čekivati za kota č s) najve će širine, b) 
najvećeg promjera, te c) dizajna najotvorenije strukture (tim redo ­
slijedom važnosti).  
Izbor kota ča mora se provesti ne dovode ći u pitanje zahtjev najviše 
ciklusne potrošnje energije.  
4.2.1.2. Uporaba metode interpolacije  
Na zahtjev proizvo đača, metoda interpolacije se može primijeniti za 
pojedina vozila u interpolacijskoj porodici (vidi stavak 1.2.3.1. 
Podpriloga 6. i stavak 3.2.3.2. Podpriloga 7.).  
U tom se slu čaju odabiru dva ispitna vozila iz interpolacijske poro ­
dice u skladu sa zahtjevima metode interpolacije (stavci 1.2.3.1. i 
1.2.3.2. Podpriloga 6.).  
Ispitno vozilo H je vozilo koje ima ve ću, a po mogu ćnosti najve ću, 
ciklusnu potrošnju energije me đu odabranim vozilima, ispitno vozilo 
L je ono s manjom, a po mogu ćnosti najmanjom ciklusnom potro ­ 
šnjom energije me đu odabranim vozilima.  
Sva dodatna oprema i/ili oblici nadogradnje za koje je odlu čeno da 
se neće uzeti u obzir pri metodi interpolacije, postavljaju se na oba 
ispitna vozila H i L tako da ta dodatna oprema, zbog svojih rele ­
vantnih karakteristika cestovnog otpora (tj. masa, aerodinami čki 
otpor i otpor kotrljanja guma), rezultira najve ćom kombinacijom 
ciklusne potrošnje energije.  
4.2.1.3. Primjena porodice po cestovnom otporu  
4.2.1.3.1. Na zahtjev proizvo đača i po ispunjavanju kriterija iz stavka 5.7. 
ovog Priloga, izra čunavaju se vrijednosti cestovnog otpora za 
vozila H i L interpolacijske porodice.  
4.2.1.3.2. Za potrebe stavka 4.2.1.3. ovog Podpriloga, vozilo H porodice po 
cestovnom otporu ozna čava se kao vozilo H  R . Sve reference na 
vozilo H iz stavka 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuju se vozilom 
H R i sve reference na interpolacijsku porodicu u stavku 4.2.1. ovog 
Podpriloga zamjenjuje se porodicom po cestovnom otporu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 485  
4.2.1.3.3. Za potrebe stavka 4.2.1.3. ovog Podpriloga, vozilo L porodice po 
cestovnom otporu ozna čava se kao vozilo L  R . Sve reference na 
vozila L iz stavka 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuju se vozilom 
L R i sve reference na interpolacijsku porodicu u stavku 4.2.1. ovog 
Podpriloga zamjenjuju se porodicom po cestovnom otporu.  
4.2.1.3.4. Bez obzira na zahtjeve koji se odnose na raspon interpolacijske 
porodice u to čkama 1.2.3.1. i 1.2.3.2. Podpriloga 6., razlika u ciklu ­
snoj potrošnji energije izme đu H  R i L  R porodice po cestovnom 
otporu mora biti najmanje 4 posto, a ne smije biti ve ća od 35 
posto na temelju H  R cijelog ciklusa WLTC-a za vozila razreda 3.  
Ako je u porodicu po cestovnom otporu uklju čeno više od jednog 
mjenjača, mjenja č s najvišim gubicima snage koristi se za odre đi­
vanje cestovnog otpora.  
4.2.1.3.5. Cestovni otpor H  R i/ili L  R određuje se u skladu s ovim Podprilo ­
gom.  
Cestovni otpor vozila H (i L) interpolacijske porodice unutar poro ­
dice po cestovnom otporu izra čunava se prema stavcima 3.2.3.2.2. 
do i uklju čujući 3.2.3.2.2.4. Podpriloga 7. na sljede ći način: 
(a) pomo ću H  R i L R porodice po cestovnom otporu umjesto H i L 
kao ulaznih podataka za jednadžbe;  
(b) pomo ću parametara cestovnog otpora (t.j. ispitne mase, Δ(C D × 
A f ) u usporedbi s vozilom L  R , i otpora kotrljanja guma) vozila 
H (ili L) interpolacijske porodice kao ulaznih podataka za „poje ­
dinačno vozilo”;  
(c) ponavljanjem ovog izra čuna za svako H i L vozilo svake inter ­
polacijske porodice unutar porodice po cestovnom otporu.  
Interpolacija cestovnog otpora primjenjuje se samo na one rele ­
vantne karakteristike cestovnog otpora koje su identificirane kao 
različite između ispitnih vozila L  R i H  R . Za druge relevantne karak ­
teristike cestovnog otpora primjenjuju se vrijednosti vozila H  R . 
4.2.1.4. Primjena porodice po matrici cestovnog otpora  
Vozilo koje ispunjava kriterije iz stavka 5.8. ovoga Priloga i koje je:  
(a) reprezentativno za predvi đenu seriju potpunih vozila koju se 
treba obuhvatiti porodicom po matrici cestovnog otpora u 
smislu procijenjene najgore vrijednosti C  D i oblika nadogradnje 
i 
(b) reprezentativno za predvi đenu seriju vozila koju se treba obuh ­
vatiti porodicom po matrici cestovnog otpora u smislu procije ­
njenog prosjeka mase dodatne opreme, koristi se za odre đivanje 
cestovnog otpora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 486  
U slučaju da se ne može odrediti reprezentativni oblik nadogradnje 
za potpuno vozilo, ispitno vozilo mora biti opremljeno kvadratnim 
okvirom sa zaobljenim kutovima s radijusima od najviše 25 mm i 
širine jednake maksimalnoj širini vozila obuhva ćenih porodicom po 
matrici cestovnog otpora, te ukupna visina ispitnog vozila mora biti 
3,0 m ± 0,1 m, uklju čujući okvir teretnog prostora.  
Proizvođač i homologacijsko tijelo usuglašavaju se o tome koje 
vozilo predstavlja ispitni model.  
Parametri ispitivanih vozila kao što su masa, otpor kotrljanja guma i 
čeona površina vozila H  M i L M određuju se na takav na čin da vozilo 
H M ima najve ću ciklusnu potrošnju energije, a vozilo L  M najnižu 
ciklusnu potrošnju energije u porodici po matrici cestovnog otpora. 
Proizvođač i homologacijsko tijelo usuglašavaju se o parametrima 
vozila za vozila H  M i L M . 
Cestovni otpor svih pojedina čnih vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, uklju čujući H  M i L M , izračunava se u skladu sa 
stavkom 5.1. ovog Podpriloga.  
4.2.1.5. Pomi čni aerodinami čni dijelovi nadogradnje  
Pokretni aerodinami čni dijelovi nadogradnje na ispitivanim vozilima 
moraju raditi za vrijeme odre đivanja cestovnog otpora kako je zami ­ 
šljeno pod WLTP ispitnim uvjetima tipa 1 (ispitna temperatura, 
brzina vozila i raspon ubrzanja, optere ćenje motora, itd.)  
Za svaki sustav vozila koja dinami čki mijenja aerodinami čki otpor 
vozila (npr. kontrola visine vozila) smatra se da je pokretni aerodi ­
namički dio nadogradnje. Ako će buduća vozila biti opremljena 
pokretnim aerodinami čkim elementima dodatne opreme čiji utjecaj 
na aerodinami čki otpor opravdava potrebu za daljnjim zahtjevima, 
dodaju se odgovaraju ći zahtjevi.  
4.2.1.6. Vaganje  
Prije i nakon postupka odre đivanja cestovnog otpora, odabrano 
vozilo mora se vagati, uklju čujući i voza ča za ispitivanje i 
opremu, kako bi se utvrdila aritmeti čka prosje čna masa, m  av . Na 
početku postupka odre đivanja cestovnog otpora masa vozila mora 
biti veća od mase ispitnog vozila H ili vozila L, ili jednaka masi 
ispitnog vozila H ili vozila L.  
4.2.1.7. Konfiguracija ispitnog vozila  
Konfiguracija ispitnog vozila mora biti navedena u svim relevantnim 
ispitnim izvješ ćima i koristi se za sva kasnija ispitivanja inercijskim 
usporavanjem.  
4.2.1.8. Stanje ispitnog vozila  
4.2.1.8.1. Razra đivanje  
Ispitno vozilo mora prikladno razra đeno u svrhu kasnijeg ispitivanja, 
s prijeđenih najmanje 10 000, ali ne više od 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Na zahtjev proizvo đača može se koristiti vozilo koje je prethodno 
prošlo barem 3 000 km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 487  
4.2.1.8.2. Specifikacije proizvo đača 
Vozilo mora biti u skladu sa specifikacijama proizvo đača za pred ­
viđeno vozilo iz serijske proizvodnje u pogledu tlaka u gumama 
kako je opisano u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga, namještenost 
kotača u skladu sa stavkom 4.2.1.8.3. ovog Podpriloga, a razmak 
od tla, visina vozila, pogonski sklop, mazivo ležaja kota ča i 
postavke ko čnica takvi da se izbjegava nereprezentativni parazitski 
otpor.  
4.2.1.8.3. Namještenost kota ča 
Vrijednosti otklona oba kota ča prema unutra u pravcu kretanja 
vozila i otklona kota ča u odnosu na okomicu od tla postavljaju se 
na maksimalno odstupanje od uzdužne osi vozila unutar raspona 
definiranog od strane proizvo đača. Ako proizvo đač propisuje vrijed ­
nosti za te otklone, koriste se ove vrijednosti. Na zahtjev proizvo ­ 
đača, mogu se koristiti vrijednosti s ve ćim odstupanjima od uzdužne 
osi vozila od propisanih vrijednosti. Propisane vrijednosti su refe ­
renca za svako održavanje tijekom životnog vijeka vozila.  
Ostali podesivi parametri pri namještanju kota ča (kao što je kut 
incidencije tj. kaster kut) postavljaju se na vrijednosti koje je prepo ­
ručio proizvo đač. U nedostatku preporu čenih vrijednosti postavljaju 
se na aritmeti čku sredinu raspona definiranog od strane proizvo đača. 
Takvi podesivi parametri i njihove podešene vrijednosti moraju biti 
uključeni u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
4.2.1.8.4. Zatvoreni paneli  
Tijekom odre đivanja cestovnog otpora, poklopac prostora motora, 
poklopac prtljažnika, ru čno upravljane pomi čne ploče i svi prozori 
moraju biti zatvoreni.  
4.2.1.8.5. Na čin rada inercijskim usporavanjem  
Ako odre đivanje postavki dinamometra ne može zadovoljiti kriterije 
opisane u stavcima 8.1.3. ili 8.2.3. ovog Podpriloga zbog neponov ­
ljivih sila, vozilo mora biti opremljeno na činom rada inercijsko 
usporavanje. Na čin rada inercijsko usporavanje odobrava homologa ­
cijsko tijelo, a korištenje inercijskog usporavanja mora biti uklju ­ 
čeno u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
4.2.1.8.5.1. Ako je vozilo opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje, taj 
način rada mora biti uklju čen i tijekom utvr đivanja cestovnog otpora 
i na dinamometru s valjcima.  
4.2.2. Gume  
4.2.2.1. Odabir guma  
Izbor guma temelji se na stavku 4.2.1. ovog Podpriloga, a njihov 
otpor kotrljanja mora biti izmjeren u skladu s Prilogom 6. Pravilniku 
UNECE-a br. 117 niz izmjena 02.  
Koeficijenti otpora kotrljanja moraju biti uskla đeni i kategorizirani 
prema razredima otpora kotrljanja u Uredbi (EZ) br. 1222/2009.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 488  
Stvarne vrijednosti otpora kotrljanja za gume postavljene na ispitna 
vozila koriste se za odre đivanje gradijenta interpolacijske linije u 
interpolacijskoj metodi u stavku 3.2.3.2. Podpriloga 7. Za pojedi ­
načna vozila u interpolacijskoj porodici, metoda interpolacije temelji 
se na vrijednosti RRC razreda gume ugra đene na pojedino vozilo 
kao što je navedeno u tablici A4/1.  
Tablica A4/1  
Razredi energetske u činkovitosti prema koeficijentu otpora kotrljanja (RRC) za gume klasa C1, C2 i 
C3, kg/tona  
Razred energetske 
učinkovitosti  Vrijednost u klasi C1  Vrijednost u klasi C2  Vrijednost u klasi C3  
A RRC = 5.9  RRC = 4.9  RRC = 3.5  
B RRC = 7.1  RRC = 6.1  RRC = 4.5  
C RRC = 8.4  RRC = 7.4  RRC = 5.5  
D Prazno  Prazno  RRC = 6.5  
E RRC = 9.8  RRC = 8.6  RRC = 7.5  
F RRC = 11.3  RRC = 9.9  RRC = 8.5  
G RRC = 12.9  RRC = 11.2  Prazno  
4.2.2.2. Stanje guma  
Gume korištene za ovo ispitivanje:  
(a) Ne smiju biti starije od 2 godine od datuma proizvodnje;  
(b) Ne smiju biti posebno obra đivane ili tretirane (npr. grijane ili 
umjetno postarane), s iznimkom trošenja izvornog oblika 
profila;  
(c) Mora se na njima voziti najmanje 200 km prije odre đivanja 
cestovnog otpora;  
(d) Moraju imati stalnu dubinu profila prije ispitivanja izme đu 100 i 
80 posto originalne dubine utora u bilo kojem trenutku preko 
cijele širine gaznog sloja gume.  
4.2.2.2.1. Nakon mjerenja dubine utora, prije đena udaljenost mora biti ogra ­
ničena na 500 km. Ako se 500 km premaši, dubina profila mjeri se 
ponovo.  
4.2.2.3. Tlak u gumama  
Prednja i stražnja guma moraju biti napuhane do donje granice 
raspona tlaka u gumama za odre đenu osovinu za odabrane gume 
pri ispitnoj masi za inercijsko usporavanje, prema specifikaciji 
proizvođača vozila.  
4.2.2.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Ako je razlika izme đu sobne temperature i temperature kondicioni ­
ranja veća od 5 °C, tlak u gumama mora biti prilago đen kako 
slijedi:  
(a) Gume se moraju kondicionirati dulje od 1 h na 10 posto iznad 
ciljanog tlaka;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 489  
(b) Prije ispitivanja, tlak u gumi je potrebno smanjiti na tlak zraka 
kako je navedeno u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga, prilago đen 
za razliku od temperature okoline u kojoj se kondicioniraju i 
temperature okoline u kojoj se ispituju po stopi od 0,8 kPa po 
1 °C pomo ću sljedeće jednadžbe:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
pri čemu je:  
ΔP t podešeni tlak u gumama dodan na tlak u gumama defi ­
niran u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga u kPa;  
0,8. faktor prilago đavanja za tlak, kPa/°C;  
T soak temperatura kondicioniranja gume, °C;  
T amb sobna temperatura ispitivanja, °C;  
(c) Između podešavanja tlaka i zagrijavanja vozila, gume moraju 
biti zašti ćene od vanjskih izvora topline, uklju čujući od 
sunčevog zračenja.  
4.2.3. Mjerni ure đaji 
Svi mjerni instrumenti moraju se postaviti na na čin koji smanjuje 
njihov utjecaj na aerodinami čke karakteristike vozila.  
Ako je o čekivani utjecaj ugra đenog instrumenta na (C  D × A  f ) veći 
od 0.015 m  2 , vozilo sa i bez instrumenta mora se izmjeriti u 
zračnom tunelu koji ispunjava kriterije u stavku 3.2. ovog Podpri ­
loga. Odgovaraju ća razlika se oduzima od f  2 . Na zahtjev proizvo ­ 
đača i uz suglasnost homologacijskog tijela dobivena se vrijednost 
može koristiti za sli čna vozila za koja je o čekivani utjecaj opreme 
isti. 
4.2.4. Zagrijavanje vozila  
4.2.4.1. Na cesti  
Zagrijavanje se obavlja samo vožnjom vozila.  
4.2.4.1.1. Prije zagrijavanja, vozilo usporava s otpuštenom spojkom ili auto ­
matskim mjenja čem postavljenim u neutralan položaj uz umjereno 
kočenje od 80 do 20 km/h tijekom 5 do 10 sekundi. Nakon tog 
kočenja, ne smije biti dodatnog aktiviranja ili ru čnog podešavanja 
sustava ko čenja.  
Na zahtjev proizvo đača, te nakon odobrenja homologacijskog tijela, 
kočnice mogu tako đer biti aktivirane nakon zagrijavanja s istim 
usporavanjem kao što je opisano u ovom stavku i to samo ako je 
to potrebno.  
4.2.4.1.2. Zagrijavanje i stabilizacija  
Sva vozila moraju biti vožena na 90 posto od maksimalne brzine 
primjenljivog WLTC-a. Vozilo se može voziti na 90 posto maksi ­
malne brzine sljede će više faze (vidjeti Tablicu A4/2) ako se ta faza 
doda primjenjivom postupku WLTC zagrijavanja kao što je defini ­
rano u stavku 7.3.4. ovog Podpriloga. Vozilo se zagrijava najmanje 
20 minuta dok se ne postignu stabilni uvjeti.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 490  
Tablica A4/2  
Zagrijavanje i stabilizacija po fazama  
Razred vozila  Primjenjivi WLTC  90 posto maksi ­
malne brzine  Sljedeća najviša faza  
Razred 1  Low  1 + Medium  1 58 km/h  nije primjenjivo  
Razred 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra 
High  2 111 km/h  nije primjenjivo  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
Razred 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra 
High  3 118 km/h  nije primjenjivo  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Kriterij za stabilno stanje  
Pogledajte stavak 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  
4.3. Mjerenje i izra čun cestovnog otpora metodom inercijskog uspora ­
vanja  
Cestovni otpor utvr đuje se koriste ći ili metodu stacionarne anemo ­
metrije (stavak 4.3.1. ovog Podpriloga) ili metodu s ugra đenom 
anemometrijom (stavak 4.3.2. ovog Podpriloga).  
4.3.1. Metoda inercijskog usporavanja sa stacionarnom anemometrijom  
4.3.1.1. Odabir referentnih brzina za odre đivanje krivulje cestovnog otpora  
Referentne brzine za odre đivanje cestovnog otpora odabiru se u 
skladu sa stavkom 2. ovog Podpriloga.  
4.3.1.2. Prikupljanje podataka  
Tijekom ispitivanja, proteklo vrijeme i brzina vozila mjeri se mini ­
malnom frekvencijom od 5 Hz.  
4.3.1.3. Postupak inercijskog usporavanja  
4.3.1.3.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog 
Podpriloga i neposredno prije svakog ispitnog mjerenja, vozilo se 
ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na 
toj brzini maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje 
odmah nakon toga.  
4.3.1.3.2. Tijekom inercijskog usporavanja mjenja č mora biti u neutralnom 
položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko 
god je to mogu će, i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
4.3.1.3.3. Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o inercijskom usporavanju ne 
budu zadovoljavali statisti čke zahtjeve to čnosti kako je navedeno u 
stavku 4.3.1.4.2.  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 491  
4.3.1.3.4. Iako je preporu čljivo da se svako inercijsko usporavanje obavi bez 
prekida, mogu se izvoditi djelomi čna usporavanja kada se podaci ne 
mogu prikupljati u jednom usporavanju za sve referentne to čke 
brzine. Za djelomi čna usporavanja, treba paziti da uvjeti ispitivanja 
vozila ostanu stabilni koliko god je to mogu će u svakoj to čki 
podjele.  
4.3.1.4. Odre đivanje cestovnog otpora mjerenjem vremena inercijskog uspo ­
ravanja  
4.3.1.4.1. Mjeri se vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara referentnoj 
brzini v  j kao vrijeme proteklo od brzine vozila (v  j + 5 km/h) do 
(v j – 5 km/h). 
4.3.1.4.2. Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima, do postizanja 
najmanje tri para mjerenja koji zadovoljavaju statisti čku preciznost 
p j prema sljede ćoj jednadžbi:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n Ü Δt j p Ï 0,03  
pri čemu je:  
P j statistička preciznost mjerenja napravljena na referentnoj brzini 
v j ; 
n broj parova mjerenja;  
Δt j aritmetički prosjek vremena inercijskog usporavanja pri 
početnoj referentnoj brzini v  j u sekundama, izražen 
jednadžbom:  
Δt j ¼ n 
P n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemu je:  
Δt ji harmonijski aritmeti čki prosjek vremena inercijskog uspora ­
vanja i-tog para mjerenja pri po četnoj brzini v  j u sekundama, 
s, izražen jednadžbom:  
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemu je:  
Δt jai i Δt jbi su vremena inercijskog usporavanja i-tog mjerenja 
pri početnoj referentnoj brzini v  j , u sekundama, s, 
u smjerovima a i b;  
σ j standardna devijacija, izražena u sekundama, s, definirana 
pomoću: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h koeficijent iz tablice A4/3.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 492  
Tablica A4/3  
Koeficijent h kao funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77  
4.3.1.4.3. Ako tijekom mjerenja u jednom smjeru bilo kakav vanjski faktor ili 
djelovanje voza ča utječe na ispitivanje cestovnog otpora, odbacuju 
se i to mjerenje i odgovaraju će mjerenje u suprotnom smjeru.  
Ocjenjuje se maksimalan broj parova koji još ispunjavaju statisti čku 
točnost kako je definirano u stavku 4.3.1.4.2. pri čemu broj odba ­ 
čenih mjernih parova ne smije biti ve ći od 1/3 ukupnog broja 
mjernih parova.  
4.3.1.4.4. Sljede ća jednadžba koristi se za izra čun aritmeti čke sredine 
cestovnog otpora ako se upotrebljava harmoni čki aritmeti čki 
prosjek naizmjeni čnih vremena inercijskog usporavanja.  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
Δt j harmonički aritmeti čki prosjek naizmjeni čnih mjerenja vremena 
inercijskog usporavanja pri brzini v  j , u sekundama, s, izražen 
pomoću: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
pri čemu je:  
Δt ja i Δt jb aritmetički prosjek vremena inercijskog usporavanja u 
smjerovima a i b, koji odgovara referentnoj brzini v  j , u sekundama, 
s, dobiven pomo ću sljedeće dvije jednadžbe:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
i: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
pri čemu je:  
m av aritmetički prosjek mase ispitnog vozila na po četku i na kraju 
određivanja cestovnog otpora, kg;  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 493  
Koeficijenti, f  0 , f 1 if 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se 
regresijskom analizom najmanjih kvadrata.  
U slučaju da ispitno vozilo predstavlja porodicu po matrici 
cestovnog otpora, koeficijent f  1 postavlja se na nulu, a koeficijenti 
f 0 i f 2 izračunavaju se regresijskom analizom najmanjih kvadrata.  
4.3.2. Metoda inercijskog usporavanja s ugra đenom anemometrijom  
Vozilo se zagrijava i stabilizira u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog 
Podpriloga.  
4.3.2.1. Dodatna instrumentacija za ugra đenu anemometriju  
Ugrađeni anemometar i instrumentacija kalibriraju se radom na 
ispitnom vozilu u kojem se pojavljuje takva kalibracija tijekom 
zagrijavanja prije ispitivanja.  
4.3.2.1.1. Relativna brzina vjetra mjeri se minimalnom frekvencijom od 1 Hz i 
točnošću od 0,3 m/s. Blokada vozilom mora se uzeti u obzir kod 
kalibracije anemometra.  
4.3.2.1.2. Smjer vjetra mjeri se u odnosu na smjer kretanja vozila. Relativni 
smjer vjetra (skretanje, engl.  yaw ) mjeri se s rezolucijom od 1 
stupnja i to čnošću od 3 stupnja; mrtva zona (engl.  deadband ) instru­
menta ne smije biti ve ća od 10 stupnjeva i mora biti usmjerena 
prema stražnjem dijelu vozila.  
4.3.2.1.3. Prije inercijskog usporavanja, anemometar se kalibrira za brzinu 
vjetra i korekciju za relativni smjer vjetra ( yaw offset ), kako je 
navedeno u ISO 10521-1:2006(E) Prilog A.  
4.3.2.1.4. Pri postupku kalibracije vrši se korekcija za blokadu anemometra 
kako je opisano u ISO 10521-1:2006(E) Prilog A kako bi se njezin 
utjecaj smanjio na najmanju mogu ću mjeru.  
4.3.2.2. Odabir raspona brzina vozila za odre đivanje krivulje cestovnog 
otpora  
Brzina raspona ispitnog vozila odabire se u skladu sa stavkom 2.2. 
ovog Podpriloga.  
4.3.2.3. Prikupljanje podataka  
Tijekom postupka, proteklo vrijeme, brzina vozila i brzina strujanja 
zraka (brzina vjetra, smjer) u odnosu na vozilo, mjere se frekven ­
cijom od 5 Hz. Temperatura okoline mora biti sinkronizirana i 
uzorkovana minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
4.3.2.4. Postupak inercijskog usporavanja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima sve dok se ne dobije 
najmanje deset uzastopnih vožnji (pet u oba smjera). Ako neka 
vožnja ne ispuni tražene uvjete ispitivanja s ugra đenom anemome ­
trijom, odbacuju se i ta vožnja i odgovaraju ća vožnja u suprotnom 
smjeru. Svi valjani parovi uklju čuju se u kona čnici s minimalno 5 
parova inercijskog usporavanja. Pogledajte stavak 4.3.2.6.10. ovog 
Podpriloga za kriterije statisti čke potvrde.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 494  
Anemometar se postavlja tako da se u činak na radne karakteristike 
vozila smanji na minimum.  
Anemometar mora biti postavljen u skladu s jednom od sljede ćih 
mogućnosti:  
(a) uporabom buma oko 2 metra ispred prednje to čke aerodi ­
namičke stagnacije vozila;  
(b) na krovu vozila na njegovoj centralnoj osi. Ako je mogu će, 
anemometar se postavlja na manje od 30 cm od vrha vjetro ­
brana.  
(c) na poklopcu pretinca za motor na središnjoj liniji vozila, 
montiran na središnjem položaju izme đu prednjeg dijela vozila 
i donjeg ruba vjetrobrana.  
U svim slu čajevima, anemometar se postavlja paralelno s površinom 
ceste. U slu čaju da se koriste pozicije (b) ili (c), rezultati inercijskog 
usporavanja analiti čki se prilago đavaju za dodatni aerodinami čki 
otpor induciran od strane anemometra. Prilagodba se vrši ispitiva ­
njem vozila koje se podvrgava inercijskom usporavanju u zra čnom 
tunelu sa i bez anemometra instaliranog u istoj poziciji kako se 
koristi na stazi. Izra čunana razlika je inkrementalni koeficijent aero ­
dinamičkog otpora C  D u kombinaciji s čeonom površinom, i koristi 
se za korekciju rezultata inercijskog usporavanja.  
4.3.2.4.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog 
Podpriloga i neposredno prije svakog mjerenja ispitivanja, vozilo se 
ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na 
toj brzini maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje 
odmah nakon toga.  
4.3.2.4.2. Tijekom inercijskog usporavanja, mjenja č mora biti u neutralnom 
položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko god 
je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
4.3.2.4.3. Preporu čuje se da se svako inercijsko usporavanje obavi bez 
prekida. Me đutim, mogu se obaviti podijeljene vožnje ako se 
podaci ne mogu prikupiti u jednoj vožnji za sve referentne to čke 
brzine. Za podijeljene vožnje, treba paziti da uvjeti ispitivanja vozila 
ostanu stabilni koliko god je to mogu će u svakoj to čki podjele.  
4.3.2.5. Odre đivanje jednadžbe gibanja  
Simboli koji se koriste u jednadžbama gibanja ugra đenog anemo ­
metra navedeni su u tablici A4/4.  
Tablica A4/4  
Simboli koji se koriste u jednadžbama gibanja ugra đenog anemometra  
Simbol  Jedinice  Opis  
A f m 2 čeona površina vozila  
a 0 … a  n stupnjevi  -1 Koeficijenti aerodinami čkog otpora kao funkcija kuta 
skretanja  
A m N Koeficijent mehani čkog otpora  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 495  
Simbol  Jedinice  Opis  
B m N/(km/h)  Koeficijent mehani čkog otpora  
C m N/(km/h)  2 Koeficijent mehani čkog otpora  
C D (Y) Koeficijent aerodinami čkog otpora kod kuta skretanja Y  
D N  otpor  
D aero N aerodinami čki otpor  
D f N otpor prednje osovine (uklju čujući prijenos snage)  
D grav N gravitacijski otpor  
D mech N mehani čki otpor  
D r N otpor stražnje osovine (uklju čujući prijenos snage)  
D tyre N otpor kotrljanja guma  
(dh/ds)  —  sinus nagiba staze u smjeru kretanja (+ zna či uspon)  
(dv/dt)  m/s  2 ubrzanje  
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čki prosjek mase ispitnog vozila prije i nakon 
određivanja cestovnog otpora  
ρ kg/m  3 gustoća zraka  
t s  vrijeme  
T K  Temperatura  
v km/h  brzina vozila  
v r km/h  relativna brzina vjetra  
Y stupnjeva  kut skretanja prividnog vjetra u odnosu na smjer vožnje 
vozila  
4.3.2.5.1. Op ći oblik  
Opći oblik jednadžbe gibanja je kako slijedi:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
pri čemu je:  
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
U slučaju da je nagib ispitne staze jednak ili manji od 0,1 posto 
tijekom cijele duljine staze, D  grav se može postaviti na nulu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 496  
4.3.2.5.2. Modeliranje mehani čkog otpora  
Mehanički otpor koji se sastoji od odvojenih komponenti koje pred ­
stavljaju gume D  tyre i gubitke uslijed trenja prednje i stražnje 
osovine, D  f i D  r , uključujući i gubitke u prijenosu), modelira se 
kao trinom funkcije brzine vozila v prema jednadžbi u nastavku: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
pri čemu je:  
A m , B  m , i C  m određuju se u analizi podataka pomo ću metode 
najmanjih kvadrata. Ove konstante odražavaju kombinaciju prije ­
nosa snage i otpora guma.  
U slučaju da je ispitivano vozilo reprezentativno vozilo porodice po 
matrici cestovnog otpora, koeficijent B  m se postavija na nulu, a 
koeficijenti A  m i C  m ponovno se izra čunavaju regresijskom 
analizom najmanjih kvadrata.  
4.3.2.5.3. Modeliranje aerodinami čkog otpora  
Koeficijent aerodinami čkog otpora C  D (Y) modelira se kao polinom 
s četiri monoma kao funkcija kuta skretanja Y u skladu sa slje ­
dećom jednadžbom: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 do a  4 su konstantni koeficijenti čije su vrijednosti odre đene u 
analizi podataka.  
Aerodinami čki otpor odre đuje se kombiniranjem koeficijenta otpora 
s čeonom površinom vozila A  f i relativnom brzinom vjetra 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Kona čna jednadžba gibanja  
Supstitucijom, kona čni oblik jednadžbe gibanja postaje: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
4.3.2.6. Reduciranje podataka  
Generira se trostruka jednadžba radi opisivanje sile cestovnog otpora 
kao funkcije brzine F = A + Bv + Cv  2 , korigirane na standardne 
uvjete sobne temperature i tlaka, te u mirnom zraku. Metoda za ovaj 
analitički proces opisana je u stavcima 4.3.2.6.1. do i uklju čujući 
4.3.2.6.10. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 497  
4.3.2.6.1. Odre đivanje koeficijenata kalibracije  
Ako nisu prethodno odre đeni, određuju se kalibracijski faktori za 
korekciju za blokade vozilom relativne brzine vjetra i kuta skretanja. 
Bilježe se izmjerene brzine vozila v, relativna brzina vjetra v  r i 
skretanja Y ( yaw) tijekom faze zagrijavanja u ispitnom postupku. 
Obavljaju se uparene vožnje u naizmjeni čnim smjerovima na 
ispitnoj stazi pri konstantnoj brzini od 80 km/h, te se odre đuju 
aritmetičke srednje vrijednosti v, v  r i Y za svaku vožnju. Faktori 
kalibracije kojima se umanjuju ukupne pogreške zbog čeonog i 
bočnog vjetra u svim parovima vožnje, tj. zbroj (head  i – head  i+1 ) 2 , 
itd., odabiru se ako se head  i i head  i+1 odnose na brzinu vjetra i 
smjer vjetra iz uparenih ispitnih vožnji u suprotnim smjerovima 
tijekom zagrijavanja/stabilizacije vozila prije ispitivanja.  
4.3.2.6.2. Izvo đenje promatranja iz sekunde u sekundu  
Od podataka sakupljenih tijekom vožnji inercijskog usporavanja, 
vrijednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v  r 2 , i Y utvr đuju se primjenom 
kalibracijskih faktora dobivenih u stavcima 4.3.2.1.3. i 4.3.2.1.4. 
ovog Podpriloga. Filtriranje podataka koristi se za prilagodbu 
uzoraka frekvencijom od 1 Hz.  
4.3.2.6.3. Preliminarna analiza  
Koristeći tehniku linearne regresije najmanjih kvadrata, sve to čke 
podataka se analiziraju odjednom da se odredi A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 i a 4 uz M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r i ρ. 
4.3.2.6.4. Izvanprosje čne vrijednosti podataka  
Predviđena snaga  m e Ê dv 
dt Ì 
izračunava se i uspore đuje s promatranim 
točkama podataka. To čke podataka s prekomjernim odstupanjima, 
primjerice s više od tri standardne devijacije, moraju biti ozna čene. 
4.3.2.6.5. Filtriranje podataka (opcionalno)  
Mogu se primijeniti odgovaraju će tehnike filtriranja podataka, a 
preostale to čke podataka treba izgladiti.  
4.3.2.6.6. Eliminacija podataka  
Točke podataka prikupljene tamo gdje su kutovi skretanja ve ći od 
± 20 stupnjeva od smjera vožnje vozila moraju biti ozna čene. Točke 
podataka prikupljene tamo gdje je relativna brzina vjetra manja od 
+ 5 km/h (kako bi se izbjegli uvjeti u kojima je brzina vjetra koji 
puše u smjeru kretanja vozila ve ća od brzine vozila), tako đer moraju 
biti ozna čene. Analiza podataka ograni čava se na brzine vozila 
unutar raspona brzine izabrane u skladu sa stavkom 4.3.2.2. ovog 
Podpriloga.  
4.3.2.6.7. Kona čna analiza podataka  
Svi se neozna čeni podaci analiziraju pomo ću tehnike linearne regresije 
najmanjih kvadrata. Uz M  e i Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , i ρ, određuju se A  m , B m , 
C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 i a 4 . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 498  
4.3.2.6.8. Ograni čena analiza (po izboru)  
Da bi se bolje razlikovao aerodinami čki i mehani čki otpor vozila, 
može se primijeniti ograni čena analiza tako da se čeona površina 
vozila, A  f i koeficijent otpora zraka C  D uzimaju kao fiksne vrijed ­
nosti ako su bili prije utvr đeni. 
4.3.2.6.9. Korekcija na referentne uvjete  
Jednadžbe gibanja korigiraju se na referentne uvjete kako je nave ­
deno u stavku 4.5. ovog Podpriloga.  
4.3.2.6.10. Statisti čki kriteriji za ugra đenu anemometriju  
Isključivanje svakog para vožnji inercijskog usporavanja mijenja 
izračunani cestovni otpor za svaku referentnu brzinu inercijskog 
usporavanja v  j manje od zahtjeva konvergentnosti, za svei ij: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
pri čemu je:  
ΔF i (v j ) razlika izme đu izračunanog cestovnog otpora sa svim 
vožnjama inercijskog usporavanja i izra čunanog cestovnog 
otpora s isklju čenim i-tim parom inercijskog usporavanja, 
N; 
F(v  j ) izračunani cestovni otpor s uklju čenim svim vožnjama 
inercijskog usporavanja, N;  
v j referentna brzina vozila, km/h;  
n broj vožnji inercijskog usporavanja, uklju čeni su svi 
valjani parovi.  
U slučaju da konvergencijski uvjet nije zadovoljen, parovi se ukla ­
njaju iz analize, po čevši od para koji pokazuje najve ću promjenu 
izračunatog cestovnog otpora, dok se ne zadovolji konvergencijski 
zahtjev, no potrebno je minimalno 5 valjanih parova za kona čno 
određivanje cestovnog otpora.  
4.4. Mjerenje i izra čun otpora vožnje pomo ću metode mjera čem 
zakretnog momenta  
Kao alternativa postupcima inercijskog usporavanja, može se primi ­
jeniti i metoda mjera čem zakretnog momenta, pri čemu se otpori 
vožnje utvr đuju mjerenjem zakretnog momenta na pogonskim kota ­ 
čima pri referentnim to čkama brzine u vremenskim razdobljima od 
najmanje 5 sekundi.  
4.4.1. Instalacija mjera ča zakretnog momenta  
Mjerači zakretnog momenta moraju se postaviti izme đu glavčine 
kotača i ruba svakog pogonskog kota ča, i mjere zakretni moment 
koji je potreban kako bi se vozilo održavalo pri konstantnoj brzini.  
Mjerač zakretnog momenta mora se kalibrirati redovito, barem 
jednom godišnje, sljedivo do državnih ili me đunarodnih etalona, 
kako bi se zadovoljila zahtijevana to čnost i preciznost.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 499  
4.4.2. Postupak i uzorkovanje podataka  
4.4.2.1. Odabir referentnih brzina za odre đivanje krivulje otpora vožnje  
Referentne to čke brzine za odre đivanje otpora vožnje odabiru se u 
skladu sa stavkom 2.2. ovog Podpriloga.  
Referentne brzine mjere se od najve će prema najmanjoj. Na zahtjev 
proizvođača, mogu postojati razdoblja stabilizacije izme đu mjerenja, 
ali brzina pri stabilizaciji ne smije prelaziti brzinu sljede će referentne 
brzine.  
4.4.2.2. Prikupljanje podataka  
Skupovi podataka koji se sastoje od stvarne brzine v  ji stvarnog 
zakretnog momenta C  ji i vremena tijekom razdoblja od najmanje 
5 sekundi mjere se svakih v  j uz frekvenciju uzorkovanja od 
najmanje 10 Hz. Skupovi podataka sakupljeni tijekom jednog 
vremenskog razdoblja za referentnu brzinu v  j smatraju se jednim 
mjerenjem.  
4.4.2.3. Postupak mjerenja mjera čem zakretnog momenta  
Prije ispitnog mjerenja metodom zakretnog momenta, zagrijavanje 
vozila obavlja se u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog Podpriloga.  
Tijekom ispitnog mjerenja, kretanje upravlja ča mora se izbjegavati 
koliko god je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o otporima vožnje ne budu 
zadovoljavali zahtjeve za preciznost mjerenja kako je navedeno u 
stavku 4.4.3.2. ovog Podpriloga.  
Iako je preporu čljivo da se svako ispitivanje obavi bez prekida, 
mogu se obaviti podijeljene vožnje ako se podaci ne mogu priku ­
pljati u jednoj vožnji za sve referentne to čke brzine. Pri podijeljenim 
vožnjama, treba paziti da uvjeti ispitivanja vozila ostanu stabilni 
koliko god je to mogu će u svakoj to čki podjele.  
4.4.2.4. Odstupanje brzine  
Tijekom mjerenja jedne referentne to čke brzine, odstupanje brzine 
od artitmeti čkog prosjeka brzine, v  ji -v jm , izračunatog u skladu sa 
stavkom 4.4.3. ovog Podpriloga, mora biti unutar vrijednosti u 
tablici A4/5.  
Uz to, aritmeti čka prosje čna brzina v  jm na svakoj referentnoj to čki 
brzine ne smije odstupati od referentne brzine v  j za više od 
± 1 km/h ili 2 posto referentne brzine v  j , što god je ve će. 
Tablica A4/5  
Devijacija brzine  
Vremensko razdoblje, s  Devijacija brzine, km/h  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 500  
4.4.2.5. Atmosferska temperatura  
Ispitivanja se provode pod istim temperaturnim uvjetima kao što je 
definirano u stavku 4.1.1.2. ovog Podpriloga.  
4.4.3. Izra čun aritmeti čkog prosjeka brzine i aritmeti čkog prosjeka 
zakretnog momenta.  
4.4.3.1. Postupak izra čuna 
Aritmetički prosjek brzine v  jm , u km/h, i aritmeti čki prosjek 
zakretnog momenta C  jm , u Nm, svakog mjerenja izra čunava se iz 
skupova podataka sakupljenih u stavku 4.4.2.2. ovog Podpriloga 
pomoću sljedećih jednadžbi: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
i 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
pri čemu je:  
v ji stvarna brzina vozila i-tog skupa podataka postavljenog na 
referentnu to čku brzine j, km/h;  
k broj skupova podataka u jednom mjerenju;  
C ji stvarni zakretni moment i-tog skupa podataka, Nm;  
C js kompenzacija za zanošenje zbog vjetra, Nm, dobivena slje ­
dećom jednadžbom: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji neće biti veći od 0,05 i može se zanemariti ako α j nije 
veći od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa ispitnog vozila na po četku mjerenja i mjeri se neposredno 
prije postupka zagrijavanja i ne ranije, kg;  
mr ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
r j dinamički radijus gume odre đen u referentnoj to čki na 80 km/h, 
ili na najvišoj referentnoj to čki brzine vozila ako je ta brzina 
manja od 80 km/h, izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 501  
pri čemu je:  
n rotacijska frekvencija pogonjene gume, s  -1 ; 
α j aritmetički prosjek ubrzanja, m/s  2 , koji se izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
pri čemu je:  
t i vrijeme uzorkovanja i-tog skupa podataka, s.  
4.4.3.2. Preciznost mjerenja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima, do postizanja 
najmanje tri para mjerenja na svakoj referentnoj brzini v  i , za koje  
C j zadovoljava preciznost ρ j prema sljede ćoj jednadžbi: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
pri čemu je:  
n broj parova mjerenja za C  jm ; 
C j otpori vožnje pri brzini v  j , Nm, koji se izra čunavaju 
jednadžbom:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemu je:  
C jmi aritmetički prosjek zakretnog momenta i-tog para mjerenja pri 
brzini v  j , Nm, i odre đen pomoću: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
pri čemu je:  
C jmai i C  jmbi aritmetički prosjek zakretnog momenta i-tog mjerenja 
pri brzini v  j kako je utvr đeno u stavku 4.4.3.1. ovog Podpriloga u 
svakom smjeru, a i b, Nm;  
s standardna devijacija, Nm, izra čunava se prema sljede ćoj 
jednadžbi: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h koeficijent kao funkcija od n kako je izneseno u tablici A4/3 u 
stavku 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 502  
4.4.4. Odre đivanje krivulje otpora vožnje  
Aritmetička prosje čna brzina vozila i aritmeti čki prosjek zakretnog 
momenta na svakoj referentnoj to čki brzine izra čunavaju se pomo ću 
sljedećih jednadžbi: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Sljedeća regresijska krivulja najmanjih kvadrata aritmeti čkog 
prosjeka otpora vožnje primjenjuje se na sve parove podataka 
(v jm , C jm ) na svim referentnim brzinama opisanim u stavku 4.4.2.1. 
ovog Podpriloga za odre đivanje koeficijenata c  0 , c 1 i c 2. 
Koeficijenti, c  0 , c 1 i c 2 kao i vremena inercijskog usporavanja izmje ­
rena na dinamometru s valjcima (vidjeti to čku 8.2.4. ovog Podpri ­
loga) moraju se uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
U slučaju da ispitno vozilo predstavlja porodicu po matrici 
cestovnog otpora, koeficijent c  1 postavlja se na nulu, a koeficijenti 
c 0 i c 2 ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom najmanjih 
kvadrata.  
4.5. Korekcija na referentne uvjete i mjerna oprema  
4.5.1. Faktor korekcije otpora zraka  
Faktor korekcije za otpor zraka K  2 utvrđuje se primjenom sljede će 
jednadžbe: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
pri čemu je:  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature svih pojedina čnih 
vožnji, u kelvinima (K);  
P aritmeti čki prosjek atmosferskog tlaka, kPa  
4.5.2. Faktor korekcije otpora kotrljanja  
Faktor korekcije K  0 za otpor kotrljanja, u kelvinima  -1 (K-1), može 
se utvrditi na temelju empirijskih podataka i odobriti od strane 
homologacijskog tijela za odre đeno ispitivanje vozila i guma, ili 
se može pretpostaviti da je kako slijedi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Korekcija za vjetar  
4.5.3.1. Korekcija za vjetar sa stacionarnom anemometrijom  
4.5.3.1.1. Korekcija za vjetar za apsolutne brzine vjetra uz ispitnu cestu 
provodi se oduzimanjem razlike koja se ne može poništiti naizmje ­
ničnim vožnjama od konstante f  0 navedene u stavku 4.3.1.4.4. ovog 
Podpriloga, ili od c  0 navedene u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 503  
4.5.3.1.2. Korekcija za vjetar w  1 za metodu inercijskog usporavanja ili w  2 za 
metodu mjera čem zakretnog momenta izra čunava se jednadžbama:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
ili : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
pri čemu je:  
w 1 korekcija za vjetar pri metodi inercijskog usporavanja, N;  
f 2 koeficijent aerodinami čke konstante odre đene u stavku 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga;  
v w donji aritmeti čki prosjek brzine vjetra iz suprotnih smjerova uz 
ispitnu cestu tijekom ispitivanja, m/s;  
w 2 korekcija za vjetar za metodu mjera čem zakretnog momenta, 
Nm; 
c 2 koeficijent aerodinami čkog uvjeta za metodu mjerenja 
zakretnog momenta odre đenu u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga;  
4.5.3.2. Korekcija za vjetar s ugra đenom anemometrijom  
U slučaju da se metoda inercijskog usporavanja temelji na ugra đenoj 
anemometriji, w  1 i w 2 u jednadžbama u stavku 4.5.3.1.2. postavljaju 
se na nulu, jer je korekcija za vjetar ve ć primijenjena u skladu sa 
stavkom 4.3.2. ovog Podpriloga.  
4.5.4. Faktor korekcije za ispitnu masu  
Faktor korekcije K  1 za ispitnu masu ispitnog vozila odre đuje se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemu je:  
f 0 konstanta N;  
TM ispitna masa ispitnog vozila, kg:  
m av stvarna ispitna masa ispitnog vozila odre đena u skladu s 
točkom 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga, kg.  
4.5.5. Korekcija krivulje cestovnog otpora  
4.5.5.1. Krivulja odre đena u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga korigira se na 
referentne uvjete kako slijedi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 504  
pri čemu je:  
F* korigirani cestovni otpor, N;  
f 0 konstanta N;  
f 1 koeficijent uvjeta prvog reda, N ·(h/km);  
f 2 koeficijent uvjeta drugog reda, N ·(h/km)  2 ; 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u stavku 4.5.4. ovog Podpri ­
loga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 
4.5.1. ovog Podpriloga;  
T aritmeti čki prosjek okolne atmosferske temperature, °C;  
v brzina vozila, km/h;  
w 1 korekcija za otpor vjetra definirana u stavku 4.5.3. ovog 
Podpriloga.  
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao 
ciljani koeficijent cestovnog otpora A  t pri izračunu postavke opte ­
rećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog 
Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljani 
koeficijent cestovnog otpora B  t pri izračunu postavki optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) koristi se kao ciljani koeficijent 
cestovnog otpora C  t pri izračunu postavki optere ćenja dinamometra 
s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
4.5.5.2. Krivulja odre đena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga korigira se na 
referentne uvjete, a mjerna oprema postavlja se skladu sa sljede ćom 
procedurom:  
4.5.5.2.1. Korekcija na referentne uvjete 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
pri čemu je:  
C* korigirani otpori vožnje, Nm;  
c 0 konstanta kako je odre đena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga, 
Nm; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 505  
c 1 koeficijent uvjeta prvog reda odre đen u stavku 4.4.4. ovog 
Podpriloga, Nm (h/km);  
c 2 koeficijent uvjeta drugog reda odre đen u stavku 4.4.4. ovog 
Podpriloga, Nm (h/km)  2 ; 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u skladu sa stavkom 4.5.4. 
ovog Podpriloga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 
4.5.1. ovog Podpriloga;  
v brzina vozila, km/h;  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature, °C;  
w 2 korekcija za vjetar definirana u stavku 4.5.3. ovog Podpriloga.  
4.5.5.2.2. Korekcija za instalirane mjera če zakretnog momenta  
Ako se otpori vožnje utvr đuju prema metodi mjera ča zakretnog 
momenta, otpori vožnje korigiraju se za utjecaj opreme za mjerenje 
zakretnog momenta instalirane izvan vozila sa svojim aerodinami ­ 
čkim karakteristikama.  
Otpori vožnje vozila c  2 korigiraju se prema sljede ćoj jednadžbi: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
pri čemu je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomno ­ 
ženog s čeonom površinom vozila s ugra đenom 
opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u 
zračnom tunelu koji zadovoljava kriterije stavka 3.2. 
ovog Podpriloga, m  2 ; 
C D × A  f proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomno ­ 
ženog s čeonom površinom vozila s neugra đenom 
opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u 
zračnom tunelu koji zadovoljava kriterije stavka 3.2. 
ovog Podpriloga, m  2 ; 
4.5.5.2.3. Ciljni koeficijenti otpora vožnje  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao 
ciljni koeficijent a  t otpora vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljni 
koeficijent b  t otpora vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 506  
Rezultat izra čuna (c  2corr × r) koristi se kao ciljni koeficijent c  t otpora 
vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja dinamometra s valjcima 
opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
5. Metoda za izra čun cestovnog otpora ili otpora vožnje na temelju 
parametara vozila  
5.1. Izra čun cestovnog otpora i otpora vožnje na temelju porodice po 
matrici cestovnog otpora reprezentativnog vozila  
Ako se cestovni otpor reprezentativnog vozila odre đuje prema 
postupku opisanom u stavku 4.3. ovog Podpriloga, cestovni otpor 
pojedinog vozila izra čunava se u skladu sa stavkom 5.1.1. ovog 
Podpriloga.  
Ako se otpori vožnje za reprezentativno vozilo odre đuju skladu s 
postupkom opisanim u stavku 4.4. ovog Podpriloga, otpori vožnje 
za pojedino vozilo izra čunavaju se u skladu sa stavkom 5.1.2. ovog 
Podpriloga.  
5.1.1. Za izra čun cestovnog otpora vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora koriste se parametri vozila opisani u stavku 4.2.1.4. ovog 
Podpriloga i koeficijenti cestovnog otpora reprezentativnog ispitnog 
vozila kako je odre đeno u stavku 4.3. ovog Podpriloga.  
5.1.1.1. Sila cestovnog otpora za pojedina čno vozilo izra čunava se prema 
sljedećoj jednadžbi:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
pri čemu je:  
F c izračunana sila cestovnog otpora kao funkcija brzine vozila, N;  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran 
jednadžbom; 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r konstantni koeficijent cestovnog otpora reprezentativnog vozila 
porodice po matrici cestovnog otpora, N;  
f 1 koeficijent cestovnog otpora prvog reda i mora biti postavljen 
na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora, drugog reda N/(h/km)  2 , definiran 
jednadžbom: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficijent cestovnog otpora drugog reda reprezentativnog 
vozila porodice po matrici cestovnog otpora, N ·(h/km)  2 ; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 507  
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
TM  r ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
▼M2 
RR vrijednost razreda otpora kotrljanja gume pojedina čnog vozila 
porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
▼B 
RRr otpor kotrljanja gume reprezentativnog vozila porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
5.1.2. Za izra čun otpora vožnje vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora koriste se parametri vozila opisani u stavku 4.2.1.4. ovog 
Podpriloga i koeficijenti otpora vožnje za reprezentativno ispitno 
vozilo odre đeni u stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
5.1.2.1. Otpori vožnje za pojedina čno vozilo izra čunavaju se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
pri čemu je:  
C c izračunani otpor vožnje kao funkcija brzine vozila, Nm;  
c 0 koeficijent konstantnog otpora vožnje, Nm, definiran 
jednadžbom; 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r koeficijent konstantnog otpora vožnje za reprezentativno 
vozilo porodice po matrici cestovnog otpora, Nm;  
c 1 koeficijent prvog reda otpora vožnje, a postavlja se na nulu;  
c 2 koeficijent drugog reda otpora vožnje, Nm ·(h/km)  2 , definiran 
jednadžbom: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 508  
c 2r koeficijent drugog reda otpora vožnje za reprezentativno 
vozilo porodice po matrici cestovnog otpora, N ·(h/km)  2 ; 
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
TMr ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
▼M2 
RR vrijednost razreda otpora kotrljanja gume pojedina čnog vozila 
porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
▼B 
RRr otpor kotrljanja guma reprezentativnog vozila porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
r’ dinami čki radijus gume na dinamometru s valjcima dobiven 
na 80 km/h, m;  
1,02 orijentacijski koeficijent koji za kompenzaciju za gubitke 
pogonskog sklopa.  
5.2. Izra čun zadanog cestovnog otpora na osnovu parametara vozila  
5.2.1. Kao alternativa odre đivanju cestovnog otpora metodom inercijskog 
usporavanja ili mjera čem zakretnog momenta, može se koristiti 
metoda izra čuna za zadani cestovni otpor.  
Za izračun zadanog cestovnog otpora na osnovi parametara vozila, 
koristi se nekoliko parametara, kao što su ispitna masa, širina i 
visina vozila. Zadani cestovni otpor F  c izračunava se za referentne 
točke brzine.  
5.2.2. Zadana sila cestovnog otpora izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemu je:  
F c izračunana zadana sila cestovnog otpora kao funkcija brzine 
vozila, N;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 509  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran slje ­
dećom jednadžbom: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 oeficijent cestovnog otpora prvog reda i mora biti postavljen 
na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora drugog reda, N ·(h/km)  2 , defi­
niran jednadžbom; 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v brzina vozila, km/h;  
TM ispitna masa, kg  
width širina vozila definirana u 6.2. Norme ISO 612:1978, m;  
height visina vozila definirana u 6.3. Norme ISO 612:1978, m;  
6. Metoda zra čnog tunela  
Metoda zra čnog tunela je metoda mjerenja cestovnog otpora 
pomoću kombinacije zra čnog tunela i dinamometra s valjcima ili 
zračnog tunela i dinamometra s trakom. Ispitni stolovi mogu biti 
odvojene prostorije ili spojeni jedan s drugim.  
6.1. Metoda mjerenja  
6.1.1. Cestovni otpor odre đuje se  
(a) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu 
i onih izmjerenih pomo ću dinamometra s trakom; ili,  
(b) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu 
i onih izmjerenih pomo ću dinamometra s valjcima;  
6.1.2. Aerodinami čki otpor mjeri se u zra čnom tunelu.  
6.1.3. Otpor kotrljanja i gubici u pogonskom sklopu mjere se pomo ću 
dinamometra s trakom ili dinamometra s valjcima, mjerenjem 
prednje i stražnje osovine istovremeno.  
6.2. Odobravanje objekata od strane homologacijskog tijela  
Rezultati metode zra čnog tunela uspore đuju se s onim dobivenim 
primjenom metode inercijskog usporavanja kako bi se objekte 
moglo kvalificirati i uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
6.2.1. Homologacijsko tijelo odabire tri vozila. Vozila moraju obuhva ćati 
raspon vozila (npr. veli čina, masa) koji se planira mjeriti u tim 
objektima.  
6.2.2. Dva odvojena ispitivanja inercijskog usporavanja obavljaju se sa 
svakim od tri vozila u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga i 
dobiveni koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 određuju se u 
skladu s tim stavkom i korigiraju u skladu sa stavkom 4.5.5. ovog 
Podpriloga. Rezultat ispitivanja inercijskog usporavanja ispitnog 
vozila je aritmeti čki prosjek koeficijenata cestovnog otpora dva 
odvojena ispitivanja s inercijskim usporavanjem tog vozila. Ako je  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 510  
za ispunjavanje kriterija za odobrenje objekata potrebno više od dva 
ispitivanja inercijskog usporavanja, izra čunava se prosjek svih 
valjanih ispitivanja.  
6.2.3. Mjerenje metodom zra čnog tunela u skladu sa stavcima 6.3. do i 
uključujući 6.7. ovog Podpriloga obavlja se na ista tri vozila 
odabrana u stavku 6.2.1. ovog Podpriloga i u istim uvjetima te se 
određuju njihovi koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
Ako proizvo đač odluči koristiti jedan ili više dostupnih alternativnih 
postupaka u okviru metode zra čnog tunela (tj. stavak 6.5.2.1. o 
pretkondicioniranju, stavci 6.5.2.2. i 6.5.2.3. o postupku i stavak 
6.5.2.3.3. o podešavanju dinamometra), ti se postupci primjenjuju 
i za odobravanje objekata.  
6.2.4. Kriteriji za odobravanje  
Objekt ili kombinacija postrojenja odobravaju se ako su ispunjena 
oba sljede ća dva kriterija:  
(a) Razlika u energiji ciklusa, izraženo kao ε k između metode 
zračnog tunela i metode inercijskog usporavanja mora biti 
unutar ± 0,05 za svako od tri vozila k u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
pri čemu je:  
ε k razlika u energiji ciklusa za cijeli WLTC za vozila 
razreda 3 vozila k izme đu metode zra čnog tunela i 
metode inercijskog usporavanja, u postotku;  
E k,WTM  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 
vozila k, izra čunata s cestovnim otporom dobi ­
venim metodom zra čnog tunela (WTM) u skladu 
sa stavkom 5. Podpriloga 7., J;  
E k,coastdown  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 
vozila k, izra čunata s cestovnim otporom dobi ­
venim metodom inercijskog usporavanja u skladu 
sa stavkom 5. Podpriloga 7., J.; i  
(b) aritmeti čka sredina  x te tri razlike mora biti u rasponu od 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Objekt se može koristiti za odre đivanje cestovnog otpora najviše 
dvije godine nakon što dobije suglasnost.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 511  
Svaka kombinacija dinamometra s valjcima ili pokretnom trakom i 
zračnog tunela mora se odobriti posebno.  
6.3. Priprema i temperatura vozila  
Kondicioniranje i priprema vozila moraju biti izvedene u skladu sa 
stavcima 4.2.1. i 4.2.2. ovog Podpriloga i vrijede i za dinamometre s 
trakom ili s valjcima te mjerenja u zra čnom tunelu.  
U slučaju da se primjenjuje alternativni postupak zagrijavanja opisan 
u stavku 6.5.2.1., podešavanje ciljne ispitne mase, vaganje vozila i 
mjerenje moraju biti izvedeni bez voza ča u vozilu.  
Ispitne ćelije dinamometra s trakom ili dinamometra s valjcima 
moraju imati zadanu vrijednost temperature od 20 °C s tolerancijom 
od ± 3 °C. Na zahtjev proizvo đača, zadana vrijednost može biti 
također 23 °C s tolerancijom od ± 3 °C.  
6.4. Postupak zra čnim tunelom  
6.4.1. Kriteriji za zra čni tunel  
Izvedba zra čnog tunela, ispitne metode i korekcije daju vrijednost 
(C D × A  f ) reprezentativnu za cestovnu (C  D × A  f ) vrijednost i s 
ponovljivoš ću od 0.015 m  2 . 
Za sva (C  D × A  f ) mjerenja kriteriji zra čnog tunela navedeni u stavku 
3.2. ovog Podpriloga moraju biti ispunjeni uz sljede će modifikaci ­
jame:  
(a) Omjer ukupne blokade opisan u stavku 3.2.4. ovog Podpriloga 
mora biti manji od 25 posto;  
(b) Površina trake koja dodiruje bilo koju gumu ne smije prelaziti 
duljinu kontaktnog podru čja gume za najmanje 20 posto i mora 
biti široka najmanje kao taj kontaktni dio;  
(c) Standardna devijacija ukupnog tlaka zraka na izlazu mlaznice 
opisanog u stavku 3.2.8. ovog Podpriloga mora biti manja od 1 
posto;  
(a) Omjer blokade sustava za vezivanje opisanog u stavku 3.2.10. 
ovog Podpriloga mora biti manji od 3 posto;  
6.4.2. Mjerenje u zra čnom tunelu  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 6.3. ovog Podpriloga.  
Vozilo se postavlja paralelno s uzdužnom osi tunela s maksimalnim 
odstupanjem od 10 mm.  
Vozilo se postavlja pod kutom skretanja ( yaw) 0° s tolerancijom od 
± 0,1°.  
Aerodinami čki otpor mjeri se najmanje 60 sekundi, minimalnom 
frekvencijom od 5 Hz. Alternativno, otpor se može mjeriti mini ­
malnom frekvencijom od 1 Hz i s najmanje 300 naknadnih uzoraka. 
Rezultat je aritmeti čki prosjek otpora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 512  
Ako vozilo ima pokretne aerodinami čke dijelove nadogradnje, 
primjenjuje se stavak 4.2.1.5. ovog Podpriloga. Ako pokretni dije ­
lovi ovise o brzini, svaki primjenjivi položaj mjeri se u zra čnom 
tunelu te se homologacijskom tijelu dostavljaju dokazi koji ozna ča­
vaju vezu izme đu referentne brzine, položaja pokretnog dijela i 
odgovaraju ćeg (C  D × A  f ). 
6.5. Traka primijenjena za metodu zra čnog tunela  
6.5.1. Kriteriji za traku  
6.5.1.1. Opis ispitnog stola s trakom  
Kotači se moraju okretati na trakama koje ne mijenjaju karakteri ­
stike kotrljanja kota ča u odnosu na one na cesti. Izmjerene sile u x- 
smjeru moraju uklju čivati sile trenja u pogonskom sklopu.  
6.5.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji 
usmjerava vozilo s dopuštenim odstupanjem od ± 0,5 stupnja rota ­
cije oko osi z. Sustav za vezivanje vozila mora održavati središnji 
položaj pogonskog kota ča kroz sve vožnje inercijskog usporavanja 
kod određivanja cestovnog otpora unutar sljede ćih granica:  
6.5.1.2.1. Bo čni položaj (y-osovina)  
Vozilo mora biti poravnano u y-smjeru te se bo čno kretanje mora 
svesti na minimum.  
6.5.1.2.2. Prednji i stražnji položaj (x-osovina)  
Ne dovode ći u pitanje uvjete iz stavka 6.5.1.2.1. ovog Podpriloga, 
obje osovine kota ča moraju biti unutar ± 10 mm bo čnih središnjih 
linija trake.  
6.5.1.2.3. Vertikalna sila  
Sustav za vezivanje vozila mora biti konstruiran tako da ne name će 
vertikalne sile na pogonske kota če. 
6.5.1.3. To čnost izmjerenih sila  
Mjeri se samo reakcijska sila za okretanje kota ča. Vanjske sile ne 
uključuju se u rezultat (npr. snaga ventilatora za hla đenje zraka, 
sustav za vezivanje vozila, aerodinami čke reakcijske sile na traci, 
gubici dinamometra, itd).  
Sila u smjeru x mjeri se s to čnošću od ± 5 N.  
6.5.1.4. Kontrola brzine trake  
Brzina trake je kontrolirana s to čnošću od ± 0,1 km/h:  
6.5.1.5. Površina trake  
Površina trake mora biti čista, suha i bez stranih tvari koje mogu 
uzrokovati proklizavanje guma.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 513  
6.5.1.6. Hla đenje 
Preko vozila se usmjerava tok zraka promjenjive brzine. Zadana 
vrijednost linearne brzine zraka na izlazu puhala mora biti jednaka 
odgovaraju ćoj brzini dinamometra pri brzinama ve ćima od 5 km/h. 
Odstupanje od linearne brzine zraka na izlazu puhala mora ostati 
unutar ± 5 km/h ili ± 10 posto od odgovaraju će mjerne brzine, 
ovisno što je ve će. 
6.5.2. Mjerenje na traci  
Postupak mjerenja može se provesti u skladu sa stavkom 6.5.2.2. ili 
stavkom 6.5.2.3. ovog Podpriloga.  
6.5.2.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kako je opisano u 
točkama 4.2.4.1.1. do 4.2.4.1.3. ovog Podpriloga.  
Postavka optere ćenja dinamometra F  d, za pretkondicioniranje je: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
pri čemu je:  
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Ekvivalent inercije dinamometra je ispitna masa.  
Aerodinami čki otpor koji se koristi za postavke optere ćenja uzima 
se iz stavka 6.7.2. ovog Podpriloga i može se postaviti izravno kao 
ulazni podatak. U suprotnom se koriste a  d , b d i c d iz ovog stavka.  
Na zahtjev proizvo đača, kao alternativa stavku 4.2.4.1.2. ovog 
Podpriloga, zagrijavanje se može provesti voze ći vozilo na 
pokretnoj traci.  
U tom slu čaju, brzina zagrijavanja mora biti 110 posto maksimalne 
brzine primjenjivog WLTC-a, a trajanje mora biti iznad 1 200 
sekundi dok se ne postigne da je promjena izmjerene sile tijekom 
razdoblja od 200 sekundi manja od 5 N.  
6.5.2.2. Postupak mjerenja sa stabiliziranim brzinama  
6.5.2.2.1. Ispitivanje se provodi od najviše do najniže referentne to čke brzine.  
6.5.2.2.2. Odmah nakon mjerenja na prethodnoj to čki brzine, usporavanje s 
aktualne na sljede ću važeću referentnu to čku brzine provodi se u 
glatkom prijelazu od oko 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Referentna se brzina stabilizira tijekom najmanje 4 sekunde i 
najdulje 10 sekundi. Oprema za mjerenje mora osigurati da se 
signal izmjerene sile stabilizirao nakon tog razdoblja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 514  
6.5.2.2.4. Sila na svakoj referentnoj brzini treba se mjeriti najmanje tijekom 6 
sekundi, dok se brzina vozila održava konstantnom. Rezultantna sila 
za tu referentnu to čku F  jDyno je aritmeti čka srednja vrijednost sile 
tijekom mjerenja.  
Koraci u stavcima 6.5.2.2.2. do i uklju čujući 6.5.2.2.4. ovog Podpri ­
loga ponavljaju se za svaku referentnu brzinu.  
6.5.2.3. Postupak mjerenja usporavanjem  
6.5.2.3.1. Pretkondicioniranje i postavljanje dinamometra izvodi se u skladu sa 
stavkom 6.5.2.1. ovog Podpriloga. Prije svakog inercijskog uspora ­
vanja, vozilo se vozi na najve ćoj referentnoj brzini ili, u slu čaju da 
se koristi alternativni postupak zagrijavanja na 110 posto najve će 
referentne brzine, najmanje 1 minutu. Nakon toga se vozilo ubrzava 
na najmanje 10 km/h iznad najve će referentne brzine i inercijsko 
usporavanje zapo činje odmah.  
6.5.2.3.2. Mjerenje se obavlja u skaldu sa stavcima 4.3.1.3.1. do i uklju čujući 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga. Usporavanje u suprotnom smjeru nije 
potrebno a jednadžba koja se koristi za izra čunavanje Δt ji u stavku 
4.3.1.4.2. ovog Podpriloga ne primjenjuje se. Mjerenje se zaustavlja 
nakon dva usporavanja, ako je sila oba usporavanja na svakoj refe ­
rentnoj to čki brzine unutar ± 10 N, ina če se vrše najmanje tri 
inercijska usporavanja uz primjenu kriterija iz stavka 4.3.1.4.2. 
ovog Podpriloga.  
6.5.2.3.3. Sila f  jDyno na svakoj referentnoj brzini v  j izračunava se uklanjanjem 
simulirane aerodinami čke sile.  
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
pri čemu je:  
f jDecel  sila određena prema jednadžbi za izra čunavanje F  j u stavku 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga na referentnoj to čki brzine j, N;  
c d zadani koeficijent dinamometra kako je definirano u stavku 
6.5.2.1. ovog Podpriloga, N/(km/h)  2 . 
Alternativno, na zahtjev proizvo đača, c  d može se postaviti na nulu 
tijekom inercijskog usporavanja i za izra čunavanje f  jDyno . 
6.5.2.4. Uvjeti mjerenja  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 4.3.1.3.2. ovog Podpri ­
loga.  
Tijekom inercijskog usporavanja mjenja č mora biti u neutralnom 
položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko 
god je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
6.5.3. Rezultat mjerenja metodom pokretne trake  
Rezultat mjerenja dinamometrom s trakom f  jDyno se za svrhu 
budućih kalkulacija iz stavka 6.7. ovog Podpriloga naziva f  j . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 515  
6.6. Dinamometar s valjcima primijenjen za metodu zra čnog tunela  
6.6.1. Kriteriji  
Osim opisa u stavcima 1. i 2. Podpriloga 5., primjenjuju se kriteriji 
opisani u stavcima 6.6.1.1. do i uklju čujući 6.6.1.6. ovog Priloga.  
6.6.1.1. Opis dinamometra s valjcima  
Prednja i stražnja osovina moraju biti opremljene s jednim valjkom 
promjera ne manjim od 1,2 metra. Izmjerene sile u x-smjeru uklju ­ 
čuju sile trenja u pogonskom sklopu.  
6.6.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji pora ­
vnava vozilo. Sustav za vezivanje vozila mora održavati središnji 
položaj pogonskog kota ča unutar sljede ćih preporu čenih granica 
tijekom vožnji inercijskog usporavanja kod odre đivanja cestovnog 
otpora:  
6.6.1.2.1. Položaj vozila  
Vozilo koje će se ispitivati mora biti postavljeno na valjak dinamo ­
metra s valjcima kako je definirano u stavku 7.3.3. ovog Podpriloga.  
6.6.1.2.2. Vertikalna sila  
Sustav za vezivanje vozila mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 
6.5.1.2.3. ovog Podpriloga.  
6.6.1.3. To čnost izmjerenih sila  
Točnost izmjerenih snaga mora biti kako je opisano u stavku 
6.5.1.3. ovog Podpriloga, osim sile u x-smjeru koja se mjeri s 
točnošću kao što je opisano u stavku 2.4.1. Podpriloga 5.  
6.6.1.4. Kontrola brzine dinamometra  
Brzina valjaka je kontrolirana s to čnošću od ± 0.2 km/h:  
6.6.1.5. Površina valjka  
Površina valjka mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.5 ovog 
Podpriloga.  
6.6.1.6. Hla đenje 
Ventilator za hla đenje mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.6 
ovog Podpriloga.  
6.6.2. Mjerenje dinamometrom  
Mjerenje se obavlja kako je opisano u stavku 6.5.2. ovog Podpri ­
loga.  
6.6.3. Korekcija krivulje valjka dinamometra s valjcima  
Izmjerene sile na dinamometru s valjcima korigiraju se na referentni 
ekvivalent za cestu (ravna površina), a rezultat se naziva f  j . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 516  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemu je:  
c1 dio f  jDyno  koji se odnosi na otpor kotrljanja guma;  
c2 faktor korekcije specifi čan za radijus dinamometra s valj ­
cima;  
f jDyno sila izračunana u stavku 6.5.2.3.3. za svaku referentnu 
brzinu j, N;  
R Wheel  polovina nominalnog promjera gume, m;  
R Dyno polumjer valjka dinamometra s valjcima, m.  
Proizvođač i homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti o faktorima 
c1 i c2 koji se trebaju koristiti, na temelju dokaza korelacijskog 
ispitivanja koje daje proizvo đač za raspon karakteristika gume nami ­
jenjene za ispitivanje na dinamometru s valjcima.  
Može se koristiti alternativa prema konzervativnoj jednadžbi: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Izra čuni 
6.7.1. Korekcija rezultata dinamometra s trakom i dinamometra s valjcima  
Izmjerene sile odre đene u to čkama 6.5. i 6.6. ovog Podpriloga 
korigiraju se na referentne uvjete pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
pri čemu je:  
F Dj korigirani otpor izmjeren na dinamometru s trakom ili dinamo ­
metru s valjcima pri referentnoj brzini j, N;  
f j izmjerena sila pri referentnoj brzini j, N;  
K 0 faktor korekcije za otpor kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga, K  -1 ; 
K 1 korekcija ispitne mase kako je definirano u stavku 4.5.4. ovog 
Podpriloga, N;  
T aritmeti čki prosjek temperature u ispitnoj stanici tijekom mjere ­
nja, K.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 517  
6.7.2. Izra čun aerodinami čke sile  
Aerodinami čki otpor izra čunava se pomo ću dolje navedene 
jednadžbe. Ako je vozilo opremljeno pokretnim aerodinami čkim 
dijelovima nadogradnje koji ovise o brzini, odgovaraju će (C  D × 
A F ) vrijednosti primjenjuju se za s njima povezane referentne 
točke brzine. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
pri čemu je:  
F Aj aerodinami čki otpor izmjeren u zra čnom tunelu na refe ­
rentnoj brzini j, N;  
(C D × A  f ) j rezultat koeficijenta otpora zraka i čeone površine za 
određenu referentnu brzinu j, tamo gdje je to primje ­
njivo, m  2 ; 
ρ 0 gustoća suhog zraka definirana u stavku 3.2.10. ovoga 
Priloga, kg/m  3 ; 
v j referentna brzina vozila j, km/h;  
6.7.3. Izra čun vrijednosti cestovnog otpora  
Ukupan cestovni otpor kao zbroj rezultata stavaka 6.7.1. i 6.7.2. 
ovog Podpriloga izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
za sve primjenjive referentne brzine j, N;  
Za sve izra čunane F  * 
j , koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog 
otpora izra čunavaju se regresijskom analizom najmanjih kvadrata i 
koriste se kao ciljni koeficijenti u stavku 8.1.1. ovog Podpriloga.  
U slučaju da vozilo ispitano prema metodi zra čnog tunela pred ­
stavlja porodicu po matrici cestovnog otpora, koeficijent f  1 postavlja 
se na nulu, a koeficijenti f  0 i f 2 ponovno se izra čunavaju regresij ­
skom analizom najmanjih kvadrata.  
7. Prebacivanje cestovnog otpora na dinamometar s valjcima  
7.1. Priprema za ispitivanje dinamometrom s valjcima  
7.1.1. Laboratorijski uvjeti  
7.1.1.1. Valjak/valjci  
Površina valjka dinamometra s valjcima mora biti čista, suha i bez 
stranih tvari koje mogu uzrokovati proklizavanje guma. Za dinamo ­
metre s valjcima s više valjaka, dinamometar mora raditi u istom 
spojenom ili nespojenom stanju kao pri kasnijem ispitivanju tipa 1. 
Brzina dinamometra s valjcima mjeri se na valjku koji je spojen na 
sklop za apsorpciju snage.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 518  
7.1.1.1.1. Proklizavanje guma  
Dodatna težina može se stavljati na ili u vozilo kako bi se izbjeglo 
proklizavanje guma. Proizvo đač podešava optere ćenje na dinamo ­
metru s valjcima s dodatnom težinom. Dodatna težina mora biti 
prisutna i za podešavanje optere ćenja i za ispitivanja emisija i potro ­ 
šnje goriva. Uporaba bilo kakvih dodatnih utega mora biti eviden ­
tirana u svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju.  
7.1.1.2. Sobna temperatura  
Atmosferska temperatura u laboratoriju mora biti na zadanoj vrijed ­
nosti od 23° C i ne smije odstupati za više od ± 5 °C tijekom 
ispitivanja, osim ako je druk čije određeno nekim naknadnim ispiti ­
vanjem.  
7.2. Priprema dinamometra s valjcima  
7.2.1. Podešavanje inercijske mase  
Ekvivalent inercijske mase dinamometra s valjcima postavlja se u 
skladu sa stavkom 2.5.3. ovog Podpriloga. Ako dinamometar s 
valjcima nije u stanju potpuno zadovoljiti inercijske postavke, slje ­
deća veća inercijska postavka primjenjuje se uz maksimalno pove ­ 
ćanje od 10 kg.  
7.2.2. Zagrijavanje dinamometra s valjcima  
Dinamometar s valjcima zagrijava se u skladu s preporukama proiz ­
vođača dinamometra ili po mogu ćnosti tako da se gubici dinamo ­
metra uslijed trenja mogu stabilizirati.  
7.3. Priprema vozila  
7.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Tlak guma na temperaturi kondicioniranja za ispitivanje tipa 1 
postavlja se na najviše 50 posto iznad donje granice raspona tlaka 
guma za odabranu gumu, kako je nazna čio proizvo đač vozila 
(pogledati stavak 4.2.2.3. ovog Podpriloga), i uklju čuje se u sva 
odgovaraju ća izvješća o ispitivanju.  
7.3.2. Ako odre đivanje postavki dinamometra ne može zadovoljiti kriterije 
opisane u stavku 8.1.3. ovog Podpriloga zbog neponovljivih snaga, 
vozilo mora biti opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje. 
Način rada inercijskim usporavanjem mora biti odobren od strane 
homologacijskog tijela i korištenje na čina rada inercijskog uspora ­
vanja mora biti uklju čeno u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
7.3.2.1. Ako je vozilo opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje, taj 
način rada mora biti uklju čen i tijekom utvr đivanja cestovnog otpora 
i na dinamometru s valjcima.  
7.3.3. Postavljanje vozila na dinamometar  
Ispitivano vozilo postavlja se na dinamometar s valjcima okrenuto 
prema naprijed i vezano na siguran na čin. U slu čaju da se koristi 
dinamometar s valjcima s jednim valjkom, sredina kontaktne povr ­ 
šine gume na valjku mora biti unutar ± 25 mm ili ± 2 posto 
promjera valjka, što god je manje, od vrha valjka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 519  
7.3.3.1. Ako se koristi metoda mjerenjem zakretnog momenta, tlak u 
gumama mora se podesiti tako da je dinami čki radijus unutar 0.5 
posto dinami čkog radijusa r  j izračunanog pomo ću jednadžbe u 
stavku 4.4.3.1. ovog Podpriloga na referentnoj to čki brzine od 
80 km/h. Dinami čki radijus na dinamometru s valjcima izra čunava 
se u skladu s postupkom opisanim u stavku 4.4.3.1. ovog Podpri ­
loga.  
Ako je tako podešena vrijednost izvan raspona definiranog u stavku 
7.3.1. ovog Podpriloga, metoda mjera čem zakretnog momenta ne 
primjenjuje se.  
7.3.4. Zagrijavanje vozila  
7.3.4.1. Vozilo se zagrijava primjenjivim WLTC-om. U slu čaju da je vozilo 
bilo zagrijavano na 90 posto od maksimalne brzine sljede će više 
faze tijekom postupka definiranog u stavku 4.2.4.1.2. ovog Podpri ­
loga, ta viša faza dodaje se primjenjivom WLTC-u.  
Tablica A4/6  
Zagrijavanje vozila  
razred vozila  Primjenjivi WLTC  Primijeniti sljede ću najvišu fazu  Ciklus zagrijavanja  
razred 1  Low  1 + Medium  1 nije primjenjivo  Low  1 + Medium  1 
razred 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 
+ Extra High  2 nije primjenjivo  
Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 
Low  2 + Medium  2 + High  2 Da (Extra High  2 ) 
Ne Low  2 + Medium  2 + High  2 
razred 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 
+ Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 
+ Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 
Low  3 + Medium  3 + High  3 Da (Extra High  3 ) 
Ne Low  3 + Medium  3 + High  3 
7.3.4.2. Ako se vozilo ve ć zagrijalo, vozi se WLTC faza primijenjena u 
stavku 7.3.4.1. ovog Podpriloga, s najve ćom brzinom.  
7.3.4.3. Alternativni postupak zagrijavanja  
7.3.4.3.1. Na zahtjev proizvo đača vozila i uz suglasnost homologacijskog 
tijela, može se koristiti alternativni postupak zagrijavanja. Odobreni 
alternativni postupak zagrijavanja može se koristiti za vozila u istoj 
porodici po cestovnom otporu i mora ispunjavati zahtjeve navedene 
u stavcima od 7.3.4.3.2. do i uklju čujući 7.3.4.3.5. ovog Podpriloga.  
7.3.4.3.2. odabire se najmanje jedno vozilo koje predstavlja porodicu po 
cestovnom otporu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 520  
7.3.4.3.3. Ciklusna potrošnja energije izra čunana u skladu sa stavkom 5. 
Podpriloga 7. s korigiranim koeficijentima cestovnog otpora f  0a , 
f 1a i f 2a , za alternativni postupak zagrijavanja mora biti jednaka 
ciklusnoj potrošnji energije izra čunanoj s ciljanim koeficijentima 
cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ili veća od nje, za svaku primjenjivu 
fazu.  
Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a izračunavaju se 
prema sljede ćim jednadžbama:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
pri čemu je:  
A d_alt , B d_alt i C  d_alt postavke koeficijenata dinamo ­
metra s valjcima nakon alter ­
nativnog postupka zagrijavanja;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  i C  d_WLTC  postavke dinamometra s valj ­
cima nakon postupka WLTC 
zagrijavanja opisanog u stavku 
7.3.4.1 ovog Podpriloga i 
valjane postavke dinamometra 
s valjcima iz stavka 8. ovog 
Podpriloga.  
7.3.4.3.4. Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a koriste se samo 
u svrhu stavka 7.3.4.3.3. ovog Podpriloga. U druge svrhe, ciljni 
koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 koriste se kao ciljni koefi ­
cijenti cestovnog otpora.  
7.3.4.3.5. Pojedinosti o postupku i njegovoj ekvivalentnosti moraju se predati 
homologacijskom tijelu.  
8. Podešavanje optere ćenja dinamometra s valjcima  
8.1. Metoda optere ćenja dinamometra s valjcima pomo ću metode inercij ­
skog usporavanja  
Ova se metoda primjenjuje kada su utvr đeni koeficijenti cestovnog 
otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
U slučaju porodice po matrici cestovnog otpora, ova se metoda 
primjenjuje kod odre đivanja cestovnog otpora reprezentativnog 
vozila pomo ću metode inercijskog usporavanja opisane u stavku 
4.3. ovog Podpriloga. Ciljane vrijednosti cestovnog otpora su vrijed ­
nosti izračunane pomo ću metode opisane u stavku 5.1. ovog Podpri ­
loga.  
8.1.1. Postavka po četnog optere ćenja 
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata, jedinica 
apsorpcije snage dinamometra s valjcima podešava se s nasumi čnim 
početnim koeficijentima, A  d , B d i C  d , sljedeće jednadžbe:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 521  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljedeći preporu čeni koeficijenti koriste se za prvu postavku opte ­
rećenja:  
(a) A  d = 0, 5 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
A d = 0, 1 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su A  t , B t i 
C t ciljani koeficijenti cestovnog otpora;  
(b) empirijske vrijednosti, poput onih koje se koriste za postavke za 
sličan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom, odgovara ­
juće vrijednosti optere ćenja pri svakoj referentnoj brzini postavljaju 
se na jedinicu za apsorpciju snage dinamometra s valjcima.  
8.1.2. Inercijsko usporavanje  
Ispitivanje inercijskim usporavanjem na dinamometru s valjcima vrši 
se u skladu s postupkom iz stavka 8.1.3.4.1. ili stavka 8.1.3.4.2. 
ovog Podpriloga i ne smije po četi više od 120 sekundi nakon dovr ­ 
šetka postupka zagrijavanja. Uzastopna inercijska usporavanja zapo ­ 
činju odmah. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacij ­
skog tijela, vrijeme izme đu postupka zagrijavanja i inercijskog uspo ­
ravanja uz korištenje iterativne metode može se produžiti kako bi se 
osigurale pravilne postavke vozila za inercijsko usporavanje. Proiz ­
vođač mora osigurati homologacijskom tijelu dokaze ako traži 
dodatno vrijeme i dokaz da to ne utje če na parametre za podeša ­
vanje dinamometra s valjcima (npr. rashladno sredstvo i/ili tempera ­
turu ulja, silu na dinamometru).  
8.1.3. Verifikacija  
8.1.3.1. Ciljana vrijednost cestovnog otpora izra čunava se pomo ću ciljanog 
koeficijenta cestovnog otpora, A  t , B  t i C  t , za svaku referentnu 
brzinu, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
pri čemu je:  
A t , B t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
v j j-ta referentna brzina vozila, km/h.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 522  
8.1.3.2. Izmjereni cestovni otpor izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
F mj izmjereni cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara brzini v  j , s. 
8.1.3.3. Simulirani cestovni otpor na dinamometru s valjcima izra čunava se 
u skladu s postupkom kako je specificirano u stavku 4.3.1.4. ovog 
Podpriloga, s izuzetkom mjerenja u suprotnim smjerovima, a s 
primjenjivim ispravkama u skladu sa stavkom 4.5. ovog Priloga, 
što rezultira simuliranom krivuljom cestovnog otpora: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Simulirani cestovni otpor za svaku referentnu brzinu v  j određuje se 
pomoću sljedeće jednadžbe, koriste ći izračunane vrijednosti A  s , B s i 
C s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Za podešavanje optere ćenja dinamometra mogu će je koristiti dvije 
različite metode. Ako vozilo ubrzava pomo ću dinamometra, koriste 
se metode opisane u stavku 8.1.3.4.1. ovog Podpriloga. Ako vozilo 
ubrzava vlastitim pogonom, koriste se metode opisane u stavcima 
8.1.3.4.1. ilir 8.1.3.4.2 ovog Podpriloga. Minimalno ubrzanje 
pomnoženo s brzinom mora iznositi 6 m  2 /s 3 . Vozila koja ne mogu 
postići vrijednost od 6 m  2 /s 3 moraju se voziti s papu čicom akcele ­
ratora pritisnutom do kraja.  
8.1.3.4.1. Metoda fiksnog rada  
8.1.3.4.1.1. Softver dinamometra provodi ukupno četiri inercijska usporavanja: 
Iz prvog inercijskog usporavanja izra čunavaju se koeficijenti 
postavke dinamometra za drugi prolaz u skladu sa stavkom 8.1.4. 
ovog Podpriloga. Nakon prvog inercijskog usporavanja softver 
izvršava tri dodatna inercijska usporavanja s fiksnim koeficijentima 
postavke dinamometra utvr đenima nakon prvog inercijskog uspora ­
vanja ili s prilago đenim koeficijentima postavke dinamometra u 
skladu sa stavkom 8.1.4. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 523  
8.1.3.4.1.2. Kona čni koeficijenti postavke dinamometra A, B i C izra čunavaju se 
pomoću sljedećih jednadžbi:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
pri čemu su:  
A t , B t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ; 
A sn , B sn i C  sn simulirani koeficijenti cestovnog otpora n-tog 
prolaza;  
A dn , B dn i C  dn simulirani koeficijenti postavke dinamometra n- 
tog prolaza;  
n indeksni broj inercijskog usporavanja uklju čujući 
i prvi stabilizacijski prolaz.  
8.1.3.4.2. Iterativna metoda  
Izračunane sile u specifiranom rasponu brzina moraju ili biti unutar 
tolerancije od ± 10 N nakon regresije sila za dva uzastopna 
inercijska usporavanja metodom najmanjih kvadrata, ili se moraju 
provesti dodatna inercijska usporavanja nakon podešavanja postavki 
opterećenja dinamometra s valjcima u skladu sa stavkom 8.1.4. 
ovog Podpriloga sve do zadovoljenja vrijednosti tolerancije.  
8.1.4. Podešavanje  
Postavka optere ćenja dinamometra s valjcima podešava se pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Stoga: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
pri čemu je:  
F dj početna postavka optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;  
F * 
dj podešena vrijednost optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 524  
F j prilagođ eni cestovni otpor jednak (F  sj - F tj ), N; 
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini 
v j , N; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , 
N; 
A * 
d , B * 
d i C  * 
d su novi koeficijenti postavki dinamometra s 
valjcima.  
8.2. Postavljanje opterećenja dinamometra s valjcima pomo ću metode 
mjerenja zakretnog momenta  
Ova je metoda primjenjiva kada je se otpori vožnje utvr đuju 
pomoću metode mjerenja zakretnog momenta na na čin opisan u 
stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju porodice po matrici cestovnog otpora ova metoda se 
primjenjuje kada se otpori vožnje za predmetno vozilo utvr đuju 
pomoću metode mjerenja zakretnog momenta na na čin definiran u 
stavku 4.4. ovog Podpriloga.  ►M2 Ciljane vrijednosti cestovnog 
otpora su vrijednosti izra čunane pomo ću metode opisane u 
stavku 5.1. ovog Podpriloga. ◄ 
8.2.1. Postavka po četnog optere ćenja 
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata potrebno je 
podesiti apsorpcijsku jedinicu dinamometra proizvoljnim po četnim 
koeficijentima, A  d , B d i C  d , sljedeće jednadžbe: 
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljedeći se koeficijenti preporu čuju za po četnu postavku optere će­
nja: 
(a) A d ¼ 0,5 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
A d ¼ 0,1 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su: 
a t , b t i c t ciljni koeficijenti otpora vožnje: i  
r′ dinamički polumjer gume na dinamometru s valjcima dobiven 
pri 80 km/h, m.; ili  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 525  
(b) Empirijske vrijednosti, poput onih korištenih za postavke za 
sličan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom potrebno je 
na apsorpcijskoj jedinici dinamometra postaviti odgovaraju će opte­
rećenje za svaku referentnu brzinu.  
8.2.2. Mjerenje zakretnog momenta kota ča 
Ispitivanje mjerenjem zakretnog momenta na dinamometru s valj ­
cima provodi se pomo ću postupka definiranog u stavku 4.4.2. ovog 
Podpriloga. Mjera č(i) zakretnog momenta mora(ju) biti identi čni 
onom (onima) korištenom (korištenima) u prethodno izvršenom 
cestovnom ispitivanju.  
8.2.3. Verifikacija  
8.2.3.1. Ciljna krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) odre đuje se 
pomoću jednadžbe iz stavka 4.5.5.2.1. ovog Podpriloga i može se 
zapisati na sljede ći način: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Simulirana krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) na dinamo ­
metru s valjcima izra čunava se prema metodi opisanoj i mjernoj 
preciznosti navedenoj u stavku 4.4.3. ovog Podpriloga, a odre đi­
vanje krivulje otpora vožnje (zakretnog momenta) na na čin opisan 
u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga s primjenjivim korekcijama u 
skladu sa stavkom 4.5. ovog Podpriloga, sve s iznimkom mjerenja 
u suprotnim smjerovima, što rezultira simuliranom krivuljom otpora 
vožnje: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Simulirani otpori vožnje (zakretni moment) moraju biti unutar tole ­
rancije od ± 10 N×r’ od ciljnog otpora kretanju pri svakoj refe ­
rentnoj to čki brzine, pri čemu je r’ dinami čki polumjer gume (u 
metrima) na dinamometru s valjcima dobiven pri brzini od 80 km/h.  
Ako tolerancija pri bilo kojoj referentnoj brzini ne zadovoljava 
kriterije metode opisane u ovom stavku, primjenjuje se postupak 
za podešavanje postavke optere ćenja dinamometra s valjcima 
opisan u stavku 8.2.3.3. ovog Podpriloga.  
8.2.3.3. Podešavanje  
Postavka cestovnog optere ćenja dinamometra s valjcima podešava 
se pomoću sljedeće jednadžbe: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 526  
stoga: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
pri čemu je:  
F * 
dj je nova vrijednost optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;(F  sj - F tj ), Nm;  
F ej prilagođeni cestovni otpor jednak (F  sj -F tj ), 
Nm; 
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini 
v j , Nm;  
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , 
Nm; 
A * 
d , B * 
d i C  * 
d novi koeficijenti postavki dinamometra s valj ­
cima;  
r’ dinami čki polumjer gume na dinamometru s 
valjcima dobiven pri 80 km/h, m.  
Stavke 8.2.2. i 8.2.3. ovog Podpriloga moraju se ponoviti.  
8.2.3.4. Masa pogonske osovine (ili osovina), specifikacije guma i postavke 
opterećenja dinamometra moraju se uklju čiti u sva bitna izvješ ća o 
ispitivanju ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 8.2.3.2. ovog Podpri ­
loga.  
8.2.4. Pretvorba koeficijenata otpora vožnje u koeficijente cestovnog 
otpora f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Ako vozilo ne usporava na cesti na ponovljiv na čin i ako nije 
moguć način rada inercijskim usporavanjem opisan u stavku 
4.2.1.8.5. ovog Podpriloga, potrebno je izra čunati koeficijente f  0 , 
f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora prema jednadžbama u stavku 
8.2.4.1.1. ovog Podpriloga. U svim ostalim slu čajevima mora se 
provesti postupak opisan u stavcima 8.2.4.2. do i uklju čujući 
8.2.4.4. ovog Podpriloga.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 527  
pri čemu je:  
c 0 , c 1 , c 2 koeficijenti otpora vožnje odre đeni u skladu sa stavkom 
4.4.4. ovog Podpriloga, Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ; 
r dinami čki polumjer gume vozila s kojom su odre đeni 
otpori vožnje, m.  
1,02. orijentacijski koeficijent koji kompenzira gubitke 
pogonskog sklopa.  
8.2.4.1.2. Utvr đene vrijednosti koeficijenata f  0 , f 1 , f 2 ne smiju se koristiti za 
postavke dinamometra s valjcima ili za ispitivanje emisija ispušnih 
plinova ili autonomije. Koriste se samo u sljede ćim slučajevima:  
(a) određivanje usporavanja, stavak 8. Podpriloga 1.;  
(b) određivanje točke mijenjanja stupnja prijenosa, Podprilog 2;  
(c) interpolacija emisija CO  2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3 
Podpriloga 7.;  
(d) izračun rezultata za elektri čna vozila, stavak 4. Podpriloga 8.  
8.2.4.2. Nakon podešavanja dinamometra s valjcima u granicama dozvo ­
ljenih tolerancija slijedi postupak podešavanja dinamometra s valj ­
cima ispitivanjem vozila inercijskim usporavanjem, na na čin opisan 
u stavku 4.3.1.3. ovog Podpriloga. Vremena inercijskog usporavanja 
moraju biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
8.2.4.3. Cestovni otpor F  j pri referentnoj brzini v  j , N, odre đuje se prema 
sljedećoj jednadžbi:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
F j cestovni otpor pri referentnoj brzini  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δv = 10 km/h  
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja vozila koje se odnosi na 
brzinu v  j , s. 
8.2.4.4. Koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se 
regresijskom analizom najmanjih kvadrata unutar raspona refe ­
rentnih brzina.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 528  
Podprilog 5.  
Ispitna oprema i kalibracije  
1. Specifikacije i postavke ispitnog ure đaja 
1.1. Specifikacije rashladnog ventilatora  
1.1.1. Struja zraka varijabilne brzine mora puhati prema vozilu. Zadana 
vrijednost linearne brzine zraka na izlazu ventilatora mora biti 
jednaka odgovaraju ćoj brzini valjka pri brzinama valjka ve ćim 
od 5 km/h. Odstupanje od vrijednosti linearne brzine zraka na 
izlazu ventilatora mora biti unutar granica od ± 5 km/h ili ± 
10 % odgovaraju će brzine valjka, ovisno o tome koja je vrijednost 
veća. 
1.1.2. Navedena brzina zraka odre đuje se kao prosje čna vrijednost više 
mjernih to čaka: 
(a) za ventilatore s pravokutnim izlazima, mjerne su to čke smje­ 
štene u središtu svakog pravokutnika koji dijeli cijeli izlaz 
ventilatora na 9 podru čja (tj. dijeli i horizontalne i vertikalne 
strane ventilatora na 3 jednaka dijela); Središnje se podru čje 
ne mjeri (kako je prikazano na slici A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokutnim izlazom
  
(b) za ventilatore s kružnim izlazima, izlaz je podijeljen u 8 
jednakih podru čja vertikalnim linijama, horizontalnim linijama 
i linijama koje su pod kutom od 45°. Mjerne se to čke nalaze 
na radijalnom središnjem pravcu svakog sektora (22,5°) na 
dvije trećine polumjera izlaza (kao što je prikazano na slici 
A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilator s okruglim izlazom
  
Pri tim mjerenjima ispred ventilatora ne smije biti nikakvog vozila 
ili druge zapreke. Ure đaj za mjerenje linearne brzine zraka nalazi 
se između 0 i 20 cm od izlaza za zrak.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 529  
1.1.3. Izlaz ventilatora ima sljede će karakteristike:  
(a) Podru čje od najmanje 0,3 m  2 ; i 
(b) Širinu/promjer od najmanje 0,8 metara.  
1.1.4. Položaj ventilatora mora biti sljede ći: 
(a) Visina od donjeg ruba do tla: približno 20 cm.  
(b) Udaljenost od čela vozila: otprilike 30 cm.  
1.1.5. Visina i bo čni položaj ventilatora mogu se promijeniti na proiz ­
vođačev zahtjev i uz pristanak homologacijskog tijela.  
1.1.6. U slu čajevima opisanima u stavku 1.1.5. ovog Podpriloga, položaj 
ventilatora za hla đenje (visina i udaljenost) uklju čuje se u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju i koristi se u svim naknadnim 
ispitivanjima.  
2. Dinamometar s valjcima  
2.1. Op ći zahtjevi  
2.1.1. Dinamometar mora biti u stanju simulirati cestovni otpor s tri 
koeficijenta cestovnog otpora koji se mogu podesiti da oblikuju 
krivulju otpora.  
2.1.2. Dinamometar može imati jedan ili dva valjka. Ako se koriste 
dinamometri s dvostrukim valjcima, valjci moraju biti ili trajno 
upareni, ili prednji valjak mora pogoniti, izravno ili neizravno, sve 
inercijske mase i jedinicu za apsorpciju energije.  
2.2. Posebni zahtjevi  
Sljedeći posebni zahtjevi se odnose na specifikacije proizvo đača 
dinamometra.  
2.2.1. Zanošenje valjka mora biti manje od 0,25 mm na svim mjerenim 
mjestima.  
2.2.2. Promjer valjka mora biti unutar ± 1,0 mm od navedene nominalne 
vrijednosti na svim mjernim mjestima.  
2.2.3. Dinamometar mora imati sustav za mjerenje vremena za odre đi­
vanje ubrzanja i mjerenja vremena inercijskog usporavanja vozila 
na dinamometru. Taj sustav mjerenja vremena mora imati to čnost 
od najmanje ± 0,001 posto. To se verificira nakon po četne insta ­
lacije.  
2.2.4. Dinamometar mora imati sustav mjerenja brzine s to čnošću od 
najmanje ± 0,080 km/h. To se verificira nakon po četne instalacije.  
2.2.5. Dinamometar mora imati vrijeme odziva (90 % odziva na 
promjenu snage motora) manje od 100 ms s trenutnim ubrzanjima 
od najmanje 3 m/s  2 . To se verificira nakon po četne instalacije i 
nakon ve ćih održavanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 530  
2.2.6. Vrijednost bazne inercije dinamometra mora biti deklarirana od 
strane proizvo đača dinamometra i mora biti unutar ± 0,5 % 
svake izmjerene vrijednosti bazne inercije te unutar ± 0,2 % rela ­
tivno prema svakoj aritmeti čkoj srednjoj vrijednosti dobivenom 
dinamičkom derivacijom iz prolaza pri konstantnom ubrzanju, 
usporenju i sili.  
2.2.7. Brzina valjaka mjeri se frekvencijom ne manjom od 1 Hz.  
2.3. Dodatni specifi čni zahtjevi za dinamometre s valjcima za vozila 
koja se ispituju u na činu rada s pogonom na sva četiri kota ča 
(4WD)  
2.3.1. Upravlja čki sustav pogona na sva četiri kota ča (4WD) mora biti 
osmišljen tako da su prilikom ispitivanja vozila u WLTC voznom 
ciklusu ispunjeni sljede ći zahtjevi.  
2.3.1.1. Simulacija cestovnog otpora primjenjuje se na na čin da se pri radu 
s uključenim pogonom na sva četiri kotača reproducira isti omjer 
sila kao i pri vožnji vozila na glatkoj, suhoj i ravnoj površini 
ceste.  
2.3.1.2. Nakon po četne montaže i nakon ve ćeg održavanja, potrebno je 
zadovoljiti zahtjeve stavka 2.3.1.2.1. ovog Podpriloga te zahtjeve 
bilo iz stavka 2.3.1.2.2. ili stavka 2.3.1.2.3. ovog Podpriloga. 
Razlika u brzini izme đu prednjih i stražnjih valjaka procjenjuje 
se primjenom filtra s pomi čnim prosjekom od 1 sekunde na 
podatke o brzini valjaka minimalnom frekvencijom od 20 Hz.  
2.3.1.2.1. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti 
manja od 0,2 % od udaljenosti prije đene u WLTC ciklusu vožnje. 
Ukupna razlika u prije đenoj udaljenosti tijekom WLTC-a izra ču­
nava se pomo ću apsolutne vrijednosti.  
2.3.1.2.2. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti 
manja od 0,1 m u bilo kojem vremenskom razdoblju trajanja 200 
ms. 
2.3.1.2.3. Razlika u brzini valjaka pri svim brzinama mora biti unutar +/– 
0.16 km/h.  
2.4. Kalibracija dinamometra s valjcima  
2.4.1. Sustav mjerenja sile  
Točnost i linearnost mjernog pretvara ča sile mora biti najmanje ± 
10 N za sve izmjerene priraste. To treba provjeriti nakon po četne 
instalacije, nakon ve ćeg održavanja i unutar 370 dana prije ispiti ­
vanja.  
2.4.2. Kalibracija dinamometra zbog parazitskog gubitka  
Parazitske otpore dinamometra potrebno je izmjeriti te ažurirati 
ako neka od izmjerenih vrijednosti odstupa od trenutne krivulje 
gubitaka za više od 9,0 N. To se potvr đuje nakon po četne 
montaže, nakon ve ćeg održavanja te unutar 35 dana prije samog 
ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 531  
2.4.3. Verifikacija simulacije cestovnog otpora bez vozila  
Rad dinamometra treba provjeriti nakon po četne instalacije obav ­
ljanjem ispitivanja inercijskog usporavanja bez optere ćenja, nakon 
većeg održavanja i unutar 7 dana prije ispitivanja. Aritmeti čki 
prosjek pogreške pri mjerenju sile inercijskog usporavanja mora 
biti manji od 10 N ili 2 posto, ovisno o tome što je ve će, na 
svakoj referentnoj to čki brzine.  
3. Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova  
3.1. Tehni čki zahtjevi sustava  
3.1.1. Pregled  
3.1.1.1. Koristi se sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova. 
Ukupni ispušni sustav vozila mora biti stalno razrije đen okolnim 
zrakom u kontroliranim uvjetima pomo ću uređaja za uzorkovanje 
stalnog volumena. Mogu se koristiti Venturijeva cijev kriti čnog 
protoka (CFV) ili nekoliko Venturijevih cijevi kriti čnog protoka 
postavljenih paralelno, volumetrijska pumpa (PDP), podzvu čna 
Venturijeva cijev (SSV), ili ultrazvu čni mjerač protoka (UFM). 
Mjeri se ukupni obujam mješavine ispušnih plinova i zraka za 
razrjeđivanje te se kontinuirano prikuplja proporcionalni uzorak 
te mješavine za analizu. Koli čine spojeva u ispušnom plinu odre ­ 
đuju se iz koncentracija uzorka, korigiranih za njihov sadržaj zraka 
za razrjeđivanje i ukupni protok tijekom perioda ispitivanja.  
3.1.1.2. Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova sastoji se od spojne 
cijevi, ure đaja za miješanje i tunela za razrje đivanje, ure đaja za 
kondicioniranje zraka za razrje đivanje, usisnog ure đaja i uređaja 
za mjerenje protoka. Sonde za uzorkovanje moraju biti postavljene 
u tunel za razrje đivanje kao što je navedeno u to čkama 4.1., 4.2. i 
4.3. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3. Ure đaj za miješanje iz stavka 3.1.1.2. ovog Podpriloga mora biti 
komora kao što je ilustrirana na slici A5/3, u kojoj se kombiniraju 
ispušni plinovi vozila i zrak za razrje đivanje kako bi se dobila 
homogena smjesa na mjestu uzorkovanja.  
3.2. Op ći zahtjevi  
3.2.1. Ispušni plinovi vozila moraju se razrijediti dovoljnom koli činom 
zraka iz okoline da se sprije či bilo kakva kondenzacija vode u 
sustavu uzorkovanja i mjerenja pri svim uvjetima koji se mogu 
pojaviti tijekom ispitivanja.  
3.2.2. Mješavina zraka i ispušnih plinova mora biti homogena na to čki 
na kojoj se nalaze sonde za uzorkovanje (vidjeti to čku 3.3.3. ovog 
Podpriloga). Sonde za uzorkovanje izvla če reprezentativni uzorak 
razrijeđenog ispušnog plina.  
3.2.3. Sustav mora omogu ćiti mjerenje ukupnog obujma razrije đenih 
ispušnih plinova.  
3.2.4. Sustav uzorkovanja mora biti nepropustan za plinove. Dizajn 
sustava uzorkovanja s promjenjivim razrje đivanjem i materijala 
koji se koriste u njegovoj konstrukciji mora biti takav da ne 
utječe na koncentraciju bilo kojeg sastojka u razrije đenim ispu ­ 
šnim plinovima. Ako bilo koji dio u sustavu (izmjenjiva č topline, 
ciklonski separator, usisni ure đaj, itd.) mijenja koncentraciju bilo 
kojeg od spojeva ispušnih plinova i sustavna pogreška se ne može 
ispraviti, uzorkovanje za taj spoj provodi se u podru čju ispred tog 
dijela.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 532  
3.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje koji su u kontaktu sa sirovim 
ili razrije đenim ispušnim plinovima moraju biti tako konstruirani 
da svode na minimum taloženje ili izmjenu čestične tvari i čestica 
u zraku. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od elektri čno provo ­
dljivih materijala koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom 
plinu te moraju biti elektri čki uzemljeni kako bi se sprije čili elek­
trostatički efekti.  
3.2.6. Ako je vozilo koje se ispituje opremljeno ispušnim sustavom koji 
se sastoji od više ispušnih cijevi, povezne cijevi moraju biti 
spojene što je mogu će bliže vozilu, a da ne utje ču negativno na 
njegov rad.  
3.3. Posebni zahtjevi  
3.3.1. Povezanost s ispuhom vozila  
3.3.1.1. Po četak spojne cijevi je izlaz iz ispušne cijevi. Kraj spojne cijevi 
je točka uzorkovanja, ili prva to čka razrjeđivanja.  
Za konfiguracije s više ispušnih cijevi u kojima su sve ispušne 
cijevi kombinirane (spojene), po četak spojne cijevi je na poslje ­
dnjem spoju na kojem su spojene sve ispušne cijevi. U tom 
slučaju, cijev izme đu izlaza iz ispušne cijevi i po četak spojne 
cijevi mogu se ili ne moraju izolirati ili grijati.  
3.3.1.2. Povezna cijev izme đu vozila i sustava za razrje đivanje mora biti 
tako konstruirana da minimalizira gubitak topline.  
3.3.1.3. Spojna cijev mora ispunjavati sljede će zahtjeve:  
(a) Ne smije biti dulja od 3,6 m, ili kra ća od 6,1 m ako je 
toplinski izolirana. Unutarnji promjer ne smije biti ve ći od 
105 mm; izolacijski materijali moraju imati debljinu od 
najmanje 25 mm i toplinsku vodljivost koja nije ve ća od 0,1 
W/m  –1 K –1 na 400°C. Opcionalno, mogu će je zagrijati cijev na 
temperaturu ve ću od temperature rosišta. Može se smatrati da 
je to postignuto ako je cijev zagrijana na 70 °C;  
(b) ne smije prouzro čiti da se stati čki tlak na ispušnoj (ispušnim) 
cijevi (cijevima) vozila koje se ispituje razlikuje za više od ± 
0,75 kPa pri 50 km/h ili više od ± 1,25 kPa tijekom trajanja 
ispitivanja od stati čkih tlakova zabilježenih kad ništa nije 
povezano na ispušne cijevi vozila. Tlak se mjeri u ispušnoj 
cijevi ili u produžetku istog promjera i što je mogu će bliže 
kraju ispušne cijevi. Sustavi za uzorkovanje koji su u stanju 
održavati stati čki tlak unutar ± 0,25 kPa mogu se koristiti ako 
pisani zahtjev proizvo đača upućen homologacijskom tijelu 
argumentira potrebu za manjim dopuštenim odstupanjem;  
(c) Nijedan dio koji povezuje cijevi ne smije biti od materijala 
koji bi mogli utjecati na plinovit ili čvrsti sastav ispušnih 
plinova. Kako bi se izbjeglo stvaranje bilo kakvih čestica od 
elastičnih priklju čaka, elastomeri koji se koriste moraju biti 
toplinski stabilni što je više mogu će i imati minimalnu izlo ­ 
ženost ispušnim plinovima. Preporu čuje se da se ne upotreb ­
ljavaju priklju čci od elastomera za premoš ćivanje veze izme đu 
ispušne cijevi vozila i priklju čne cijevi.  
3.3.2. Kondicioniranje zraka za razrje đivanje  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 533  
3.3.2.1. Zrak za razrje đivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih 
plinova u CVS tunelu prolazi kroz medij koji je u stanju smanjiti 
broj čestica najprobojnijih veli čina za filtarski materijal za ≤ 99,95 
posto, ili kroz filtar koji je barem klase H13 iz EN 1822:2009. 
Navedeno predstavlja tehni čke zahtjeve filtra za u činkovito zadr ­ 
žavanje zra čnih čestica (HEPA). Prema potrebi, zrak za razrje đi­
vanje može biti tretiran aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA 
filtar. Preporu čuje se smještanje dodatnog filtra ve ćih čestica prije 
HEPA filtra i iza filtra s aktivnim ugljenom, ako se filtar s 
aktivnim ugljenom koristi.  
3.3.2.2. Na zahtjev proizvo đača vozila, zrak za razrje đivanje može biti 
uzorkovan u skladu s dobrom inženjerskom praksom da bi se 
odredio doprinos tunela razinama pozadinske mase čestica, koji 
zatim može biti oduzet od vrijednosti izmjerenih u razrije đenom 
ispušnom plinu. Pogledajte stavak 1.2.1.3. Podpriloga 6.  
3.3.3. Tunel za razrje đivanje  
3.3.3.1. Mora se omogu ćiti miješanje ispušnih plinova vozila sa zrakom za 
razrjeđivanje. Pritom je mogu će koristiti ure đaj za miješanje.  
3.3.3.2. Homogenost mješavine u bilo kojem presjeku na lokaciji sonde za 
uzorkovanje ne smije odstupati za više od ± 2 posto od aritmeti ­ 
čkog prosjeka vrijednosti dobivenih za najmanje pet to čaka smje­ 
štenih na jednakim razmacima u promjeru struje plina.  
3.3.3.3. Za uzorkovanje PM i PN emisija, tunel za razrje đivanje:  
(a) sastoji se od ravne cijevi od elektri čki vodljivog materijala 
koji je uzemljen;  
(b) uzrokuje turbulentno strujanje (Reynoldsov broj ≥ 4 000) i 
dovoljno je duga čak da se u njemu zbiva potpuno miješanje 
ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje;  
(c) ima promjer od najmanje 200 mm;  
(d) može biti izoliran i/ili grijan.  
3.3.4. Usisni ure đaj 
3.3.4.1. Taj ure đaj može imati raspon fiksnih brzina tako da osigura dovo ­
ljan protok kako bi se sprije čila kondenzacija vode. Taj se rezultat 
dobija ako je protok:  
(a) dvaput ve ći od maksimalnog protoka ispušnog plina koji 
proizvode ubrzavanja voznog ciklusa; ili  
(b) dovoljan da osigura da koncentracija CO  2 u vreći za uzorke 
razrijeđenog ispušnog plina bude manja od 3 posto po obujmu 
za benzin i dizel, manja od 2,2 posto za UNP i manja od 1,5 
posto po obujmu za PP/biometan.  
3.3.4.2. Uskla đenost sa zahtjevima iz stavka 3.3.4.1. ovog Podpriloga 
možda ne će biti potrebna ako je CVS sustav dizajniran da inhibira 
kondenzaciju tehnikama, ili kombinacijom tehnika kao što su:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 534  
(a) smanjenje sadržaja vode u zraku za razrje đivanje (odvlaži ­
vanje zraka za razrje đivanje);  
(b) zagrijavanje zraka za razrje đivanje u CVS-u i svih komponenti 
prije mjernog ure đaja za razrije đeni protok ispušnih plinova te, 
opcionalno, sustava za uzorkovanje s vre ćama za uzorke te 
sustava za mjerenje koncentracija u vre ćicama s uzorcima.  
U takvim slu čajevima, odabir brzine protoka kroz CVS za ispiti ­
vanje mora biti opravdan i pokazati da se kondenzacija vode ne 
može dogoditi u bilo kojem trenutku unutar CVS-a, vre će za 
uzorkovanje ili analiti čkog sustava.  
3.3.5. Mjerenje obujma u sustavu primarnog razrje đivanja  
3.3.5.1. Metoda mjerenja ukupnog obujma razrije đenih ispušnih plinova 
primijenjena u ure đaju za uzorkovanje stalnog volumena mora 
biti takva da to mjerenje bude to čno unutar ± 2 posto u svim 
radnim stanjima. Ako ure đaj ne može kompenzirati za varijacije 
u temperaturi mješavine ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje 
na mjernom mjestu, izmjenjiva č topline koristi se za održavanje 
temperature u rasponu ± 6 ° C specificirane radne temperature za 
PDP CVS, ± 11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS i ± 11 °C 
za SSV CVS.  
3.3.5.2. Ako je potrebno, može se upotrijebiti neki oblik zaštite ure đaja za 
mjerenje obujma, npr. ciklonski odvaja č, filtar punog protoka, itd.  
3.3.5.3. Senzor temperature postavlja se neposredno ispred ure đaja za 
mjerenje obujma. Taj senzor temperature mora imati to čnost i 
preciznost od ± 1°C i vrijeme odziva od 0,1 sekunde na 62 
posto dane promjene temperature (vrijednost mjerena u silikon ­
skom ulju).  
3.3.5.4. Mjerenje razlike tlaka i atmosferskog tlaka provodi se ispred i, ako 
je potrebno, iza ure đaja za mjerenje obujma.  
3.3.5.5. Mjerenja tlaka moraju imati preciznost i to čnost od ± 0,4 kPa 
tijekom ispitivanja. Vidjeti tablicu A5/5.  
3.3.6. Opis preporu čenog sustava  
Slika A5/3 je shematski crtež sustava razrje đivanja ispušnih 
plinova koji udovoljava uvjetima iz ovog Podpriloga.  
Preporučuju se sljede ći dijelovi:  
(a) filtar zraka za razrje đivanje, koji se može predgrijati ako je 
potrebno. Taj filtar sastoji se od sljede ćih filtara u nizu: opcio ­
nalno aktivirani filtar s aktivnim ugljenom (ulazna strana) i 
HEPA filtar (izlazna strana). Preporu čuje se smjestiti dodatni 
filtar za krupne čestice prije HEPA filtra i iza filtra s aktivnim 
ugljenom, ako se koristi filtar s aktivnim ugljenom. Svrha je 
filtra s aktivnim ugljenom smanjiti i stabilizirati koncentracije 
ugljikovodika emisija iz okoliša u zraku za razrje đivanje;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 535  
(b) spojna cijev kojom se ispušni plinovi vozila primaju u tunel za 
razrjeđivanje;  
(c) opcionalni izmjenjiva č topline kako je opisano u stavku 
3.3.5.1 ovog Podpriloga.  
(d) uređaj za miješanje u kojoj se plin i zrak za razrje đivanje 
miješaju homogeno i koji može biti smješten blizu vozila 
tako da duljina prijenosne cijevi bude smanjena na minimum.  
(e) tunel za razrje đivanje iz kojeg se uzimaju uzorci čestica;  
(f) može se koristiti neki oblik zaštite za sustav mjerenja, npr. 
ciklonski odvaja č, filtar punog protoka itd.;  
(g) usisni ure đaj s dovoljnim kapacitetom da može primiti ukupni 
obujam razrije đenog ispušnog plina.  
Nije nužna potpuna sukladnost s tim brojkama. Mogu se upotreb ­
ljavati dodatni sastavni dijelovi poput instrumenata, ventila, sole ­
noida i prekida ča za pružanje dodatnih podataka i uskla đivanje 
funkcija sustava.  
Slika A5/3  
Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova
  
3.3.6.1. Volumetrijska pumpa (PDP)  
3.3.6.1.1. Sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova volumetrij ­
skom pumpom (PDP) mora zadovoljavati zahtjeve ovog Podpri ­
loga doziranjem protoka plina kroz pumpu pri konstantnoj 
temperaturi i tlaku. Ukupni obujam mjeri se brojenjem okretaja 
kalibrirane volumetrijske pumpe. Proporcionalni uzorak postiže se 
uzorkovanjem, pri čemu su pumpa, mjera č protoka i ventil za 
kontrolu protoka pri konstantnoj brzini protoka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 536  
3.3.6.2. Venturijeva cijev kriti čnog protoka (CFV).  
3.3.6.2.1. Korištenje CFV sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih 
plinova temelji se na principima mehanike fluida za kriti čni 
protok. Promjenljiva brzina protoka mješavine plina za razrje đi­
vanje i ispušnog plina održava se kao brzina zvuka koja je izravno 
proporcionalna kvadratnom korijenu temperature plina. Protok se 
kontinuirano prati, izra čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.2.2. Korištenjem dodatne Venturijeve cijevi za uzorkovanje kriti čnog 
protoka osigurava se razmjernost uzoraka uzetih iz tunela za 
razrjeđivanje. Budu ći da su i tlak i temperatura jednaki na dva 
ulaza sapnice, obujam protoka plina odvra ćenog za uzorkovanje 
razmjeran je ukupnome obujmu proizvedene mješavine razrije ­ 
đenog ispušnog plina te su time zadovoljeni zahtjevi ovog Podri ­
loga.  
3.3.6.2.3. CFV cijev za mjerenje mora izmjeriti volumen protoka razrije ­ 
đenog ispušnog plina.  
3.3.6.3. Venturijeva cijev podzvu čnog protoka (CFV).  
3.3.6.3.1. Korištenje SSV sustava (Slika A5/4) za razrje đivanje punog 
protoka ispušnih plinova temelji se na principima mehanike 
protoka. Varijabilna brzina protoka mješavine razrije đenog ispu ­ 
šnog plina održava se na podzvu čnoj brzini koja se izra čunava iz 
fizičkih dimenzija podzvu čne Venturijeve cijevi, mjerenja apso ­
lutne temperature (T) i tlaka (P) na ulazu Venturijeve cijevi i 
tlaka u grlu Venturijeve cijevi. Protok se kontinuirano prati, izra ­ 
čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.3.2. SSV mjeri volumen protoka razrije đenog ispušnog plina.  
Slika A5/4  
Shema Venturijeve cijevi podzvu čnog protoka (SSV)
  
3.3.6.4. Ultrazvu čno mjerilo protoka (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mjerenja brzine razrije đenog ispušnog plina u sustavu cijevi 
CVS-a koristi princip ultrazvu čnog otkrivanja protoka pomo ću 
jednog ili više parova ultrazvu čnih odašilja ča/prijemnika monti ­
ranih u cijevi, kao na slici A5/5. Brzina protoka plina odre đuje 
se pomoću razlike u vremenu koje je potrebno da ultrazvu čni 
signal prije đe od odašilja ča do prijamnika u smjeru uz i u 
smjeru niz smjer protoka. Brzina plina spretvara se u standardni 
volumni protok pomo ću kalibracijskog faktora za promjer cijevi s 
korekcijama u stvarnom vremenu za temperaturu razrije đenog 
plina i apsolutni tlak.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 537  
3.3.6.4.2. Dijelovi sustava uklju čuju: 
(a) Usisni ure đaj s ugra đenom kontrolom brzine, proto čnim 
ventilom ili nekom drugom metodom za postavke brzine 
protoka CVS-a i za održavanje konstantnog volumnog 
protoka pri standardnim uvjetima;  
(b) UFM;  
(c) Uređaji za mjerenje temperature i tlaka, T i P, koji su potrebni 
za korekciju protoka;  
(d) Opcionalni izmjenjiva č topline za kontrolu temperature razrije ­ 
đenog ispušnog plina na UFM. Ako je ugra đen, izmjenjiva č 
topline mora biti u stanju kontrolirati temperaturu razrije đenog 
ispušnog plina na onu navedenu u stavku 3.3.5.1. ovog 
Podpriloga. Za vrijeme ispitivanja temperatura mješavine 
zraka/ispušnog plina mjerena na to čki neposredno ispred 
usisnog ure đaja mora biti unutar ± 6°C od aritmeti čke 
sredine radne temperature za vrijeme ispitivanja.  
Slika A5/5  
Shema ultrasoni čnog mjera ča protoka (UFM)
  
3.3.6.4.3. Sljede ći uvjeti primjenjuju se na projektiranje i uporabu tipa UFM 
CVS:  
(a) Brzina razrije đenog ispušnog plina mora osigurati Reynoldsov 
broj veći od 4 000 u cilju održavanja dosljednog turbulentnog 
strujanja prije ultrazvu čnog mjera ča protoka;  
(b) Ultrazvu čni mjerač protoka postavlja se u cijev konstantnog 
promjera s duljinom od 10 puta unutarnjeg promjera u 
području ispred i 5 puta promjera u podru čju iza;  
(c) Senzor temperature (T) za razrje đene ispušne plinove postavlja 
se odmah prije ultrazvu čnog mjera ča protoka. Taj senzor mora 
imati točnost i preciznost od ± 1°C i vrijeme odziva od 0,1 
sekunde na 62 posto dane promjene temperature (vrijednost 
mjerena u silikonskom ulju).  
(d) Apsolutni tlak (P) razrije đenog ispušnog plina mjeri se nepo ­
sredno prije ultrazvu čnog mjera ča protoka unutar ± 0,3 kPa;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 538  
(e) Ako izmjenjiva č topline nije postavljen ispred ultrazvu čnog 
mjerača protoka, brzina protoka razrije đenog ispuha, korigi ­
rana na standardne uvjete, mora se održavati na konstantnoj 
razini tijekom ispitivanja. To se može posti ći kontrolom 
usisnog ure đaja, proto čnog ventila ili drugih metoda.  
3.4. Kalibriranje CVS sustava  
3.4.1. Op ći zahtjevi  
3.4.1.1. Sustav CVS kalibrira se pomo ću preciznog mjera ča protoka i 
uređaja za ograni čavanje i u intervalima navedenim u tablici 
A5/4. Protok kroz sustav mjeri se na razli čitim očitanjima tlaka 
i kontrolnim parametrima sustava izmjerenima i povezanima s 
protocima. Ure đaj za mjerenje protoka (npr. kalibrirana Venturi ­
jeva cijev, element za laminarno strujanje (LFE), kalibrirani 
turbinski mjera č), mora biti dinami čan i pogodan za velike 
brzine protoka do kojih dolazi kod uzimanja uzorka ispitivanja 
pri stalnom volumenu. Ure đaj mora biti provjereno to čan u 
skladu s odobrenim državnim ili me đunarodnim etalonom.  
3.4.1.2. U sljede ćim stavcima opisuju se metode za kalibraciju PDP, CFV, 
SSV i UMF jedinica pomo ću mjerača laminarnog strujanja, što 
daje potrebnu to čnost, uz statisti čku provjeru valjanosti kalibracije.  
3.4.2. Kalibracija volumetrijske pumpe (PDP)  
3.4.2.1. U sljede ćem postupku kalibriranja daje se op ći prikaz opreme, 
postavki ispitivanja i razli čiti parametri koji se mjere za utvr ­ 
đivanje brzine protoka CVS pumpe. Svi parametri povezani s 
pumpom mjere se istodobno s povezanim parametrima koji se 
odnose na mjerilo protoka koje je serijski spojeno s pumpom. 
Izračunana brzina protoka (u m  3 min na ulazu pumpe za izmjereni 
apsolutni tlak i temperaturu) nakon toga se dovodi u vezu s kore ­
lacijskom funkcijom koja uklju čuje bitne parametre za pumpu. 
Nakon toga se odre đuje linearna jednadžba odnosa brzine 
protoka i korelacijske funkcije. U slu čaju da CVS ima pogon s 
više različitih brzina, kalibriranje se mora provesti za svaki upotri ­
jebljeni raspon.  
3.4.2.2. Taj postupak kalibriranja temelji se na mjerenju apsolutnih vrijed ­
nosti pumpe i parametara ure đaja za mjerenje protoka koji se 
odnose na brzinu protoka na svakoj to čki. Sljede ći uvjeti se 
moraju održavati kako bi se osigurala to čnost i pouzdanost 
krivulje kalibriranja:  
3.4.2.2.1. tlakovi pumpe moraju se mjeriti na priklju čcima pumpe umjesto 
na vanjskim cijevima na ulazu i izlazu iz pumpe. Priklju čci za tlak 
koji su postavljeni na gornji i donji središnji dio naglavne plo če 
pogona pumpe izloženi su stvarnim tlakovima u ku ćištu pumpe i 
stoga odražavaju promjene apsolutnih tlakova;  
3.4.2.2.2. Tijekom kalibriranja temperatura se mora održavati ustaljenom. 
Laminarni mjera č strujanja je osjetljiv na oscilacije ulazne 
temperature koje uzrokuju raspršene to čke podataka. Postupne 
promjene od ± 1 °C u temperaturi prihvatljive su dokle god 
nastupaju kroz razdoblje od nekoliko minuta;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 539  
3.4.2.2.3. Na svim spojevima izme đu mjerača protoka i CVS pumpe ne 
smije dolaziti do curenja.  
3.4.2.3. Tijekom ispitivanja ispušnih plinova, izmjereni parametri pumpe 
koriste se za izra čunavanje protoka iz jednadžbe kalibracije.  
3.4.2.4. Slika A5/6 ovog Podpriloga pokazuje primjer postavke kalibracije. 
Dopuštene su promjene, pod uvjetom da ih odobri homologacijsko 
tijelo kao ono koje daje usporedivu to čnost. Ako se upotrebljava 
postava prikazana na slici A5/6., unutar danih granica to čnosti 
moraju se na ći sljedeći podaci:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa  
Temperatura okoline, T ± 0.2 K  
Temperatura zraka pri LFE, ETI ± 0.15 K  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa  
Temperatura zraka na ulazu u CVS pumpu, PTI ± 0.2 K  
Temperatura zraka na izlazu iz CVS pumpe, PTO ± 0.2 K  
Podtlak na ulazu u CVS pumpu, PPI ± 0.22 kPa  
Vršna vrijednost na izlazu iz CVS pumpe, PPO ± 0.22 kPa  
Okretaji pumpe tijekom razdoblja ispitivanja, n ± 1 min  –1 
proteklo vrijeme za razdoblje (najmanje 250s), t ± 0.1 s  
Slika A5/6  
Konfiguracija kalibracije PDP
  
3.4.2.5. Nakon što je sustav spojen kao što je prikazano na slici A5/6, 
varijabilna prigušnica mora biti postavljena u velikom otvorenom 
položaju i CVS mora raditi 20 minuta prije po četka kalibracije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 540  
3.4.2.5.1. Ventil za regulaciju protoka mora se postaviti na vrijednost ogra ­
ničenu uvjetima prirasta podtlaka na ulazu pumpe (oko 1 kPa) 
kako bi se dobilo minimalno šest podatkovnih to čaka za ukupno 
kalibriranje. Sustavu mora biti dopušteno da se stabilizira 3 minute 
prije nego se ponovi prikupljanje podataka.  
3.4.2.5.2. Brzina protoka zraka Q  s na svakoj ispitnoj to čki izračunava se u 
standardnim m  3 /min iz podataka mjera ča protoka korištenjem 
metode koju propisuje proizvo đač. 
3.4.2.5.3. Protok zraka zatim se pretvara u protok pumpe V  0 , u m  3 /okretaju 
pri apsolutnoj temperaturi i tlaku na ulazu u pumpu.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
pri čemu je:  
V 0 je brzina protoka pumpe pri T  p i P p , m  3 /rev; 
Q s je protok zraka na 101.325 kPa i 273.15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p je ulazna temperatura pumpe, Kelvin (K);  
P p je apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa;  
n je brzina pumpe, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Da bi se u obzir uzeo uzajamni utjecaj brzine promjene tlaka na 
pumpi i stupanj gubitka pumpe, izra čunava se korelacijska funk ­
cija x  0 između brzine vrtnje pumpe n, razlike tlakova na ulazu i 
izlazu iz pumpe i apsolutnog tlaka na izlazu iz pumpe, kako 
slijedi:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemu je:  
x 0 je korelacijska funkcija;  
ΔP p je razlika tlaka izme đu ulaza i izlaza iz pumpe, kPa;  
P e apsolutni radni tlak (PPO + P  b ), kPa.  
Za dobivanje jednadžbi kalibriranja upotrebljava se linearna apro ­
ksimacija metodom najmanjih kvadrata na sljede ći način: 
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
gdje su B i M nagibi, a A i D  0 odsječci pravaca.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 541  
3.4.2.6. CVS sustav koji ima višestruke brzine mora se kalibrirati u svakoj 
brzini koju koristi. Krivulje kalibriranja dobivene za raspone 
moraju biti približno usporedne, a vrijednosti odsje čka D  0 
moraju se pove ćavati sa smanjivanjem protoka pumpe.  
3.4.2.7. Vrijednosti izra čunane izrazom moraju biti unutar 0,5 % od izmje ­
renih vrijednosti V  0 . Vrijednosti M bit će različite od pumpe do 
pumpe. Kalibracija se izvodi nakon po četne instalacije i nakon 
većih održavanja.  
3.4.3. Kalibracija Venturijeve cijevi s kriti čnim protokom (CFV)  
3.4.3.1. Kalibracija CFV-a temelji se na jednadžbi kriti čnog protoka kroz 
Venturijevu cijev s kriti čnim protokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemu je:  
Q s je protok, m  3 /min;  
K v je koeficijent kalibracije;  
P je apsolutni tlak, kPa;  
T je apsolutna temperatura, Kelvin (K);  
Protok plina je funkcija tlaka i temperature ulaza.  
Postupkom kalibracije opisanim u stavcima 3.4.3.2. do i uklju ču­
jući 3.4.3.3.3.4. ovog Podpriloga utvr đuje se vrijednost koefici ­
jenta kalibracije za izmjerene vrijednosti tlaka, temperature i 
protoka zraka.  
3.4.3.2. Potrebna su mjerenja za kalibraciju Venturijeve cijevi s kriti čnim 
protokom te sljede ći podaci moraju biti unutar granica dane prec ­
iznosti:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI ± 0.15 K,  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa,  
Protok zraka, Q  s ± 0.5 posto,  
Podtlak na ulazu u CFV, PPI ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/7 te mora biti 
provjerena propusnost. Bilo kakvo curenje izme đu uređaja za 
mjerenje protoka i Venturijeve cijevi kriti čnog protoka ozbiljno 
će utjecati na to čnost kalibracije i zbog toga se mora sprije čiti. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 542  
Slika A5/7  
Konfiguracija kalibriranja CFV
  
3.4.3.3.1. Regulator protoka mora se postaviti na otvoreni položaj, mora se 
uključiti usisni ure đaj i pustiti da se sustav ustali. Trebalo bi 
sakupiti podatke iz svih instrumenata.  
3.4.3.3.2. Regulator protoka mora se mijenjati i mora se provesti najmanje 
osam očitanja u podru čju kritičnog protoka Venturijeve cijevi.  
3.4.3.3.3. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u 
sljedećim izračunima.  
3.4.3.3.3.1. Brzina protoka zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj to čki izračunava se iz 
podataka ure đaja za mjerenje protoka korištenjem metode koju 
propisuje proizvo đač. 
Vrijednosti koeficijenta za kalibraciju izra čunavaju se za svaku 
ispitnu to čku: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemu je:  
Q s brzina protoka, m  3 /min pri 273.15 K (0 °C) i 101.325, kPa;  
T v je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, Kelvin (K);  
P v apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 543  
3.4.3.3.3.2. K  v prikazuje se kao funkcija tlaka na ulazu Venturijeve cijevi P  v . 
Zbog kriti čnog protoka K  v će imati razmjerno konstantnu vrijed ­
nost. Kako tlak pada (vakuum raste), strujanje u Venturijevoj 
cijevi prestaje biti zagušeno te se K  v smanjuje. Ove vrijednosti 
K v ne koriste se za daljnje izra čune. 
3.4.3.3.3.3. U najmanje osam to čaka u kriti čnom podru čju, treba izra čunati 
aritmetički prosjek K  v i standardno odstupanje.  
3.4.3.3.3.4. Ako standardna devijacija prelazi 0,3 posto aritmeti čke sredine K  v 
moraju se poduzeti korektivne mjere.  
3.4.4. Kalibracija podzvu čne Venturijeve cijevi (SSV)  
3.4.4.1. Kalibriranje SSV-a temelji se na jednadžbi protoka kroz 
podzvučnu Venturijevu cijev. Protok plina funkcija je ulaznog 
tlaka i temperature, i pada tlaka izme đu SSV ulaza i otvora.  
3.4.4.2. Analiza podataka  
3.4.4.2.1. Protok zraka Q  ssv izračunava se pri svakom položaju regulatora 
(najmanje 16 položaja), u standardnim m  3 /s, iz podataka ure đaja 
za mjerenje protoka uz pomo ć metode propisane od proizvo đača. 
Koeficijent ispuštanja C  d izračunava se iz podataka umjeravanja za 
svaku postavku pomo ću sljedeće jednadžbe:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p Ìo s 
pri čemu je:  
Q SSV je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, u kelvinima 
(K); 
d V promjer SSV otvora, m;  
r p je omjer tlaka SSV otvora prema ulaznom apsolutnom 
statičkom tlaku,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D je omjer promjera SSV otvora, d  V , i unutarnjeg promjera 
usisne cijevi D;  
C d koeficijent ispuštanja SSV-a;  
p p apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.  
Kako bi se odredilo podru čje podzvu čnog protoka, C  d se ispisuje 
kao funkcija Reynoldsove zna čajke Re na SSV otvoru. 
Reynoldsov broj na SSV otvoru izra čunava se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 544  
pri čemu je:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 je 25.55152 u SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v promjer SSV otvora, m;  
μ apsolutna ili dinami čka viskoznost plina, kg/ms;  
b je1,458 × 10  6 (empirijska konstanta), kg/ms K  0.5 ; 
S je 110.4 (empirijska konstanta), u kelvinima (K).  
3.4.4.2.2. Budu ći da je Q  SSV ulani podatak za Re jednadžbu, izra čuni 
moraju zapo četi s početnim poga đanjem za Q  SSV ili C  d kalibrirane 
Venturijeve cijevi i ponavljati se dok se  SSV ne uskladi. Metoda 
konvergencije mora biti to čna do najmanje 0.1 posto.  
3.4.4.2.3. Za najmanje šesnaest to čaka u regiji podzvu čnog protoka, izra ču­
nane vrijednosti C  d za dobivenu jednadžbu primjerenu krivulji 
kalibriranja trebaju biti unutar ± 0,5 % od izmjerenog C  d za 
svaku točku kalibriranja.  
3.4.5. Kalibracija ultrasoni čnog mjera ča protoka (UFM)  
3.4.5.1. UFM se mora kalibrirati prema odgovaraju ćem referentnom 
mjeraču protoka.  
3.4.5.2. UFM se mora kalibrirati u konfiguraciji CVS-a koja će se upotreb ­
ljavati u ispitnoj stanici (razrije đene ispušne cijevi, naprava za 
usisavanje) te se mora provjeriti ima li curenja. Vidi sliku A5/8.  
3.4.5.3. Ako UFM sustav ne uklju čuje izmjenjiva č topline, grija č je 
potrebno montirati tako da djeluje na kalibracijski protok.  
3.4.5.4. Za svaku postavku CVS protoka koja će se koristiti, kalibracija se 
provodi pri temperaturama od sobne temperature do maksimuma 
koji se može posti ći tijekom ispitivanja vozila.  
3.4.5.5. Preporu čeni postupak proizvo đača mora biti proveden za kalibra ­
ciju elektronskih dijelova (senzori temperature (T) i tlaka (P)) od 
UFM.  
3.4.5.6. Mjerenja za kalibraciju protoka ultrazvu čnog mjera ča protoka su 
nužna a sljede ći podaci (u slu čaju da se koristi element za lami ­
narno strujanje) moraju se na ći u granicama to čnosti danih:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI ± 0.15 K,  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka kroz (EDP) LFE matricu ± 0.0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 545  
Protok zraka, Q  s ± 0.5 posto,  
Podtlak na ulazu u UFM, P  act ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u UFM, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Postupak  
3.4.5.7.1. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/8 te mora biti 
provjerena propusnost. Bilo kakvo curenje izme đu uređaja protoka 
za mjerenje i UFM ozbiljno će utjecati na to čnost kalibracije.  
Slika A5/8  
Konfiguracija kalibracije UFM
  
3.4.5.7.2. Pokre će se usisni ure đaj. Njegova brzina i / ili položaj ventila 
protoka moraju biti prilago đeni kako bi osigurao zadani protok 
za validaciju i stabilizirao sustav. Trebalo bi sakupiti podatke iz 
svih instrumenata.  
3.4.5.7.3. Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, grija č mora raditi da 
poveća temperaturu zraka za kalibraciju, omogu ći joj da se stabi ­
lizira i zabilježi podatke iz svih instrumenata. Temperatura se 
povećava u razumnim koracima sve dok se ne postigne maksi ­
malna očekivana temperatura razrije đenog ispušnog plina tijekom 
ispitivanja emisija.  
3.4.5.7.4. Grija č se nakon toga isklju čuje, a brzina usisnog ure đaja i/ili 
protočni ventil podešava se na sljede ću postavku toka koji će se 
koristiti za ispitivanje emisija vozila, nakon čega se ponavlja slijed 
kalibracije.  
3.4.5.8. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u 
sljedećim izračunima. Brzina protoka zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj 
točki izračunava se iz podataka ure đaja za mjerenje protoka kori ­ 
štenjem metode koju propisuje proizvo đač. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemu je:  
Q s je brzina protoka zraka pri standardnim uvjetima 
(101.325 kPa, 273.15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  je brzina protoka kroz kalibracijski mjera ča protoka 
zraka pri standardnim uvjetima (101.325 kPa, 273.15 
K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 546  
K v je koeficijent kalibracije.  
Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, K  v mora biti prikazan 
kao funkcija T  act . 
Najveća razlika u K  v ne smije prelaziti 0,3 posto aritmeti čka 
sredina K  v vrijednosti svih mjerenja napravljenih na razli čitim 
temperaturama.  
3.5. Postupak verifikacije sustava  
3.5.1. Op ći zahtjevi  
3.5.1.1. Ukupna to čnost sustava CVS uzorkovanja i analiti čkog sustava 
određuje se uvo đenjem poznate mase jednog plinskog spoja 
emisija u sustav dok ga se koristi u normalnim uvjetima ispiti ­
vanja i kasnije analiziranjem i izra čunom plinskih spojeva prema 
jednadžbi Podpriloga 7. Za metodu CFO opisana u stavku 
3.5.1.1.1. ovog Podpriloga i gravimetrijsku metodu opisanu u 
stavku 3.5.1.1.2. ovog Podpriloga se zna da daju dovoljnu to čnost.  
Najveće dopušteno odstupanje izme đu količine uvedenog plina i 
količine mjerenog plina je 2 %.  
3.5.1.1.1. Metoda otvora kriti čnog protoka (CFO)  
CFO metoda mjerenja konstantnog protoka čistoga plina (CO, 
CO  2 , ili C  3 H 8 ) pomoću uređaja s otvorom kriti čnog protoka  
3.5.1.1.1.1. Poznata masa čistog uglji čnog monoksida, uglji čnog dioksida ili 
propan plina se uvodi u CVS sustav kroz kalibrirani kriti čni otvor. 
Ako je tlak na ulazu dovoljno visok, brzina protoka q, koja se 
ograničava pomo ću otvora kriti čnog protoka, neovisna je o tlaku 
na izlazu iz otvora (kriti čni protok). CVS sustav radi u normalnim 
ispitivanjima emisija ispušnih plinova. Potrebno je ostaviti 
dovoljno vremena za naknadnu analizu podataka. Plin prikupljen 
u vrećicu za uzorak analizira se pomo ću uobičajene opreme (to čka 
4.1. ovoga Podpriloga), a rezultati se usporediti prema koncentra ­
ciji poznatih uzoraka plina. Ako su odstupanja ve ća od 2 posto, 
uzrok kvara mora se mora odrediti i ispraviti.  
3.5.1.1.2. Gravimetrijska metoda  
Gravimetrijska metoda mjeri koli činu čistog plina (CO, CO  2 , ili 
C 3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1. Težina malog cilindra ispunjenog čistim uglji čnim monoksidom, 
ugljičnim dioksidom ili propanom mora se utvrditi s preciznoš ću 
od ± 0,01 g. CVS sustav radi pod normalnim uvjetima za ispiti ­
vanje ispušnih plinova dok se čisti plin ubrizgava u sustav u 
vremenom koje je dovoljno za naknadnu analizu podataka. Koli ­ 
čina uključenog čistog plina odre đuje se diferencijalnim vaganjem. 
Plin nakupljen u vre ćici za uzorkovanje analizira se pomo ću 
opreme koja se obi čno koristi za analizu ispušnih plinova na 
način opisan u stavku 4.1. ovog Podpriloga. Rezultati se zatim 
uspoređuju na prethodno izra čunane brojke koncentracija. Ako 
nastupe odstupanja ve ća od 2 posto, mora se utvrditi i ispraviti 
uzrok neispravnosti.  
4. Oprema za mjerenje emisija  
4.1. Oprema za mjerenje plinovitih emisija  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 547  
4.1.1. Pregled sustava  
4.1.1.1. Za analizu mora biti sakupljen kontinuirano proporcionalan uzorak 
razrijeđenih ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje  
4.1.1.2. Masene plinovite emisije moraju se odrediti iz koncentracija 
proporcionalnog uzorka i ukupnog volumena izmjerenog tijekom 
ispitivanja. Koncentracije uzorka moraju se ispraviti da bi se uzele 
u obzir odgovaraju će koncentracije spoja u zraku za razrje đivanje.  
4.1.2. Zahtjevi za sustav za uzorkovanje  
4.1.2.1. Uzorak razrije đenih ispušnih plinova uzima se iz podru čja ispred 
uređaja za usisavanje.  
4.1.2.1.1. S iznimkom stavka 4.1.3.1. (Sustav za uzorkovanje ugljikovodi ­
ka), stavak 4.2. (Oprema za mjerenje PM) te stavak 4.3. (PN 
mjerna oprema) ovog Podpriloga, uzorak razrije đenih ispušnih 
plinova može se uzeti iza ure đaja za kondicioniranje (ako ih ima).  
4.1.2.2. Brzina protoka u vre ćice za uzorke mora se podesiti tako da 
omogućava ulaz volumena zraka za razrje đivanje i razrije đenog 
ispušnog plina u CSV vre ćice koji je dovoljan za mjerenje 
koncentracija i ne prelazi 0,3 % brzine protoka razrije đenih ispu ­ 
šnih plinova, osim se ako volumen vre ćice za uzorke ispušnog 
plina ne dodaje integriranom volumenu CVS-a.  
4.1.2.3. Uzorak zraka za razrje đivanje mora se uzeti u blizini ulaza za zrak 
za razrjeđivanje (nakon filtra ako je ugra đen). 
4.1.2.4. Uzorak zraka za razrje đivanje ne smije biti zaga đen ispušnim 
plinovima iz zone miješanja.  
4.1.2.5. Koli čina zraka za razrje đivanje koja se uzorkuje mora biti uspo ­
rediva onoj koja se koristi za razrije đene ispušne plinove.  
4.1.2.6. Materijali koji se koriste za operacije uzorkovanja moraju biti 
takvi da ne mijenjaju koncentraciju spojeva emisija.  
4.1.2.7. Kako bi se uklonile krute čestice iz uzorka mogu se koristiti filtri.  
4.1.2.8. Svi ventili koji se koriste za usmjeravanje ispušnih plinova moraju 
biti brzo podesivi i brzo djeluju ći. 
4.1.2.9. Brzo-spojni priklju čci, nepropusni za plin, samo-brtveni na strani 
vreće, mogu se koristiti izme đu trosmjernih ventila i vre ća za 
uzorkovanje. Ostali se sustavi mogu koristiti za odvo đenje 
uzoraka u analizator (npr. trosmjerni zaporni ventili).  
4.1.2.10. Skladištenje uzoraka  
4.1.2.10.1. Uzorci plina moraju se sakupljati u vre ćice za uzorkovanje 
dovoljnog kapaciteta da ne spre čavaju protok uzorka;  
4.1.2.10.2. Materijal vre ćice mora biti takav da ne utje če na sama mjerenja 
niti na kemijski sastav uzoraka plinova više od ± 2 posto nakon 
30 minuta (npr.: laminirani polietilen/poliamidni filmovi ili fluori ­
nirani poli-ugljikovodici.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 548  
4.1.3. Sustavi uzorkovanja  
4.1.3.1. Sustav uzorkovanja ugljikovodika (grijani plamenoionizacijski 
detektor, HFID)  
4.1.3.1.1. Sustav za uzorkovanje ugljikovodika mora se sastojati od grijane 
sonde za uzorkovanje, cijevi, filtara i crpke. Uzorak treba uzeti 
ispred izmjenjiva ča topline (ako postoji). Sonda za uzorkovanje 
mora biti instalirana na istoj udaljenosti od ulaza ispušnih 
plinova kao i sonda za uzrokovanje čestica, tako da jedna 
drugoj ne prije če uzorkovanje. Mora imati najmanji unutarnji 
promjer od 4 mm.  
4.1.3.1.2. Svi grijani dijelovi moraju se održavati na temperaturi od 190 °C 
± 10°C sustavom grijanja.  
4.1.3.1.3. Aritmeti čka sredina koncentracija mjerenih ugljikovodika se odre ­ 
đuje integracijom podataka sekundu po sekundu podijeljeno traja ­
njem faze ili ispitivanja.  
4.1.3.1.4. Grijana linija za uzorkovanje mora biti opremljena s grijanim 
filtrom F  H čija je efikasnost odvajanja bilo kojih krutih čestica 
veličine ≥0,3 μm iz kontinuirane struje plina 99 %.  
4.1.3.1.5. Vrijeme kašnjenja sustava za uzorkovanje (od sonde do ulaza u 
analizator) ne smije biti ve će od četiri sekunde.  
4.1.3.1.6. Treba koristiti plamenoionizacijski detektor s konstantnim 
masenim protokom (izmjenjiva č topline) kako bi se osigurao 
reprezentativni uzorak, osim ako je napravljena kompenzacija 
nejednakog protoka CVS.  
4.1.3.2. Sustav uzorkovanja NO ili NO  2 (gdje je primjenjivo)  
4.1.3.2.1. Kontinuirani protok uzorka razrije đenog ispušnog plina dostavlja 
se analizatoru.  
4.1.3.2.2. Aritmeti čka sredina koncentracija NO i NO  2 se određuje integra ­
cijom podataka sekundu po sekundu podijeljeno trajanjem faze ili 
ispitivanja.  
4.1.3.2.3. Kontinuirano mjerenje NO ili NO  2 mora se koristiti s konstantnim 
protokom (izmjenjiva č topline) sustava kako bi se osigurao repre ­
zentativni uzorak, osim ako se vrše kompenzacije za razli čiti CVS 
volumni protok.  
4.1.4. Analizatori  
4.1.4.1. Op ći uvjeti za analizu plinova  
4.1.4.1.1. Analizatori moraju imati mjerno podru čje kompatibilno sa zahti ­
jevanom preciznoš ću za mjerenje koncentracije spojeva u ispu ­ 
šnom plinu.  
4.1.4.1.2. Ako nije druga čije određeno, pogreške mjerenja ne smiju biti ve će 
od ± 2 posto (intrinzi čna greška analizatora) bez obzira na refe ­
rentne vrijednosti za plinova za kalibraciju.  
4.1.4.1.3. Uzorci okolnog zraka moraju se mjeriti istim analizatorom s istim 
rasponom.  
4.1.4.1.4. Ne smije se koristiti nikakav ure đaj za sušenje plina prije anali ­
zatora osim ako je pokazano da nema utjecaja na sadržaj spojeva u 
struji plina.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 549  
4.1.4.2. Analiza uglji čnog monoksida (CO) i uglji čnog dioksida (CO  2 ): 
4.1.4.2.1. Analizatori moraju biti nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog 
(NDIR) tipa  
4.1.4.3. Analiza ugljikovodika (HC) za sva goriva osim dizelskih  
4.1.4.3.1. Analizator mora biti plamenoionizacijski detektor (FID) kalibriran 
propan plinom izraženim kao ekvivalent atoma ugljika (C  1 ) 
4.1.4.4. Analiza ugljikovodika (HC) za dizel gorivo i po želji za druga 
goriva  
4.1.4.4.1. Analizator mora biti grijani plamenoionizacijski detektor s venti ­
lima, cjevovodima, itd, zagrijava se na 190 ° C ± 10 °C. Mora biti 
kalibriran propan plinom izraženim kao ekvivalent atoma ugljika 
(C 1 ). 
4.1.4.5. Analiza metana (CH  4 ) 
4.1.4.5.1. Analizator je ili plinski kromatograf u kombinaciji s plamenoioni ­
zacijskim detektorom (FID), ili plamenoionizacijski detektor (FID) 
u kombinaciji s odvaja čem nemetana (NMC-FID), kalibririran 
metanom ili propanom izraženim kao ekvivalent atoma ugljika 
(C 1 ). 
4.1.4.6. Analiza dušikovog oksida (NO  x ) 
4.1.4.6.1. Analizatori moraju imati kemiluminiscentnu (CLA) ili ne-disper ­
zivnu UV apsorpciju rezonancije (UV).  
4.1.5. Opisi preporu čenog sustava  
4.1.5.1. Slika A5/9. je shematski prikaz sustava za uzorkovanje emisija 
plina.  
Slika A5/9  
Shema sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih plinova
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 550  
4.1.5.2. Primjeri dijelova sustava su navedeni dolje.  
4.1.5.2.1. Dvije sonde za uzorkovanje za kontinuirano uzorkovanje zraka za 
razrjeđivanje i razrije đene mješavine plin/zrak.  
4.1.5.2.2. Filtar za odvajanje krutih čestica iz struja plina uzetih za analizu.  
4.1.5.2.3. Pumpe i upravlja č toka kako bi se osigurao stalan i ujedna čen tok 
uzoraka razrije đenog ispušnog plina i zraka za razrje đivanje koji 
se uzimaju tijekom ispitivanja sondama za uzimanje uzoraka i 
protok uzoraka plina moraju biti takvi da, na kraju svakog ispiti ­
vanja, koli čina uzoraka bude dovoljna za analizu.  
4.1.5.2.4. Brzo-djeluju ći ventili (V) za skretanje postojanog protoka plino ­
vitih uzoraka u vre ćice za uzorkovanje ili u vanjski odušak.  
4.1.5.2.5. Nepropusni brzo djeluju ći spojni elementi izme đu brzo djeluju ćih 
ventila i vre ćica za uzorkovanje Spojnica se mora automatski 
zatvoriti na strani vre ćice za uzorkovanje; Kao alternativa, mogu 
se koristiti druge metode transporta uzoraka u analizator (npr. 
troputne zaporne slavine).  
4.1.5.2.6. Vre će za uzorkovanje razrije đenih ispušnih plinova i zraka za 
razrjeđivanje tijekom ispitivanja.  
4.1.5.2.7. Venturijeva cijev za uzorkovanje kriti čnog protoka za uzimanje 
proporcionalnih uzoraka razrije đenog ispušnog plina (samo za 
CFV-CVS sustave).  
4.1.5.3. Dodatne komponente potrebne za uzimanje uzoraka ugljikovodika 
pomoću plamenoionizacijskog detektora (FID) kao što je prika ­
zano na slici A5/10.  
4.1.5.3.1. Grijana sonda za uzorkovanje u tunelu za razrje đivanje se nalazi u 
istoj vertikalnoj ravnini kao i sonde za uzorkovanje čestica.  
4.1.5.3.2. Grijani filter se nalazi iza to čke uzorkovanja i prije HFID-a.  
4.1.5.3.3. Zagrijani ventili za odabir izme đu spremnika s plinom za kalibri ­
ranje i HFID modula.  
4.1.5.3.4. Na čini integriranja i bilježenja trenuta čnih koncentracija ugljiko ­
vodika,  
4.1.5.3.5. Grijana linije uzorkovanja i grijane komponente iz grijane sonde 
na HFID.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 551  
Slika A5/10  
Komponente potrebne za prikupljanje ugljikovodika pomo ću 
HFID
  
4.2. Oprema za mjerenje PM  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Pregled sustava  
4.2.1.1.1. Jedinica za uzorkovanje čestica mora se sastojati od sonde za 
uzorkovanje (PSP) koja se nalazi u tunelu za razrje đivanje, 
cijevi za prijenos čestica (PTT), drža ča filtra (FH), crpke, regula ­
tora protoka i mjernih jedinica. Pogledajte slike A5/11, A5/12 i 
A5/13.  
4.2.1.1.2. Mogu će je koristiti PCF ure đaj za predrazvrstavanje čestica prema 
veličini (npr. ciklonski ili impaktor). U tom slu čaju preporu čuje se 
ugradnja tog sustava ispred nosa ča filtra.  
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za uzorkovanje čestične tvari
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 552  
4.2.1.2. Op ći zahtjevi  
4.2.1.2.1. Sonda za uzorkovanje za protok ispitnih plinova za čestičnu tvar 
raspoređuje se u tunelu za razrje đivanje tako da se reprezentativni 
protok plinova za uzorak može uzeti iz homogene smjese zraka/ 
ispušne smjese i to ispred izmjenjiva ča topline (ako ih ima).  
4.2.1.2.2. Protok uzorka čestica mora biti proporcionalan ukupnom 
masenom protoku razrije đenog ispušnog plina u tunelu za razrje ­ 
đivanje s dopuštenim odstupanjem ± 5 od uzorka protoka čestica. 
Verifikacija razmjernosti uzorkovanja čestica obavlja se tijekom 
puštanja u rad sustava i po potrebi od strane homologacijskog 
tijela.  
4.2.1.2.3. Uzorkovani razrije đeni ispušni plin mora se održavati na tempera ­
turi iznad 20 ° C i ispod 52 ° C u podru čju od 20 cm ispred ili iza 
prednje strane filtra za uzorkovanje ispušnih čestica. Dopušteno je 
grijanje i izolacija komponenti sustava za uzorkovanje čestica 
kako bi se to postiglo.  
U slučaju da se ograni čenje od 52°C prekora či za vrijeme ispiti ­
vanja kada se periodi čne regeneracije ne doga đaju, ili se pove ćava 
protok CVS-a ili se primjenjuje dvostruko razrje đivanje (uz pret ­
postavku da je brzina protoka CVS-a ve ć dovoljna, tako da ne 
uzrokuje kondenzacija unutar CVS-a, vre ća za uzorkovanje ili 
analitičkog sustava).  
4.2.1.2.4. Uzorak čestica mora se sakupljati na jednostrukom filtru postav ­
ljenom unutar drža ča u struji ispušnog plina koji se uzorkuje.  
4.2.1.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od 
ispušne cijevi do drža ča filtra, koji su u kontaktu sa sirovim i 
razrijeđenim ispušnim plinovima, moraju biti tako konstruirani 
da svode na minimum taloženje ili promjenu čestica. Svi dijelovi 
moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala koji ne 
reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elek ­
trički uzemljeni kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.2.1.2.6. Ako nije mogu će nadoknaditi varijacije u brzini protoka, mora 
postojati izmjenjiva č topline i ure đaj za nadziranje temperature 
kako je navedeno u stavcima 3.3.5.1. Ili 3.3.6.4.2. ovog Podpri ­
loga kako bi osigurao da je brzina protoka u sustavu bude 
konstantna i te da brzina uzorkovanja u skladu s tim bude 
razmjerna.  
4.2.1.2.7. Temperature koje su potrebne za mjerenje PM moraju se izmjeriti 
s točnošću od ± 1 ° C, a vrijeme odziva (t  10 – t 90 ) od 15 sekundi 
ili manje.  
4.2.1.2.8. Protok uzorka iz tunela za razrje đivanje mora se izmjeriti s 
točnošću od ± 2,5 posto od o čitanja ili ± 1,5 posto punog 
opsega, ovisno što je od toga manje.  
Gore navedena to čnost protoka uzorka u CVS traktu primjenjiva 
je i u slu čaju dvostrukog razrje đenja. Prema tome, mjerenje i 
kontrola sekundarnog strujanja zraka za razrje đivanje i stope 
razrijeđenosti ispušnog protoka kroz filter moraju imati visoku 
točnost.  
4.2.1.2.9. Svi podatkovni kanali potrebni za mjerenje PM moraju biti prijav ­
ljeni frekvencijom od 1 Hz ili ve ćom Obično oni uklju čuju: ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 553  
(a) Temperatura razrije đenog ispušnog plina na filtru za uzorko ­
vanje čestica;  
(b) Brzina protoka kod uzorkovanja;  
(c) Brzina protoka zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se 
koristi sekundarno razrje đivanje);  
(d) Temperatura zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se koristi 
sekundarno razrje đivanje);  
4.2.1.2.10. Za sustave s dvostrukim razrje đivanjem, to čnost razrije đenog ispu ­ 
šnog plina prenesenog iz V  ep tunela za razrje đivanje iz stavka 
3.3.2. pod-Aneksa 7 u jednadžbi se ne mjeri izravno, ve ć se 
određuje mjerenjem diferencijalnog protoka.  
Točnost mjera ča protoka za mjerenje i kontrolu dvostruko razrije ­ 
đenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za uzorkovanje 
čestica, a za mjerenje / nadzor zraka za sekundarno razrje đivanje 
mora biti dovoljna, tako da diferencijalni volumen V  ep zadovo­
ljava zahtjeve uzorkovanja vezane uz to čnost i proporcionalno 
uzorkovanje za jedno razrje đivanje.  
U CSV traktu za razrje đivanje, sustavima za mjerenje brzine 
protoka razrije đenog ispušnog plina, sustavu za CSV uzorkovanje 
u vrećice ili sustavima za analizu ne smije do ći do pojave konden ­
zata ispušnog plina. Isti zahtjev primjenjuje se i na sustave s 
dvostrukim razrje đivanjem.  
4.2.1.2.11. Svaki mjera č protoka koji se koristi u sustavu za uzorkovanje i 
dvostruko razrje đivanje mora se podvrgnuti verifikaciji linearnosti 
kako to traži proizvo đač. 
Slika A5/12  
Sustav za uzorkovanje čestične tvari
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 554  
Slika A5/13  
Dvostruki sustav uzorkovanja čestične tvari
  
4.2.1.3. Posebni zahtjevi  
4.2.1.3.1. Sonde za uzorkovanje  
4.2.1.3.1.1. Sonda za uzorkovanje mora klasificirati čestice po veli čini prema 
performansama navedenim u stavku 4.2.1.3.1.4. ovog Podpriloga. 
Preporučuje se da se takvo djelovanje postiže sondom s oštrim 
rubom i otvorom koji je usmjeren ravno prema struji zajedno s 
pred-klasifikatorom (ciklonski, impaktor itd.). Odgovaraju ća sonda 
za uzorkovanje, kakva je prikazana na slici A5/11, može se alter ­
nativno upotrijebiti uz uvjet da ona postiže pred-klasifikaciju 
naznačenu u stavku 4.2.1.3.1.4. Podpriloga.  
4.2.1.3.1.2. Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera tunela 
iza ulaza ispušnih plinova u tunel i mora imati unutarnji promjer 
od najmanje 8 mm.  
Ako se iz jedne sonde izvla či više od jednog uzorka istovremeno, 
protok koji se uzima iz te sonde mora biti podijeljen u jednake 
pod-protoke kako bi se izbjeglo dobivanje pogrešnih rezultata.  
Ako se koriste višestruke sonde, svaka sonda mora biti s oštrim 
rubovima i otvorom usmjerenim u pravcu struje. Sonde moraju 
biti jednoliko raspore đene oko središnje uzdužne osi tunela za 
razrjeđivanje, a razmak me đu sondama mora biti najmanje 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Udaljenost od vrška sonde do drža ča filtra mora biti najmanje pet 
promjera sonde, ali ne smije prelaziti 2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 555  
4.2.1.3.1.4. Pred-klasifikator (tj. ciklonski, impaktor itd.) mora biti smješten 
ispred sklopa drža ča filtra. za predklasifikator, 50 % granica isklju ­ 
čivanja je pri promjeru čestica od 2.5 μm do 10 μm pri brzini 
volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica (PM). 
Uređaj za predrazvrstavanje mora omogu ćiti da najmanje 99 % 
masene koncentracije čestica veli čine 1 μm koje ulaze u ure đaj 
za predrazvrstavanje (PCF) pro đe kroz izlaz iz tog ure đaja, pri 
brzini volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica.  
4.2.1.3.2. Cijev za prijenos čestica (PTT)  
4.2.1.3.2.1. PTT cijev (cijev za provo đenje krutih čestica) mora biti što 
ravnija, s krivinama najve ćeg mogućeg polumjera.  
4.2.1.3.3. Sekundarno razrje đivanje  
4.2.1.3.3.1. Kao opcija postoji mogu ćnost razrje đivanja uzorka izuzetog iz 
CVS sustava u svrhu mjerenja krutih čestica u drugoj fazi, a 
podložna je sljede ćim zahtjevima:  
4.2.1.3.3.1.1. Zrak za razrje đivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih 
plinova u CVS tunelu prolazi kroz medij koji je u stanju smanjiti 
čestice u najprobojnijim veli činama čestica materijala filtra za ≥ 
99,95 posto ili kroz filtar koji je najmanje razred H13 iz EN 
1822:2009. Prema izboru, zrak za razrje đivanje može biti tretiran 
aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA filtar. Preporu čuje se 
smjestiti dodatni hrapavi filtar čestica prije HEPA filtra i iza filtra 
s aktivnim ugljenom, ako se isti koristi.  
4.2.1.3.3.1.2. Zrak za sekundarno razrje đivanje treba ubrizgati u PTT što bliže 
izlazu razrije đenog ispušnog plina iz tunela za razrje đivanje.  
4.2.1.3.3.1.3. Vrijeme zadržavanja od to čke sekundarnog razrije đenog ubrizga ­
vanja zraka u lice filtra mora biti najmanje 0,25 sekundi, ali ne 
dulje od 5 sekundi.  
4.2.1.3.3.1.4. Ako je dvostruko razrije đeni uzorak se vra ća na CVS, mjesto 
povratka uzorka mora biti odabrano tako da se ne ometa 
vađenje ostalih uzoraka iz CVS.  
4.2.1.3.4. Pumpa za uzorkovanje i mjera č protoka  
4.2.1.3.4.1. Jedinica za mjerenje uzorka protoka plina sastoji se od pumpi, 
regulatora protoka plina i jedinica za mjerenje protoka.  
4.2.1.3.4.2. Temperatura protoka plina na mjera ču protoka ne može varirati za 
više od ± 3 ° C, osim:  
(a) Kada mjera č protoka uzorka prati u stvarnom vremenu i 
kontrola protoka radi frekvencijom od 1 Hz ili brže;  
(b) Tijekom regeneracije ispitivanja na vozilima opremljenim 
uređajima za post-tretiranje s periodi čnom regeneracijom.  
Ako je promjena volumena protoka kao rezultat preoptere ćenja 
filtra neprihvatljiva, ispitivanje treba obustaviti. Kod ponavljanja, 
protok se mora smanjiti.  
4.2.1.3.5. Filtar i drža č filtra  
4.2.1.3.5.1. iza filtra u smjeru strujanja mora se postaviti ventil. Ventil treba 
otvoriti i zatvoriti u roku od 1 sekunde od po četka i kraja ispiti ­
vanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 556  
4.2.1.3.5.2. Pri ispitivanju brzina na površini plinskog filtra podešava se na 
početnu vrijednost u rasponu od 20 cm/s do 105 cm/s. Brzinu je 
potrebno postaviti na po četku ispitivanja kako ne bi prešla vrijed ­
nost od 105 cm/s u trenutku kada sustav za razrje đivanje radi s 
protokom uzorkovanja proporcionalnim brzini protoka CVS-a.  
4.2.1.3.5.3. Potrebni su filtri od staklene vune presvu čeni fluorougljikom ili 
fluorouglji čni membranski filtri.  
Svi filtri moraju imati 0,3 μm DOP (dioktilftalata) ili PAO (polial ­
faolefina) CS 68649-12-7 ili CS 68037-01-4 u činkovitosti priku ­
pljanja od najmanje 99 posto pri brzini plina na površini filtra od 
najmanje 5,33 cm/s, izmjerenoj u skladu s jednim od sljede ćih 
standarda:  
(a) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD- 
282 Metoda 102,8: prodiranje maglice DOP-a kroz aerosolni 
filtar;  
(b) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD- 
282 Metoda 502.1.1: DOP-Penetracija dima spremnika gas- 
maski;  
(c) Institut za znanost okoliša i tehnologiju, IEST-RP-CC021: 
Ispitivanje medija HEPA i ULPA filtra.  
4.2.1.3.5.4. Sklop drža ča filtra mora biti tako konstruiran da tok bude ravno ­
mjerno raspodijeljen preko površine filtra na kojoj se stvara mrlja. 
Filtar mora biti okruglog presjeka radne površine od najmanje 
1 075 mm  2 . 
4.2.2. Komora (ili prostorija) za vaganje i specifikacije analiti čke vage  
4.2.2.1. Uvjeti komore (ili sobe) za vaganje  
(a) Temperatura komore (ili prostorije) za vaganje u kojoj se filtri 
čestica kondicioniraju i mjere mora se održavati unutar 22 °C 
± 2 °C (22 °C ± 1 °C ako je mogu će) za cijelo vrijeme 
kondicioniranja i mjerenja.  
(b) Vlažnost se održava na to čki rosišta od 10,5 °C i relativnoj 
vlažnosti od 45 % ± 8 %.  
(c) Ograni čena odstupanja od specifikacija za temperaturu i vlagu 
komore (ili prostorije) za vaganje dozvoljena su uz uvjet da 
njihovo ukupno trajanje ne prelazi 30 minuta u bilo kojem 
periodu kondicioniranja filtra.  
(d) Razine one čišćujućih tvari okoline u okolini komore za 
vaganje (ili prostorije) koji bi se spustile na filtre čestica 
uzorkovanja tijekom njihove stabilizacije mora se svesti na 
minimum.  
(e) Za vrijeme operacije vaganja nisu dozvoljena nikakva odstu ­
panja od navedenih uvjeta.  
4.2.2.2. Linearni odgovor analiti čke vage  
Analitička vaga koja se koristi za odre đivanje težine filtara mora 
zadovoljiti kriterije za verifikaciju linearnosti iz tablice A5/1 
primjenjuju ći linearnu regresiju. To podrazumijeva preciznost od 
najmanje 2 ug i rezoluciju od najmanje 1 ug (1 znamenka = 1 ug). 
Moraju se ispitati najmanje 4 jednako raspore đene referentne 
težine. Nulta vrijednost mora biti unutar ± 1 μig. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 557  
Tablica A5/1  
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Sustav za mjerenje  Odsje čak a0  Nagib a1  Standardna pogreška 
SEE Koeficijent 
određenja r  2 
Mjerenje težine čestične tvari  ≤ 1 μg 0.99 ± 1.01  ≤ 1posto maks.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Uklanjanje u činaka stati čkog elektriciteta  
Efekti stati čkog elektriciteta moraju se poništiti. Postupak se 
obavlja uzemljenjem vage tako da se stavi na antistati čku 
podlogu i neutralizacijom filtra za čestice prije vaganja korište ­
njem polonijskog neutralizatora ili ure đaja sličnog djelovanja. 
Alternativno, svo đenje djelovanja stati čkog elektriciteta na nulu 
može se posti ći izjednačavanjem stati čkog naboja.  
4.2.2.4. Ispravljanje uzgona  
Težine referentnog filtra i filtra za uzorkovanje moraju se korigi ­
rati zbog njihovog uzgona u zraku. Korekcija za uzgon je funkcija 
gustoće filtra za uzorkovanje, gusto će zraka i gusto će kalibracijske 
mase vage te ne vrijedi za uzgon same čestične tvari.  
Ako gusto ća materijala filtra nije poznata, koriste se sljede će 
gustoće: 
(a) Filtar od staklenih vlakana presvu čen teflonom: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) PTFE membranski filtar: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) Membranski filtar presvu čen teflonom sa nosivim prstenom od 
poli(4-metilpentena): 920 kg/m  3 . 
Za kalibracijske utege od nehr đajućeg čelika, koristi se gusto ća od 
8 000 kg/m  3 . Ako je materijal kalibracijskog utega razli čit, 
njegova gusto ća mora biti poznata i korištena. Treba slijediti 
Međunarodnu preporuku OIML R111-1 izdanje 2004(E) (ili jeda ­
nako) iz Me đunarodne organizacije za zakonsko mjeriteljstvo o 
kalibriranju utega.  
Koristi se sljede ća jednadžba:  
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
pri čemu je:  
Pe f korigirana masa uzorka čestica, mg;  
Pe uncorr  nekorigirana masa uzorka čestica, mg  
ρ a gustoća zraka, kg/m  3 
ρ w gustoća kalibracijskog utega vage, kg/m  3 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 558  
ρ f gustoća filtra za uzorkovanje čestica, kg/m  3 
Gustoća zraka ρ a izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b ukupni atmosferski tlak, kPa  
T a temperatura zraka u okolini vage, u kelvinima (K);  
M mix je molarna masa zraka u uravnoteženom okruženju, 
28,836 g mol  –1 ; 
R je molarna plinska konstanta, 8.3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Oprema za mjerenje PM  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Pregled sustava  
4.3.1.1.1. Sustav uzorkovanja čestica sastoji se od sonde ili mjesta uzorko ­
vanja za uzimanje uzorka iz homogeno mješovitog toka u sustavu 
razrjeđivanja, odvaja ča hlapljivih čestica (VPR) ispred broja ča 
čestica (PNC) i odgovaraju će prijenosne cijevi. Vidi sliku A5/14.  
4.3.1.1.2. Preporu čuje se da se postavi pred-klasifikator čestica po veli čini 
(PCF) (npr. ciklonski, impaktor itd.) ispred ulaza u VPR. 50 % 
predrazvrstanih čestica mora imati promjer izme đu 2.5 μm i 10 
μm pri brzini volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih 
čestica. PCF mora omogu ćiti da najmanje 99 posto masene 
koncentracije 1 μm čestica koje ulaze u PCF pro đe kroz izlaz iz 
PCF-a s volumnim protokom odabranim za uzorkovanje čestica.  
Sonda za uzorkovanje djeluje kao odgovaraju ći uređaj za klasifi ­
kaciju veli čine, kao što je prikazano na slici A5/11, i prihvatljiva 
je alternativa upotrebi PCF-a.  
4.3.1.2. Op ći zahtjevi  
4.3.1.2.1. To čka uzimanja uzoraka mora se smjestiti unutar sustava za razrje ­ 
đivanje. U slu čaju da se koristi dvostruki sustav razrje đivanja, 
točka uzorkovanja čestica mora se nalaziti u sustavu primarnog 
razrjeđivanja.  
4.3.1.2.1.1. Vrh sonde za uzorkovanje ili PSP i PTT, zajedno čine sustav 
prijenosa čestica (PTS). Sustav za prijenos čestica (PTS) provodi 
uzorak iz tunela za razrje đivanje do ulaza u VPR. Sustav za 
prijenos čestica mora zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera 
tunela iza ulaza ispušnih plinova, i mora biti orijentirana 
suprotno toku plina u tunelu sa svojom osi na vrhu paralelno 
s osi tunela za razrje đivanje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 559  
(b) Sonda za uzorkovanje mora biti ispred bilo kojeg ure đaja za 
kondicioniranje (npr. izmjenjiva ča topline);  
(c) Sonda za uzorkovanje mora biti smješten unutar tunela za 
razrjeđivanje, tako da se uzorak uzima iz homogene smjese 
razrijeđenih/ispušnih plinova.  
4.3.1.2.1.2. Uzorak plina izvu čen kroz sustav za prijenos čestica (PTS) mora 
zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) U slu čaju da se koristi sustav za razrje đivanje punog protoka, 
protok mora imati Reynoldsov broj (Re) manji od 1 700;  
(b) U slu čaju da se koristi dvostruki sustav razrje đivanja, protok 
mora imati Reynoldsov broj manji od 1 700 u PTT-u, tj. iza 
sonde ili to čke za uzorkovanje;  
(c) Vrijeme je zadržavanja u sustavu za prijenos čestica ≤ 3 
sekunde.  
4.3.1.2.1.3. Bilo koja druga konfiguracija sustava za prijenos čestica (PTS) za 
koju se može predo čiti ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm 
smatra se prihvatljivom.  
4.3.1.2.1.4. Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrije đeni uzorak od VPR-a do 
ulaza u broja č čestica (PNC) mora imati sljede ća svojstva:  
(a) Unutarnji promjer ≥ 4mm;  
(b) Vrijeme zadržavanja protoka uzorka plina kroz izlaznu cijev je 
≤ 0,8 sekundi.  
4.3.1.2.1.5. Bilo koja druga konfiguracija izlazne cijevi (OT) za koju se može 
predočiti ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm smatra se 
prihvatljivom.  
4.3.1.2.2. VPR mora uklju čivati uređaje za razrje đivanje uzorka i za odva ­
janje hlapljivih čestica.  
4.3.1.2.3. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od 
ispušne cijevi do broja ča čestica (PNC), koji su u dodiru sa 
sirovim i razrije đenim ispušnim plinom, moraju biti konstruirani 
tako da smanje taloženje čestica na najmanju mjeru. Svi dijelovi 
moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala koji ne 
reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elek ­
trički uzemljeni kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.3.1.2.4. Sustav za uzorkovanje čestica mora uklju čivati dobru praksu 
skupljanja aerosola, koja uklju čuje izbjegavanje oštrih lukova i 
naglih promjena presjeka, upotrebljava glatke unutarnje površine 
i smanjuje na minimum dužinu linije za uzorkovanje. Postupne 
promjene presjeka su dozvoljene.  
4.3.1.3. Posebni zahtjevi  
4.3.1.3.1. Uzorak čestica ne smije prolaziti kroz crpku prije prolaza kroz 
brojač čestica (PNC).  
4.3.1.3.2. Preporu čuje se pred-klasifikator čestica po veli čini. 
4.3.1.3.3. Jedinica za pretkondicioniranje uzorka mora:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 560  
(a) Biti u mogu ćnosti razrijediti uzorak u jednom ili više stup ­
njeva da se dobije koncentracija broja čestica ispod gornjeg 
praga broja ča čestica (PNC) u na činu rada brojanja pojedi ­
načne čestice i temperature plina ispod 35 °C na ulazu u 
brojač čestica (PNC);  
(b) Uklju čiti inicijalni grijani stupanj za razrje đivanje koji daje na 
izlazu uzorak temperature ≥ 150 °C i ≤ 350 °C ± 10 °C, te 
razrjeđuje najmanje s faktorom razrje đenja 10;  
(c) Regulira grijane faze na stalne nazivne radne temperature 
unutar raspona od ≥ 150 °C i ≤ 400 °C ± 10 °C;  
(d) Ukazati jesu li ili nisu zagrijavani stupnjevi na svojim to čnim 
radnim temperaturama.  
(e) Biti dizajniran tako da se postigne solidna efikasnost penetra ­
cije čestica od najmanje 70 posto za čestice od 100 nm 
promjera elektri čne mobilnosti;  
(f) Postići faktor smanjenja koncentracije čestica f  r (d i ) za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 30 nm i 50 nm, koji nije viši 
od 30 % odnosno 20 %, i nije ve ći od 5 % od onoga za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 100 nm, za VPR u cjelini.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj veli čini 
čestica f  r (d i ) izračunava se primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za 
čestice promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za 
čestice promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 
100 nm).  
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Aritmetički prosjek smanjenja koncentracije čestica u danoj 
postavci razrje đivanja  f r izračunava se primjenom sljede će 
jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Preporučuje se da se VPR kalibrira i provjerava kao 
kompletna jedinica.  
(g) Biti projektiran u skladu s dobrom inženjerskom praksom 
kako bi se osiguralo da su faktori redukcije koncentracije 
čestica stabilni tijekom ispitivanja;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 561  
(h) Također postizati > 99,0 posto isparavanja 30 nm tetrakontan ­
skih (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) čestica, uz koncentraciju na ulazu ≥ 
10 000 po cm  3 , pomoću zagrijavanja i smanjenja parcijalnog 
tlaka u tetrakontanu.  
4.3.1.3.4. Broja č čestica mora:  
(a) Raditi u radnom stanju punog protoka;  
(b) Imati preciznost brojanja ± 10 % u podru čju od 1 po cm  3 do 
gornjeg praga broja ča čestica u na činu rada brojanja pojedi ­
načnih čestica prema odgovaraju ćem sljedivom standardu. 
Kod mjerenja koncentracija ispod 100 po cm  3 s izračunanim 
prosjekom kroz produženi period uzorkovanja može se zahti ­
jevati da se dokaže to čnost broja ča čestica PNC s velikom 
dozom statisti čke pouzdanosti;  
(c) Imati rezoluciju od najmanje 0,1 čestica po cm  3 u koncentra ­
cijama ispod 100 po cm  3 ; 
(d) Imati linearni odgovor na koncentracije broja čestica na cjelo ­
kupnom mjerenju raspon u na činu rada brojanja pojedina čnih 
čestica;  
(e) Imati u čestalost dojave podataka jednaku ili ve ću od frekven ­
cije od 0,5 Hz;  
(f) Imati odzivno vrijeme t  90 preko cijelog mjernog podru čja 
koncentracija manji od 5 sekundi;  
(g) Uklju čivati funkciju korigiranja koincidencije do najviše 10 % 
korekcija, a može iskoristiti interni faktor kalibriranja, kako je 
određeno u stavku 5.7.1.3. ovog Podpriloga, ali ne će koristiti 
nijedan drugi algoritam za korekciju ili definiranje u činkovi­
tosti brojanja;  
(h) Imati u činkovitost brojanja čestica za razli čite veličine čestica 
prema podacima u tablici A5/2.  
Tablica A5/2  
Učinkovitost brojanja PNC-a  
Veličina čestica promjer elek ­
trične mobilnosti (nm)  Učinkovitost brojanja broja ča 
čestica (u postotcima)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ako broja č čestica (PNC) koristi radnu teku ćinu, ona se mora 
mijenjati onoliko često koliko je propisao proizvo đač instrumenta.  
4.3.1.3.6. Ukoliko se ne održavaju na poznatoj konstantnoj razini na mjestu 
na kojem se kontrolira protok kroz PNC, tlak i / ili temperatura na 
ulazu u PNC mjere se u svrhu korigiranja mjerenja koncentracije 
broja čestica u standardnim uvjetima.  
4.3.1.3.7. Zbroj vremena zadržavanja u PTS-u, VPR-u i OT-u plus vrijeme 
odziva t  90 brojača čestica ne smije biti ve ći od 20 sekundi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 562  
4.3.1.4. Opis preporu čenog sustava  
Sljedeći stavak sadrži preporu čeni praksu za mjerenje PN Me đu­
tim, sustavi koji zadovoljavaju specifikaciju izvedbe u to čkama 
4.3.1.2. i 4.3.1.3. ovog Podpriloga su prihvatljivi.  
Slika A5/14  
Preporučeni sustav za uzorkovanje čestica
  
4.3.1.4.1. Opis sustava za uzorkovanje  
4.3.1.4.1.1. Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od vrha sonde za 
uzorkovanje ili to čke za uzorkovanje čestica u sustavu razrje điva­
nja, PTT-a, PCF-a i VPR-a, ispred PNC jedinice.  
4.3.1.4.1.2. VPR uklju čuje uređaje za razrje đenje uzorka (razrje đivači čestica 
broja čestica: PND  1 i PND  2 ) i isparavanja čestica (cijev za ispa ­
ravanje, ET).  
4.3.1.4.1.3. Sonda za uzorkovanje čestica iz ispitnog protoka plina postavlja se 
unutar trakta za razrje đivanje tako da uzima reprezentativan 
uzorak protoka plina iz homogene mješavine zraka i ispušnih 
plinova.  
5. Kalibracijski intervali i postupci  
5,1. Razmaci kalibriranja  
Tablica A5/3  
Intervali kalibracije instrumenata  
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
Linearizacija (kalibracija) analiza ­
tora plina  Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto od o čitane vrijednosti  
Srednji raspon  Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O interferen ­
cija Mjesečno -1 do 3 ppm  
Provjera NO  x konvertera  Mjese čno > 95 posto  
Provjera prekida ča CH  4 godišnje  98 posto etana  
Odgovor FID CH  4 godišnje  Vidi stavak 5.4.3. ovog Podpri ­
loga ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 563  
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
FID protok zraka/goriva  Kod ve ćeg održavanja  Prema proizvo đaču instrumenta  
Laserski infracrveni spektrometri 
(modulirani infracrveni analizatori 
visoke rezolucije uskog raspona): 
Provjera interferencije  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
QCL  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Metode GC  Vidi stavak 7.2. ovog Podpri ­
loga Vidi stavak 7.2. ovog Podpriloga  
LC metode  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Fotoakustika  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Linearnost mikrogramske vage  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Vidi stavak 4.2.2.2. ovog Podpri ­
loga 
PNC (broja č broja čestica)  Vidi stavak 5.7.1.1. ovog 
Podpriloga  Vidi stavak 5.7.1.3. ovog Podpri ­
loga 
VPR (odvaja č hlapljivih čestica)  Vidi stavak 5.7.2.1. ovog 
Podpriloga  Vidi stavak 5.7.2. ovog Podpri ­
loga 
Tablica A5/4  
Intervali kalibriranja za ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena (CVS)  
CVS  Interval  Kriterij  
Protok CVS  Nakon remonta  ± 2 posto  
Razrijeđeni protok  godišnje  ± 2 posto  
Temperaturni senzori  godišnje  ± 1 °C  
Senzori pritiska  godišnje  ± 0,4 kPa  
Provjera injekcije  Tjedno  ± 2 posto  
Tablica A5/5  
Intervali kalibracije podataka o okolišu  
Klima  Interval  Kriterij  
Temperatura  godišnje  ± 1 °C  
Rosa vlage  godišnje  ± 5 posto RH  
Tlak u okolini  godišnje  ± 0,4 kPa  
Rashladni ventilator  Nakon remonta  u skladu sa stavkom 1.1.1. ovog 
Podpriloga  
5.2. Postupci kalibracije analizatora  
5.2.1. Svaki analizator mora se kalibrirati kako je navedeno od strane 
proizvođača ili barem onoliko često koliko je navedeno u tablici 
A5/3.  
5.2.2. Svako normalno korišteno radno podru čje mora biti linearizirano 
prema sljede ćem postupku:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 564  
5.2.2.1. Krivulja linearizacije analizatora odre đuje se s najmanje pet to čaka 
linearizacije raspore đenih koliko god je ravnomjerno mogu će. 
Normalna koncentracija u odnosu na najvišu koncentraciju plina 
za kalibraciju mora biti više od 80 posto pune skale.  
5.2.2.2. Zahtijevana koncentracija plina za kalibriranje može se dobiti 
pomoću razdjelnika plina, koji razrje đuje pročišćenim N  2 ili proči­ 
šćenim sinteti čkim zrakom.  
5.2.2.3. Krivulja kalibracije izra čunava se metodom najmanjih kvadrata. 
Ako je rezultiraju ći polinomni stupanj ve ći od tri, broj to čaka 
kalibracije mora biti barem jednak tom polinomnom stupnju 
uvećanom za 2.  
5.2.2.4. Krivulja kalibriranja ne smije se razlikovati za više od 2 % od 
nazivne vrijednosti svakoga plina za kalibriranje.  
5.2.2.5. Je li pra ćenje linearizacije ispravno provedeno može se provjeriti 
iz krivulje linearizacije i to čaka linearizacije. Moraju se nazna čiti 
različiti karakteristi čni parametri analizatora, posebno:  
(a) Analizator i dio plina;  
(b) autonomija;  
(c) Datum linearizacije.  
5.2.2.6. Ako se homologacijsko tijelo uvjeri da alternativne tehnologije 
(npr. računala, elektronski kontrolirani prekida č raspona, itd) 
daju jednaku to čnost, mogu se koristiti te alternative.  
5,3. Postupak potvr đivanja namještanja na nulu i verifikacija kalibri ­
ranja analizatora  
5.3.1. Svaki se uobi čajeno korišteni radni raspon treba provjeriti prije 
svake analize u skladu s to čkama 5.3.1.1. i 5.3.1.2. ovog Podpri ­
loga 
5.3.1.1. Kalibracija se provjerava korištenjem nultog plina i korištenjem 
plina za kalibraciju prema to čki 1.2.14.2.3. Podpriloga 6,  
5.3.1.2. Nakon ispitivanja, nulti plin i isti kalibracijski plin upotrebljavaju 
se za ponovne provjere u skladu sa stavkom 1.2.14.2.4. Podpri ­
loga 6.  
5,4. Postupak provjere odziva ugljikovodika FID  
5.4.1. Optimalizacija odziva detektora  
Plamenoionizacijski detektor (FID) mora se podešavati kako je 
naveo proizvo đač instrumenta. Propan u zraku koristi se u 
najčešćem radnom rasponu.  
5.4.2. Kalibracija analizatora ugljikovodika (HC)  
5.4.2.1. Analizator se kalibrira korištenjem propana u zraku i pro čišćenog 
sintetičkog zraka.  
5.4.2.2. Utvr đuje se kalibracijska krivulja kao što je opisano u stavku 
5.2.2. ovog Podpriloga.  
5.4.3. Faktori odziva razli čitih ugljikovodika i preporu čene grani čne 
vrijednosti  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 565  
5.4.3.1. Faktor odziva R  f za određene vrste ugljikovodika omjer je FID C  1 
očitanja i koncentracije plina u cilindru, izražen u ppm C  1 . 
Koncentracija ispitnoga plina mora biti na razini koja daje reakciju 
od oko 80 % punog raspona otklona, za radni raspon. Koncentra ­
cija mora biti poznata do to čnosti od ± 2 % s obzirom na gravi ­
metrijski standard iskazan obujmom. Osim toga, cilindar plina 
mora se pretkondicionirati 24 sata na temperaturi izme đu 20 i 
30 °C.  
5.4.3.2. Odzivni se faktori odre đuju pri uvo đenju analizatora u upotrebu i 
nakon ve ćih servisnih intervala. Plinovi koje bi trebalo koristiti za 
ispitivanje i preporu čeni odzivni faktori su:  
Propilen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Te se vrijednosti odnose na R  f odzivni faktor (Rf) 1,00 za propan i 
pročišćeni zrak.  
5.5. Postupak ispitivanja u činkovitosti konvertera NO  x 
5.5.1. Pomo ću ispitnog postava prikazanog na slici A5/15 i postupka 
opisanog u nastavku, ozonatorom se ispituje u činkovitost pretvor ­
nika za pretvorbu NO  2 u NO na sljede ći način: 
5.5.1.1. Analizator se mora kalibriratii u naj češćem radnom podru čju 
prema specifikacijama proizvo đača pomoću nultog plina i plina 
za kalibriranje ( čiji je sadržaj NO oko 80 % radnog podru čja, a 
koncentracija NO  2 u plinskoj mješavini mora biti manja od 5 % 
koncentracije NO). NOx analizator mora biti u NO na činu rada, 
tako kalibracijski plin ne prolazi kroz pretvara č Naznačena 
koncentracija mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispi­
tivanju.  
5.5.1.2. Preko T-spojnice toku plina za kalibriranje neprekidno se dodaje 
kisik ili sinteti čki zrak, sve dok se ne postigne prikazana koncen ­
tracija koja je oko 10 % manja od koncentracije za kalibriranje 
navedene u stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga. Nazna čena koncen ­
tracija (c) mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitiva ­
nju. Ozonator je tijekom cijelog procesa isklju čen. 
5.5.1.3. Ozonator se tada uklju či tako da proizvede dovoljno ozona kako 
bi se koncentracija NO smanjila na 20 % (najmanja vrijednost 
10 %) koncentracije pri kalibriranju navedene u stavku 5.5.1.1. 
gore. Nazna čena koncentracija (d) mora biti uklju čena u sva rele ­
vantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.4. Analizator NO  x nakon toga se prebacuje na na čin rada NO  x , pri 
čemu mješavina plinova (koja se sastoji od NO, NO  2 , O 2 i 2 ) sada 
prolazi kroz pretvara č. Naznačena koncentracija (a) mora biti 
uključena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.5. Ozonator se sada isklju čuje. Mješavina plinova opisana u stavku 
5.5.1.2. ovog Podpriloga mora pro ći kroz pretvara č u detektor. 
Naznačena koncentracija (b) mora biti uklju čena u sva relevantna 
izvješća o ispitivanju.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 566  
Slika A5/15  
Konfiguracija ispitivanja u činkovitosti konvertera  x
 
5.5.1.6. S isklju čenim ozonatorom protok kisika ili nultog zraka je isto 
zatvoren. O čitanje NO  2 analizatora tada ne smije biti više od 
5 % iznad vrijednosti dane u stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga.  
5.5.1.7. Postotak u činkovitosti NO  x pretvarača može se izra čunati koncen ­
tracijama a, b, c i d odre đenima u stavcima 5.5.1.2. do i uklju ču­
jući 5.5.1.5. ovog Podpriloga pomo ću sljedeće jednadžbe:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
5.5.1.7.1. U činkovitost konvertera ne smije biti manja od 95 posto. U činko­
vitost konvertera ispituje se frekvencijom definiranom u tablici 
A5/3.  
5.6. Kalibracija mikrogramske vage  
5.6.1. Kalibracija mikrogramske vage koja se koristi za vaganje filtra za 
uzorkovanje čestica mora biti sljediva do državnog i me đu­
narodnog etalona. Vaga mora biti u skladu sa zahtjevima linear ­
nosti koji su navedeni u stavku 4.2.2.2. ovog Podpriloga. Instru ­
menti za verifikaciju linearnosti kalibriraju se barem svakih 12 
mjeseci ili nakon popravka ili promjene sustava što može utjecati 
na kalibraciju.  
5.7. Kalibracija i provjera sustava za uzorkovanje čestica  
Primjer metoda kalibracije/dokazivanja valjanosti je dostupan na 
adresi:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 567  
5.7.1. Kalibracija PNC-a  
5.7.1.1. Homologacijsko tijelo mora osigurati postojanje certifikata kalibri ­
ranja za broja č čestica (PNC) kojim se dokazuje sukladnost sa 
standardom kojem se može u ći u trag unutar razdoblja od 13 
mjeseci prije ispitivanja. Izme đu kalibriranje potrebno je ili nadzi ­
rati učinkovitost broja ča čestica ili svakih 6 mjeseci zamijeniti 
uložak broja ča čestica. Pogledajte slike A5/16 i A5/17. U činkovi­
tost broja ča čestica može se nadzirati usporedbom s referentnim 
brojačem čestica ili s bar dva druga broja ča čestica. Ako PNC 
izmjeri koncentraciju broja čestica unutar ± 10 % od aritmeti čke 
sredine koncentracija dobivenih od referentnog PNC-a, ili grupe 
od dva ili više PNC-a, PNC se smatra pouzdanim. U suprotnom je 
potrebno izvršiti održavanje PNC-a. Ako se PNC uspore đuje s dva 
ili više drugih broja ča, dopušteno je koristiti referentno vozilo koje 
radi uzastopce u razli čitim ispitnim ćelijama s vlastitim PNC-om.  
Slika A5/16  
Nominalni godišnji slijed PNC-a
  
Slika A5/17  
Produženi godišnji slijed PNC-a (u slu čaju da se potpuna kalibracija PNC odgodi)
  
5.7.1.2. Broja č čestica (PNC) mora tako đer biti ponovo kalibriran i mora 
biti izdan novi certifikat nakon svakog ve ćeg održavanja.  
5.7.1.3. Kalibriranje mora biti sljedivo do državnog ili me đunarodnog 
etalona za metodu kalibriranja usporedbom o čitanja kalibriranog 
PNC-a s o čitanjima:  
(a) kalibriranog elektrometra aerosola kada istodobno uzorkuju 
elektrostati čki klasificirane čestice za kalibriranje; ili,  
(b) drugog PNC-a koji je izravno kalibriran gore opisanom meto ­
dom.  
5.7.1.3.1. U stavku 5.7.1.3. (a) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja kori ­ 
štenjem najmanje šest standardnih koncentracija ravnomjerno 
raspoređenih koliko god je to mogu će kroz mjerno podru čje 
brojača čestica (PNC).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 568  
5.7.1.3.2. U stavku 5.7.1.3. (b) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja kori ­ 
štenjem najmanje šest standardnih koncentracija iz mjernog 
područja brojača čestica (PNC). Najmanje tri to čke moraju biti 
na koncentracijama ispod 1000 po cm  3 , a ostale koncentracije 
moraju biti linearno raspore đene izme đu 1000 po cm  3 i maksi­
muma mjernog podru čja brojača čestica (PNC) kada on radi u 
načinu rada brojanja pojedine čestice.  
5.7.1.3.3. U stavcima 5.7.1.3.(a) i 5.7.1.3.(b) ovog Podpriloga odabrane 
točke obuhva ćaju nazivnu nultu koncentraciju koja se dobiva 
priključivanjem HEPA filtra razreda najmanje H13 prema EN 
1822:2008, ili istovrijednog u činka, na ulaz svakog instrumenta. 
Bez faktora kalibriranja koji je primijenjen na kalibrirani broja č 
čestica (PNC), izmjerene koncentracije moraju biti unutar ± 10 
posto standardne koncentracije za svaku koncentraciju, s 
izuzetkom nulte to čke, u protivnom se kalibrirani broja č čestica 
mora odbaciti. Izra čunava se i bilježi gradijent linearne regresije 
najmanjih kvadrata dvaju nizova podataka. Faktor kalibriranja 
jednak odgovaraju ćem gradijentu primjenjuje se na broja č 
čestica (PNC) koji se kalibrira. Linearnost odziva izra čunava se 
kao kvadrat Pearsonovog koeficijenta korelacije umnožaka (r) 
dvaju nizova podataka i mora biti jednak ili ve ći od 0,97. Kod 
izračunavanja gradijenta i r  2 linearna regresija mora biti usmjerena 
kroz ishodište (nulta koncentracija na oba instrumenta).  
5.7.1.4. Kalibriranje mora tako đer uključivati provjeru, u skladu sa zahtje ­
vima iz stavka 4.3.1.3.4. to čke (h) ovog Podpriloga, otkrivanja 
učinkovitosti PNC-a s česticama promjera elektri čne mobilnosti 
23 nm. Provjera u činkovitosti brojanja s česticama od 41 nm ne 
zahtijeva se.  
5.7.2. Kalibracija/validacija VPR-a  
5.7.2.1. Kalibriranje faktora umanjenja koncentracije čestica za VPR kroz 
cijelo podešavano podru čje razrjeđenja pri fiksnim nazivnim 
radnim temperaturama mora se zahtijevati kod nove jedinice i 
nakon ve ćeg održavanja. Zahtjev za periodi čnu validaciju faktora 
smanjenja koncentracije čestica za VPR-a ograni čen je na provjeru 
pri jednoj postavi, onoj koja se obi čno koristi za mjerenje kod 
vozila opremljenih filtrom za čestice. Homologacijsko tijelo mora 
osigurati postojanje potvrde o kalibraciji ili validaciji za VPR u 
roku od 6 mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR uklju čuje 
alarme za pra ćenje temperature, dopušta se 13-mjese čno razdoblje 
validacije.  
Preporučuje se da se VPR kalibrira i validira kao kompletna jedi ­
nica.  
VPR mora biti provjeren za faktor redukcije koncentracije čestica 
s krutim česticama promjera elektri čne mobilnosti 30 nm, 50 nm i 
100 nm. Faktori redukcije koncentracije čestica f  r (d) za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 30 nm i 50 nm, ne smiju biti 
veći od 30 posto odnosno 20 posto, i nije manji od 5 posto od 
onoga za čestice promjera elektri čne mobilnosti 100 nm. Za 
potrebe provjere valjanosti, aritmeti čka srednja vrijednost faktora 
redukcije koncentracije čestica mora biti unutar ± 10 posto od 
aritmetičkog prosje čnog faktora smanjenja  f r koncentracija 
čestica utvr đenog primarnom kalibracijom VPR-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 569  
5.7.2.2. Ispitni aerosol za ta mjerenja moraju biti čestice promjera elek ­
trične mobilnosti 30, 50 i 100 nm i minimalna koncentracija 5 000 
čestica po cm  3 na ulazu u VPR. Kao opcija, poludisperzija aero ­
sola sa srednjim promjerom elektri čne mobilnosti od 50 nm može 
se koristiti za provjeru valjanosti. Ispitivani aerosol mora biti 
termički stabilan na radnoj temperaturi VPR-a. Koncentracija 
broja čestica mjeri se u podru čju ispred i iza komponenata.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj monodisperzivnoj 
veličini čestica f  r (d i ) izračunava se primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za čestice 
promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za čestice 
promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 100 
nm). 
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Faktor aritmeti čkog prosjeka smanjenja koncentracije čestica u 
svakoj postavci razrje đivanja  f r izračunava se primjenom sljede će 
jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ako se koristi poludisperzija 50 nm aerosola za validaciju, faktor 
aritmetičke redukcije prosje čne koncentracije čestica  f v na 
postavki redukcije koja se koristi za provjeru valjanosti izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
f v ¼ N in 
N out 
pri čemu je:  
N in koncentracija broja čestica u podru čju ispred;  
N out koncentracija broja čestica u izlaznoj struji;  
5.7.2.3. VPR mora dokazati odvajanje ve će od 99 % čestica tetrakontana 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) za promjer elektri čne mobilnosti najmanje 30 
nm kod ulazne koncentracije ≥ 10 000 cm  3 , kada radi kod svoje 
minimalne postave razrje đenja i na radnoj temperaturi koju je 
preporučio proizvo đač. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 570  
5.7.3. Postupci provjere PN sustava za mjerenje  
5.7.3.1. Jednom mjese čno protok u broja č čestica mora dati izmjerenu 
vrijednost unutar 5 % nazivnog protoka broja ča čestica kada se 
provjerava kalibriranim mjera čem protoka.  
5.8. To čnost uređaja za miješanje  
U slučaju da je plinski razdjelnik se koristi za obavljanje kalibri ­
ranja kako je definirano u stavku 5.2. ovog Podpriloga, to čnost 
uređaja za miješanje mora biti takav da se koncentracije razrije ­ 
đenih plinova za kalibriranje mogu odrediti u granicama od ± 2 
posto. Krivulja kalibriranja mora se verificirati provjerom sredine 
raspona kao što je opisano u stavku 5.3. ovog Podpriloga. Kali ­
bracija plina s koncentracijom ispod 50 posto raspona analizatora 
mora biti unutar 2 posto njegove ovjerene koncentracije.  
6. Referentni plinovi  
6.1. Čisti plinovi  
6.1.1. Sve vrijednosti u ppm zna če V-ppm (vpm)  
6.1.2. Sljede ći čisti plinovi moraju biti na raspolaganju, ako je potrebno, 
za kalibriranje i rad:  
6.1.2.1. Dušik:  
Čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0.1 ppm 
NO, < 0.1 ppm NO  2 , < 0.1 ppm N  2 O, < 0.1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Sinteti čki zrak:  
Čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0.1 ppm 
NO; sadržaj kisika izme đu 18 i 21 posto volumenski;  
6.1.2.3. kisik:  
Čistoća: > 99.5 posto vol. O  2 ; 
6.1.2.4. Vodik (i smjesa koja sadrži helij ili dušik):  
Čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; sadržaj vodika je izme đu 
39 i 41 posto volumenski;  
6.1.2.5. Uglji čni monoksid:  
Minimalna čistoća 99,5 posto;  
6.1.2.6. propan:  
Minimalna čistoća 99,5 posto.  
6.2. Kalibracija plinova  
6.2.1. Stvarna koncentracija plina za kalibraciju mora biti unutar ± 1 
posto navedenih vrijednosti kao što je navedeno dolje.  
Mješavine plinova koji imaju sljede će sastave mora biti dostupna 
sa skupnim specifikacijama plina u skladu sa stavcima 6.1.2.1. ili 
6.1.2.2. ovog Podpriloga:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 571  
(a) C  3 H 8 u sintetičkom zraku (pogledajte stavak 6.1.2.2. ovog 
Podpriloga);  
(b) CO u dušiku;  
(c) CO  2 u dušiku;  
(d) CH  4 u sintetičkom zraku;  
(e) NO u dušiku (koli čina NO  2 sadržana u tom plinu za kalibra ­
ciju ne smije prelaziti 5 % sadržaja NO).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 572  
Podprilog 6.  
Postupci ispitivanja i uvjeti ispitivanja tipa 1  
1. Postupci ispitivanja i uvjeti ispitivanja  
1.1 Opis ispitivanjâ  
1.1.1. Za odre đivanje emisije plinovitih sastojaka, čestičnih tvari, broja 
čestica, masene emisije CO  2 , potrošnje goriva, potrošnje elektri čne 
energije i autonomije elektri čnog vozila u primjenjivom WLTP 
ispitnom ciklusu koristi se ispitivanje tipa 1.  
1.1.1.1. Ispitivanja se provode u skladu s metodom opisanom u stavku 1.2. 
ovog Podpriloga ili stavku 3. Podpriloga 8. za potpuno elektri čna, 
hibridna elektri čna i hibridna vozila s komprimiranim vodikovim 
gorivnim ćelijama. Ispušni plinovi, čestične tvari i čestice moraju 
se uzorkovati i analizirati po propisanim metodama.  
1.1.2. Broj ispitivanja odre đuje se prema dijagramu na slici A6/1. 
Granična vrijednost je maksimalna dopuštena vrijednost za odgo ­
varajuće kriterije one čišćujućih tvari kako je navedeno u Prilogu I. 
Uredbe (EZ) br 715/2007.  
1.1.2.1. Dijagram toka na slici A6/1 primjenjuje se samo na cijele važe će 
WLTP ispitne cikluse, a ne na pojedine faze.  
1.1.2.2. Rezultati ispitivanja su vrijednosti nakon primjene korekcija Ki i 
ATCT zasnovanih na promjeni energije REESS-a.  
1.1.2.3. Odre đivanje ukupnih vrijednosti ciklusa  
1.1.2.3.1. Ako se za vrijeme bilo kojeg ispitivanja prije đe dozvoljena granica 
za kriterijske emisije, vozilo se odbija.  
1.1.2.3.2. Ovisno o tipu vozila, proizvo đač mora dostaviti podatke o primje ­
njivoj vrijednosti masene emisije CO  2 u cijelom ciklusu, potrošnje 
električne energije, potrošnje goriva za NOVC-FCHV, kao i za 
PER i AER prema tablici A6/1.  
1.1.2.3.3. Deklarirana vrijednost potrošnje elektri čne energije za OVC-HEV- 
ove u radnom stanju s baterijskim pogonom ne odre đuje se prema 
slici A6/1. To se uzima kao vrijednost homologacije tipa ako je 
proglašena vrijednost CO  2 prihvaćena kao homologacijska vrijed ­
nost. Ako to nije slu čaj, izmjerena vrijednost potrošnje elektri čne 
energije treba uzeti kao vrijednost homologacije.  
1.1.2.3.4. Ako su nakon prvog ispitivanja su ispunjeni svi kriteriji u retku 1. 
važeće tablice A6/2, sve vrijednosti koju je odredio proizvo đač 
moraju se prihvatiti kao homologacijske vrijednosti. Ako nije 
ispunjen bilo koji od kriterija u retku 1. primjenjive tablice 
A6/2, drugo se ispitivanje obavlja s istim vozilom.  
1.1.2.3.5. Nakon drugog ispitivanja, ra čuna se aritmeti čka sredina rezultata 
dva ispitivanja. Ako su svi kriteriji u retku 2. važe će tablice A6/2 
ispunjeni tim rezultatima aritmeti čkog prosjeka, sve vrijednosti  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 573  
koju je odredio proizvo đač moraju se prihvatiti kao homologa ­
cijske vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji od kriterija u 
retku 2. primjenjive tablice A6/2, tre će se ispitivanje obavlja s 
istim vozilom.  
1.1.2.3.6. Nakon tre ćeg ispitivanja, ra čuna se aritmeti čka sredina rezultata tri 
ispitivanja. Za sve parametre koji ispunjavaju odgovaraju će krite­
rije u retku 3. važe će tablice A6/2, deklarirana vrijednost uzima se 
kao homologacijska vrijednost. Za sve parametre koji ne ispunja ­
vaju odgovaraju će kriterije u retku 3. važe će tablice A6/2, dekla ­
rirana vrijednost uzima se kao homologacijska vrijednost.  
1.1.2.3.7. U slu čaju da bilo koji od kriterija za tu namjenu u tablici A6/2 
nije ispunjen nakon prvog ili drugog ispitivanja, na zahtjev proiz ­
vođača i uz suglasnost homologacijskog tijela, vrijednosti mogu 
biti ponovno deklarirane kao ve će vrijednosti emisija ili potrošnje, 
ili kao niže vrijednosti za elektri čne raspone, kako bi se smanjio 
potreban broj ispitivanja za odobrenje.  
1.1.2.3.8. Odre đivanje dCO2  1 , dCO2  2 i dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 1.1.2.3.8.2, sljede će 
vrijednosti za dCO2  1 , dCO2  2 i dCO2  3 koriste se u odnosu na 
kriterije za broj ispitivanja u tablici A6/2:  
dCO2  1 = 0.990  
dCO2  2 = 0.995  
dCO2  3 = 1.000  
1.1.2.3.8.2. Ako se ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 za OVC-HEV vozila 
sastoji od dva ili više primjenjivih WLTP ispitnih ciklusa te je 
vrijednost dCO2x ispod 1,0, vrijednost dCO2x mijenja se vrijed ­
nošću 1,0.  
1.1.2.3.9. Ako se rezultat ispitivanja ili prosjek ispitnih rezultata uzima i 
potvrđuje kao homologacijska vrijednost, za potrebe daljnjih izra ­ 
čuna ovaj rezultat se naziva „deklariranom vrijednosti”.  
Tablica A6/1  
Primjenjivi propisi za deklarirane vrijednosti jednog proizvo đača (ukupne vrijednosti ciklusa)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Potrošnja elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Potpuno elektri čni 
raspon / Autono ­
mija potpuno elek ­
tričnog vozila (  3 ) 
(km) 
Vozila ispitana u skladu s 
Podprilogom 6 (ICE)  M CO2 Stavak 3. 
Podpriloga 7.  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS Stavak 
4.2.1.2.1. 
Podpriloga 8.  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  Stavak 
4.1.1. Podpri ­
loga 8.  — —  —  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 574  
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Potrošnja elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Potpuno elektri čni 
raspon / Autono ­
mija potpuno elek ­
tričnog vozila (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD M CO2,CD  Stavak 
4.1.2. Podpri ­
loga 8.  — EC AC,CD  Stavak 
4.3.1. Podpri ­
loga 8.  AER Stavak 
4.4.1.1. Podpri ­
loga 8.  
CS M CO2,CS  Stavak 
4.1.1. Podpri ­
loga 8.  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  Stavak 
4.3.4.2. Podpri ­
loga 8.  PER  WLTC  Stavak 
4.4.2. Podpriloga 
8. 
( 1 ) Deklarirana vrijednost je ona vrijednost na koju su primijenjene potrebne korekcije (npr. korekcija Ki i ostale 
regionalne korekcije) 
( 2 ) Zaokruživanje xxx.xx 
( 3 ) Zaokruživanje xxx.x  
Slika A6/1  
Dijagram toka za broj ispitivanja tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 575  
Tablica A6/2  
Kriteriji za broj ispitivanja  
Za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ove i 
OVC-HEV-ove ispitivanje tipa 1 s dopunjavanjem baterije  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  Kriteriji emisije  M  CO2 
Redak 1  Prvo ispiti ­
vanje  Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Regulacijsko ogra ­
ničenje × 0.9  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  1 
Redak 2  Drugo ispi ­
tivanje  Aritmetički prosjek od prvog 
i drugog ispitnog rezultata  ≤ Regulacijsko ogra ­
ničenje × 1.0 (  1 ) ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  2 
Redak 3  Treće ispiti­
vanje  Aritmetički prosjek tri rezul ­
tata ispitivanja  ≤ Regulacijsko ogra ­
ničenje × 1.0 (  1 ) ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  3 
( 1 ) Svaki rezultat ispitivanja tako đer mora ispunjavati regulatorno ograni čenje. 
Za OVC-HEV-ove, ispitivanje na baterijski pogon tipa 1.  
Ispitiva­
nje Parametar za prosudbu  Kriterijske emisije  M  CO2,CD  AER 
Redak 1  Prvo 
ispiti­
vanje  Prvi rezultati ispitiva ­
nja ≤ Regulacijsko 
ograničenje × 
0.9 (  1 ) ≤ Deklarirana 
vrijednost × 
dCO2  1 ≥ Deklarirana 
vrijednost × 1,0  
Redak 2  Drugo 
ispiti­
vanje  Aritmetički prosjek 
od prvog i drugog 
ispitnog rezultata  ≤ Regulacijsko 
ograničenje × 
1.0 (  2 ) ≤ Deklarirana 
vrijednost × 
dCO2  2 ≥ Deklarirana 
vrijednost × 1,0  
Redak 3  Treće 
ispiti­
vanje  Aritmetički prosjek 
tri rezultata ispitiva ­
nja ≤ Regulacijsko 
ograničenje × 
1.0 (  2 ) ≤ Deklarirana 
vrijednost × 
dCO2  3 ≥ Deklarirana 
vrijednost × 1,0  
( 1 ) Vrijednost „0,9” mijenja se vrijednoš ću „1,0” za ispitivanja na baterijski pogon (eng.  charge depleting , CD) tipa 1 
za OVC-HEV vozila samo ako se ispitivanje na baterijski pogon sastoji od dva ili više primjenjivih WLTC ciklusa. 
( 2 ) Svaki rezultat ispitivanja mora ispunjavati regulatorno ograni čenje. 
Za PEV  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  Potrošnja elektri čne 
energije  PER 
Redak 1  Prvo ispiti ­
vanje  Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Redak 2  Drugo ispi ­
tivanje  Aritmetički prosjek od prvog 
i drugog ispitnog rezultata  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Redak 3  Treće ispiti­
vanje  Aritmetički prosjek tri rezul ­
tata ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Za NOVC-FCHV  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  FC  CS 
Redak 1  Prvo ispitivanje  Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijednost × 
1,0 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 576  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  FC  CS 
Redak 2  Drugo ispitiva ­
nje Aritmetički prosjek od prvog i drugog 
ispitnog rezultata  ≤ Deklarirana vrijednost × 
1,0 
Redak 3  Treće ispitivanje  Aritmeti čki prosjek tri rezultata ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijednost × 
1,0 
1.1.2.4. Odre đivanje vrijednosti specifi čnih za fazu  
1.1.2.4.1. Vrijednost specifi čna za fazu za CO  2 
1.1.2.4.1.1. Nakon prihva ćanja deklarirane vrijednosti masene emisije CO  2 za 
cijeli ciklus, aritmeti čka sredina dobivenih ispitnih vrijednosti 
specifičnih za pojedine faze u g/km množi se s faktorom prila ­
godbe CO2_AF kako bi se kompenzirala razlika izme đu deklari­
rane vrijednosti i ispitnih rezultata. Ova ispravljena vrijednost je 
homologacijska vrijednost za CO  2 . 
CO2_AF ¼ Declared value 
Phase combined value  
pri čemu je: 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
pri čemu je:  
CO2  ave  L je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za 
rezultat L faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  M je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za 
rezultat M faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  H je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za 
rezultat H faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  exH je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za 
rezultat exH faze ispitivanja, g/km;  
D L teoretska prije đena udaljenost faze L, km;  
D M teoretska prije đena udaljenost faze M, km;  
D H teoretska prije đena udaljenost faze H, km;  
D exH teoretska prije đena udaljenost faze exH, km;  
1.1.2.4.1.2. Ako deklarirana vrijednost masene emisije CO  2 za cijeli ciklus 
nije prihva ćena, homologacijske vrijednosti masene emisije CO  2 
za određene faze izra čunavaju uzimanjem aritmeti čke sredine svih 
ispitnih rezultata za odnosnu fazu.  
1.1.2.4.2. Vrijednost specifi čna za fazu za potrošnju goriva  
1.1.2.4.2.1. Vrijednost potrošnje goriva izra čunava se pomo ću vrijednosti 
masene emisije CO  2 za određenu fazu pomo ću jednadžbi u 
stavku 1.1.2.4.1. ovog Podpriloga i aritmeti čkih sredina emisija.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 577  
1.1.2.4.3. Potrošnja energije specifi čna za odre đenu fazu, PER i AER.  
1.1.2.4.3.1. Potrošnja energije specifi čna za odre đenu fazu i elektri čni raspon 
specifičan za odre đenu fazu izra čunavaju se uzimanjem aritme ­
tičke sredine ispitnih rezultata za odre đenu fazu bez faktora prila ­
godbe.  
1.2. Uvjeti ispitivanja tipa 1  
1.2.1. Pregled  
1.2.1.1. Ispitivanje tipa 1 sastoji se od propisanih redoslijeda pripreme 
dinamometra, napajanja gorivom, kondicioniranja i radnih stanja.  
1.2.1.2. Ispitivanje tipa 1 sastoji se od rada vozila na dinamometru s 
valjcima u odgovaraju ćem WLTC-u za interpolacijsku porodicu. 
Proporcionalni dio razrije đenih ispušnih emisija kontinuirano se 
prikuplja za naknadnu analizu uporabom ure đaja za uzorkovanje 
stalnog volumena.  
1.2.1.3. Pozadinska koncentracija mjeri se za sve sastavne elemente 
emisija za koje se provode mjerenja emisija. Za ispitivanje ispu ­ 
šnih plinova to zahtijeva uzorkovanje i analizu zraka za razrje đi­
vanje.  
1.2.1.3.1. Mjerenje pozadinskih čestica  
1.2.1.3.1.1. Ako proizvo đač zahtijeva oduzimanje vrijednosti zraka za razrje ­ 
đivanje ili mase pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje iz 
rezultata mjerenja emisija, te pozadinske vrijednosti utvr đuju se u 
skladu s postupcima navedenima u stavcima 1.2.1.3.1.1.1. do 
1.2.1.3.1.1.3. ovog Podpriloga.  
1.2.1.3.1.1.1. Maksimalna dopustiva korekcija pozadinskih čestica je masa na 
filtru koja je istovrijedna vrijednosti od 1 mg/km pri ispitnoj brzini 
protoka.  
1.2.1.3.1.1.2. Ako masa pozadinskih čestica prije đe ovu granicu, potrebno je 
oduzeti zadanu vrijednost od 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Ako oduzimanje pozadinskog doprinosa daje negativan rezultat, 
smatra se da je razina pozadinskih čestica jednaka nuli.  
1.2.1.3.1.2. Razina mase pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje 
se provođenjem filtriranog zraka za razrje đivanje kroz filtar poza ­
dinskih čestica. Taj se zrak uzima u izlaznoj struji, neposredno iza 
točke na kojoj se nalaze filtri za zrak za razrje đivanje. Razine 
pozadinskih čestica izražene u μ/m 3 utvrđuju se kao pomi čni arit­
metički prosjek od najmanje 14 mjerenja s u čestalošću mjerenja 
od najmanje jednom tjedno.  
1.2.1.3.1.3. Razina mase pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvr đuje 
se provođenjem filtriranog zraka za razrje đivanje kroz filtar poza ­
dinskih čestica. Uzima se iz iste to čke kao i uzorak čestičnih tvari. 
Ako se za ispitivanje koristi sekundarno razrje đivanje, sekundarni 
sustav za razrje đivanje se aktivira u svrhu mjerenja pozadinskih 
čestica. Na dan ispitivanja dopušteno je provesti jedno mjerenje, 
bilo prije ili nakon ispitivanja.  
1.2.1.3.2. Odre đivanje broja pozadinskih čestica  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 578  
1.2.1.3.2.1. Ako proizvo đač zahtijeva korekciju pozadine, te razine pozadinske 
utvrđuju se kako slijedi:  
1.2.1.3.2.1.1. Pozadinska vrijednost se ili ra čuna ili mjeri. Maksimalna dopu ­
stiva korekcija pozadinskih čestica povezana je s maksimalnim 
dopustivim stupnjem propuštanja mjernog sustava za brojenje 
čestica (0,5 čestica po cm  3 ) proporcionalno prilago đena prema 
faktoru redukcije koncentracije čestica, PCRF i brzini protoka 
CVS-a korištenim u stvarnom ispitivanju;  
1.2.1.3.2.1.2. I homologacijsko tijelo i proizvo đač umjesto izra čunanih mogu 
zatražiti korištenje stvarnih izmjerenih vrijednosti pozadinskih 
čestica.  
1.2.1.3.2.1.3. Ako oduzimanje pozadinskog doprinosa daje negativan rezultat, 
smatra se da je rezultat PN jednak nuli.  
1.2.1.3.2.2. Razina broja pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje 
se uzorkovanjem filtriranog zraka za razrje đivanje. Taj se zrak 
uzima neposredno iza to čke na kojoj se nalaze filtri za zrak za 
razrjeđivanje u mjerni sustav za brojanje čestica. Razine pozadin ­
skih čestica izražene u broju čestica po cm  3 utvrđuju se kao 
pomični aritmeti čki prosjek od najmanje 14 mjerenja s u čestalošću 
mjerenja od najmanje jednom tjedno.  
1.2.1.3.2.3. Razina broja pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvr đuje 
se uzorkovanjem filtriranog zraka za razrje đivanje. Uzima se iz 
iste točke kao i uzorak PN. Ako se za ispitivanje koristi sekun ­
darno razrje đivanje, sekundarni sustav za razrje đivanje se aktivira 
u svrhu mjerenja pozadinskih čestica. Na dan ispitivanja smije se 
provesti jedno mjerenje, bilo prije ili poslije ispitivanja, pomo ću 
stvarnog faktora PCRF i brzine protoka u CVS-u.  
1.2.2. Op ća oprema ispitne stanice  
1.2.2.1. Parametri koji se mjere  
1.2.2.1.1. Sljede će se temperature mjere s to čnošću ± 1,5 °C:  
(a) zraka ispitne stanice;  
(b) temperature sustava za razrje đivanje i uzorkovanje kako se 
zahtijeva za sustave mjerenja emisija odre đene u Podprilogu 5.  
1.2.2.1.2. Atmosferski tlak mora biti mjerljiv s rezolucijom od ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Specifi čna vlažnost mora biti mjerljiva s rezolucijom od ± 1 g 
H 2 O/kg suhog zraka.  
1.2.2.2. Ispitna ćelija i podru čje kondicioniranja  
1.2.2.2.1. Ispitna ćelija 
1.2.2.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature od 23 °C. 
Tolerancija stvarne vrijednosti mora biti ± 5 °C. Temperatura 
zraka i vlažnost mjere se na izlazu rashladnog ventilatora ispitne 
ćelije minimalnom frekvencijom 1 Hz. Za temperature na po četku 
ispitivanja, pogledajte stavku 1.2.8.1. u Podprilogu 6.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 579  
1.2.2.2.1.2. Apsolutna vlažnost (H) zraka u ispitnoj stanici ili zraka koji se 
usisava u motor takva je da vrijedi:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O==kg suhog zrakaÞÞ 
1.2.2.2.1.3. Vlažnost se mjeri kontinuirano minimalnom frekvencijom od 
1 Hz.  
1.2.2.2.2. Podru čje kondicioniranja  
Područje kondicioniranja mora imati zadanu vrijednost tempera ­
ture od 23 °C uz toleranciju stvarne vrijednosti od ± 3 °C za 5- 
minutni pomi čni aritmeti čki prosjek bez sustavnog odstupanja od 
zadane vrijednosti. Temperatura se mjeri kontinuirano mini ­
malnom frekvencijom od 1 Hz.  
1.2.3. Ispitno vozilo  
1.2.3.1. Op ćenito  
Ispitno vozilo mora biti u skladu u svim svojim komponentama s 
proizvodnom serijom, ili, ako se vozilo razlikuje od serijske proiz ­
vodnje, puni opis mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o 
ispitivanju. Pri odabiru ispitnog vozila, proizvo đač i homologa ­
cijsko tijelo se dogovoraju o tome koje je vozilo reprezentativni 
model za interpolacijsku porodicu.  
Za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor kako je utvr đen 
ispitivanjem vozila H. U slu čaju cestovnog otpora porodice 
matrice, za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor izra ­ 
čunan za vozilo H  M u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
Ako se na zahtjev proizvo đača koristi metoda interpolacije (vidi 
stavak 3.2.3.2. Podpriloga 7.), dodatna mjerenja emisija obavljaju 
se s cestovnim otporom kako je utvr đen s ispitnim vozilom L. 
Ispitivanja na vozilima H i L trebala bi biti provedena s istim 
ispitnim vozilom, a ispitivanja se provode s najkra ćim konačnim 
prijenosnim omjerom unutar interpolacijske porodice. U slu čaju 
cestovnog otpora porodice matrice, dodatna mjerenja emisija 
obavljaju se uz cestovni otpor izra čunan za vozilo L  M u skladu 
sa stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
1.2.3.2. Raspon interpolacije CO  2 
Metoda interpolacije koristi se samo ako je razlika u vrijednostima 
CO  2 između ispitnih vozila L i H izme đu minimalno 5 i maksi ­
malno 30g/km ili 20 % emisije CO  2 iz vozila H, ovisno o tome 
koja vrijednost je niža.  
Na zahtjev proizvo đača i s odobrenjem homologacijskog tijela 
interpolacijski pravac se može ekstrapolirati do maksimalno 
3g/km iznad vrijednosti emisije CO  2 za vozilo H i/ili ispod 
emisije CO  2 za vozilo L. Ovaj dodatak vrijedi samo unutar apso ­
lutnih granica gore navedenog interpolacijskog raspona.  
Ovaj stavak ne primjenjuje se za razliku u CO  2 između vozila H  M 
i L M porodice po matrici cestovnog otpora.  
1.2.3.3. Razra đivanje  
Vozilo se dostavlja u dobrom mehani čkom stanju. Vozilo mora 
biti uhodano i prije ispitivanja prije ći između 3 000 i 15 000 kilo ­
metara. Motor, mjenja č i vozila se upotrebljavaju u skladu s 
preporukama proizvo đača. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 580  
1.2.4. Postavke  
1.2.4.1. Postavke dinamometra i verifikacija obavljaju se u skladu s 
Podprilogom 4.  
1.2.4.2. Rad dinamometra  
1.2.4.2.1. Pomo ćni uređaji moraju biti isklju čeni ili deaktivirati tijekom rada 
dinamometra, osim ako je potreban njihov rad.  
1.2.4.2.2. Na čin rada vozila na dinamometru, ako postoji, aktivira se 
pomoću uputa proizvo đača (npr. uporaba tipki upravlja ča vozila 
u posebnom nizu, uporaba radioni čkog testera proizvo đača, ukla­
njanje osigura ča). 
Proizvođač mora osigurati homologacijskom tijelu popis deaktivi ­
ranih uređaja i opravdanje za deaktiviranje. Na čin rada na dinamo ­
metru mora biti odobren od strane homologacijskog tijela, a kori ­ 
štenje na čina rada na dinamometru mora biti uklju čeno u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.4.2.3. Na čin rada na dinamometru ne smije aktivirati, modulirati, odgo ­
diti ili deaktivirati rad bilo kojeg dijela koji utje če na emisije i 
potrošnju goriva pod uvjetima ispitivanja. Svaki ure đaj koji utje če 
na rad dinamometra s valjcima mora biti postavljen kako bi se 
osiguralo pravilno funkcioniranje.  
1.2.4.2.4. Ako se ispitno vozilo ispituje u na činu rada s pogonom na dva 
kotača (2WD), ispitno vozilo se ispituje na dinamometru s valj ­
cima s jednom osovinom koji ispunjava uvjete navedene u stavku 
2 Podpriloga 5. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homolo ­
gacijskog tijela, vozilo se može ispitivati na dinamometru s valj ­
cima s dvije osovine.  
1.2.4.2.5. Ako se ispitno vozilo ispituje u na činu rada koji u WLTP uvjetima 
radi djelomi čno ili stalno u na činu rada s pogonom na sva četiri 
kotača (4WD) tijekom primjenjivog ciklusa, ispitno vozilo se ispi ­
tuje na dinamometru s valjcima s dvostrukom osovinom koji ispu ­
njava uvjete navedene u stavku 2.3. Podpriloga 5.  
Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, 
vozilo se može ispitivati na dinamometru s valjcima s jednom 
osovinom.  
a) Ispitno vozilo se pretvara u stalni 2WD pogon za sve na čine 
ispitivanja;  
b) proizvo đač predočava homologacijskom tijelu dokaze o tome 
da su vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva i/ili elektri čne 
energije konvertiranog vozila jednake ili ve će vrijednostima 
nekonvertiranog vozila koje se ispituje na dinamometru s valj ­
cima s dvostrukom osovinom.  
1.2.4.3. Ispušni sustav vozila ne smije imati nikakvih propuštanja, pošto to 
može utjecati na koli činu sakupljenog plina.  
1.2.4.4. Postavke pogonskog sklopa i kontrola vozila moraju biti onakve 
kakve su propisane od strane proizvo đača za serijsku proizvodnju.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 581  
1.2.4.5. Gume moraju biti onog tipa koji je proizvo đač vozila naveo kao 
originalnu opremu. Tlak u gumama se može pove ćati i do 50 
posto u odnosu na tlak naveden u stavku 4.2.2.3. Podpriloga 4. 
Isto tlaka u gumama mora se koristiti za postavljanje dinamometra 
i za sva naknadna ispitivanja. Tlak guma mora biti uklju čen u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
1.2.4.6. Referentno gorivo  
1.2.4.6.1. Za ispitivanje se koristi odgovaraju će referentno gorivo opisano u 
Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
1.2.4.7. Priprema ispitnog vozila  
1.2.4.7.1. Vozilo se tijekom ispitivanja postavlja približno vodoravno kako 
bi se izbjegla bilo kakva neuobi čajena raspodjela goriva.  
1.2.4.7.2. Po potrebi, proizvo đač dostavlja dodatni pribor i adaptere koji su 
potrebni za postizanje pražnjenja goriva na najnižoj mogu ćoj točki 
u spremniku (spremnicima) koji su ugra đeni u vozilo i za osigu ­
ravanje sakupljanja uzoraka ispušnih plinova.  
1.2.4.7.3. za uzorkovanje mase čestica tijekom ispitivanja kada je ure đaj s 
regeneracijom u stabilnom stanju optere ćenja (tj. vozilo nije u 
stanju regeneracije), preporu čuje se da je vozilo prešlo > 1/3 kilo ­
metraže izme đu planiranih regeneracija ili da je ure đaj s perio ­
dičnom regeneracijom bio podvrgnut istovrijednom optere ćenju 
izvan vozila.  
1.2.5. Pripremna ispitivanja  
1.2.5.1. Preliminarni ciklusi ispitivanja mogu se provesti ako to zatraži 
proizvođač kako bi mogao slijediti dijagram brzine unutar propi ­
sanih granica.  
1.2.6. Pretkondicioniranje ispitnog vozila  
1.2.6.1. Spremnik (ili spremnici) goriva pune se specificiranim ispitnim 
gorivom. Ako postoje će gorivo u spremniku ili (spremnicima) 
ne odgovara specifikacijama iz stavka 1.2.4.6. ovog Podpriloga, 
postojeće gorivo se ispušta prije punjenja. Sustav za kontrolu 
emisija nastalih isparavanjem ne pro čišćuje i ne optere ćuje na 
neuobičajen način. 
1.2.6.2. REESSs punjenje  
Prije ciklusa ispitivanja pretkondicioniranja, REESS mora biti 
napunjen do kraja. Na zahtjev proizvo đača, punjenje može biti 
izostavljeno prije predkondicioniranja. REESS ne će biti ponovno 
punjen prije službenog ispitivanja.  
1.2.6.3. Ispitno vozilo mora biti preba čeno u ispitnu ćeliju i obavljaju se 
operacije navedene u stavcima 1.2.6.3.1. do i uklju čujući 1.2.6.3.9.  
1.2.6.3.1. Ispitno vozilo postavlja se, bilo vožnjom ili guranjem, na dinamo ­
metar i radi kroz važe ći WLTC. Vozilo ne mora biti hladno i 
može se koristiti za podešavanje optere ćenja dinamometra.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 582  
1.2.6.3.2. Dinamometar se podešava u skladu sa stavcima 7. i 8. Podpri ­
loga 4.  
1.2.6.3.3. Za vrijeme pretkondicioniranja temperatura ispitne ćelije mora biti 
jednaka onoj definiranoj za ispitivanje tipa 1 (stavak 1.2.2.2.1. 
ovog Podpriloga).  
1.2.6.3.4. Tlak u gumama pogonskih kota ča podešava se u skladu sa 
stavkom 1.2.4.5. ovog Podpriloga.  
1.2.6.3.5. Izme đu ispitivanja na prvom referentnom plinovitom gorivu i 
drugom referentnom plinovitom gorivu za vozila s motorima s 
vanjskim izvorom paljenja koja rade na UNP ili PP/biometan ili 
su opremljena tako da se mogu pogoniti i s benzinskim gorivom 
ili UNP-om ili s prirodnim plinom/biometanom, prije ispitivanja 
na drugom plinovitom referentnom gorivu potrebno je ponovno 
pretkondicionirati vozilo.  
1.2.6.3.6. Za pretkondicioniranje se vozi primjenjivi WLTC ciklus. Pokre ­
tanje motora i vožnja izvode se u skladu sa stavkom 1.2.6.4. ovog 
Podpriloga.  
Dinamometar se podešava u skladu sa Podprilogom 4.  
1.2.6.3.7. Na zahtjev proizvo đača ili homologacijskog tijela mogu će je 
provesti dodatne WLTC cikluse kako bi se vozilo i njegovi 
sustavi za kontrolu doveli u stabilizirano stanje.  
1.2.6.3.8. Opseg tog prekondicioniranja mora biti zabilježen u svim rele ­
vantnim izvješ ćima o ispitivanju.  
1.2.6.3.9. U ispitnoj stanici gdje postoji mogu ćnost da ispitivanje vozila s 
niskom razinom emisija čestica kontaminira materijal koji je preo ­
stao iz prethodnog ispitivanja vozila s visokom razinom emisija 
čestica, u svrhu pretkondicioniranja opreme za uzorkovanje prepo ­
ručuje se da se vozilo s niskom razinom emisija podvrgne ujed ­
načenom 20-minutnom voznom ciklusu na 120 km/h. Dulji rad ili 
veća brzina dopušteni su za pretkondicioniranje opreme za uzor ­
kovanje, ako je potrebno. Mjerenja pozadinskih čestica u tunelu za 
razrjeđivanje provode se nakon pretkondicioniranja tunela i prije 
svakog sljede ćeg ispitivanja vozila.  
1.2.6.4. Postupak pokretanja pogonskog sklopa zapo činje pomo ću uređaja 
namijenjenih za tu svrhu prema uputama proizvo đača. 
Osim ako nije druga čije nazna čeno, za vrijeme ispitivanja nije 
dopušteno prebacivanje na čina rada pokrenuto izvan vozila.  
1.2.6.4.1. Ako iniciranje postupka pokretanja pogonskog sklopa nije uspje ­ 
šno, npr. ako se motor ne pokrene na o čekivan na čin ili ako vozilo 
javi pogrešku pokretanja, ispitivanje se poništava te je potrebno 
ponoviti pretkondicioniranje i pokrenuti novo ispitivanje.  
1.2.6.4.2. Prvi ciklus po činje s po četkom postupka pokretanja pogonskog 
sklopa.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 583  
1.2.6.4.3. Kada se kao gorivo upotrebljava UNP ili PP/biometan, dopušteno 
je pokrenuti motor na benzin pa automatski prebaciti na UNP ili 
PP/biometan nakon unaprijed odre đenog razdoblja koje voza č ne 
može mijenjati.  
1.2.6.4.4. Za vrijeme faza mirovanja/praznog hoda vozila potrebno je priti ­
snuti kočnice odgovaraju ćom silom kako bi se sprije čilo okretanje 
pogonskih kota ča. 
1.2.6.4.5. Za vrijeme ispitivanja vrijednost brzine se mjeri u odnosu prema 
vremenu ili se prikupljaju podaci o brzini pomo ću sustava za 
prikupljanje podataka frekvencijom ne manjom od 1 Hz, kako 
bi se mogla procijeniti stvarna brzina vožnje.  
1.2.6.4.6. Stvarno prije đena udaljenost vozila mora biti uklju čena u sve 
relevantne ispitne listove za svaku WLTC fazu.  
1.2.6.5. Uporaba mjenja ča 
1.2.6.5.1. Manualni mjenja č 
Moraju se slijediti upute o promjeni stupnja prijenosa navedene u 
Podprilogu 2. Vozila koja se ispituju prema Podprilogu 8 moraju 
se voziti u skladu sa stavkom 1.5. tog Podpriloga.  
Vozila koja ne mogu posti ći vrijednosti ubrzanja i maksimalne 
brzine zahtijevane za primjenjivi WLTC postupak moraju voziti 
s papučicom akceleratora pritisnutom do kraja sve dok ponovno 
ne uspiju pratiti zahtijevani dijagram brzine. Nepoštivanje dija ­
grama brzine u ovim okolnostima ne poništava ispitivanje. Devi ­
jacije iz ciklusa vožnje moraju biti uklju čene u sva relevantna 
izvješća o ispitivanju.  
1.2.6.5.1.1. Primjenjuju se tolerancije dane u stavku 1.2.6.6. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.1.2. Promjena stupnja prijenosa mora se zapo četi i završiti u vremenu 
od ± 1,0 sekunde od propisane to čke promjene stupnja prijenosa.  
1.2.6.5.1.3. Spojka se mora pritisnuti u vremenu od ± 1,0 sekunde od propi ­
sane radne to čke spojke.  
1.2.6.5.2. Automatski mjenja č 
1.2.6.5.2.1. Vozila opremljena automatskim mjenja čem ispituju se u zadanom 
početnom na činu rada. Papu čica akceleratora mora se koristiti tako 
da točno slijedi dijagram brzine vozila.  
1.2.6.5.2.2. Vozila opremljena automatskim mjenja čem s načinima rada koje 
bira voza č moraju zadovoljiti ograni čenja kriterijskih emisija u 
svim automatskim na činima promjene stupnja prijenosa koji se 
koriste za vožnju prema naprijed. Proizvo đač mora predo čiti odgo­
varajući dokaz homologacijskom tijelu. Na temelju tehni čkog 
dokaza koji pruža proizvo đač i odobrenja homologacijskog tijela 
ne moraju se uzimati u obzir na čini vožnje za posebne, ograni čene 
svrhe koje bira voza č (npr. na čin rada održavanja, na čin rada 
puzanja - sporog prilaženja).  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 584  
1.2.6.5.2.3. Proizvo đač homologacijskom tijelu predstavlja dokaze o posto ­
janju načina rada koji zadovoljava zahtjeve navedene u stavku 
3.5.9 ovog Priloga. U suglasnosti s homologacijskim tijelom, za 
određivanje kriterijskih emisija, emisije CO  2 i potrošnje goriva 
moguće je koristiti zadani po četni način rada vozila. Neovisno o 
postojanju zadanog po četnog na čina rada, kriteriji ograni čenja 
emisija moraju se ispuniti u svim razmatranim na činima rada s 
automatskom promjenom stupnja prijenosa za vožnju prema 
naprijed na na čin opisan u stavku 1.2.6.5.2.2. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.2.4. Ako vozilo nema zadani po četni način rada ili ako homologacijsko 
tijelo nije suglasno s odabirom prevladavaju ćeg načina rada, ispi ­
tuju se njegove kriterijske emisije, emisije CO  2 i potrošnja goriva 
u najboljem i najgorem na činu rada. Najbolji i najgori na čin rada 
se identificiraju priloženim dokazima o emisiji CO  2 i potrošnji 
goriva u svim na činima rada. Emisije CO  2 i potrošnja goriva su 
aritmetičke sredine rezultata ispitivanja u oba na čina rada. Rezul ­
tati ispitivanja za oba na čina rada moraju biti uklju čeni u sva 
relevantna izvješ ća ispitivanja: Neovisno o korištenju najboljeg i 
najgoreg na čina rada za ispitivanje, kriteriji ograni čenja emisija 
moraju biti ispunjeni u svim razmatranim na činima rada s auto ­
matskom promjenom stupnja prijenosa za vožnju prema naprijed 
na način opisan u stavku 1.2.6.5.2.2. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.2.5. Primjenjuju se tolerancije dane u stavku 1.2.6.6. ovog Podpriloga.  
Nakon po četnog pokretanja nije dozvoljeno korištenje selektora u 
bilo kojem trenutku ispitivanja. Po četno pokretanje izvodi se 1 
sekundu prije prvog ubrzanja.  
1.2.6.5.2.6. Vozila s automatskim mjenja čem s ručnim načinom rada ispituju 
se u skladu sa stavkom 1.2.6.5.2. ovog Podpriloga.  
1.2.6.6. Tolerancije dijagrama brzine  
Između stvarne brzine vozila i propisane brzine vozila za primje ­
njiv ispitni ciklus dopuštene su niže navedene tolerancije. Tole ­
rancije se ne smiju prikazati voza ču: 
(a) Gornja grani čna vrijednost: 2,0 km/h više od najviše to čke 
dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadane vremenske to čke; 
(b) Donja grani čna vrijednost: 2,0 km/h niže od najniže to čke 
dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadanog vremena.  
Vidi sliku A6/2.  
Tolerancije brzine ve će od propisanih mogu se prihvatiti pod 
uvjetom da nisu prije đene na dulje od 1 sekundu u bilo kojem 
trenutku ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 585  
Po ispitivanju je dopušteno maksimalno deset takvih odstupanja.  
Slika A6/2  
Tolerancije dijagrama brzine
  
1.2.6.7. Ubrzavanja  
1.2.6.7.1. Vozilo mora raditi s odgovaraju ćom kontrolom papu čice akcele ­
ratora potrebnom za to čno praćenje dijagrama brzine.  
1.2.6.7.2. Vozilo mora voziti glatko, slijediti reprezentativne to čke promjena 
stupnja prijenosa, brzine i postupke.  
1.2.6.7.3. Kod ru čnog mjenja ča papučica akceleratora mora se otpustiti za 
vrijeme svake promjene stupnja prijenosa, a izmjenu stupnja prije ­
nosa potrebno je izvesti u najkra ćem mogu ćem roku.  
1.2.6.7.4. Ako vozilo ne može pratiti dijagram brzine, vozi se maksimalnom 
raspoloživom snagom sve dok brzina vozila ponovno ne postigne 
odnosnu ciljnu vrijednost.  
1.2.6.8. Usporavanja  
1.2.6.8.1. Za vrijeme usporavanja u ciklusu voza č ne pritišće papučicu akce­
leratora i ne smije ru čno isključiti spojku sve do to čke specifici ­
rane u stavku 4. to čki (c) Podpriloga 2.  
1.2.6.8.1.1. Ako vozilo usporava brže od propisanog u dijagramu brzine, 
potrebno je upravljati papu čicom akceleratora na na čin da vozilo 
točno slijedi dijagram brzine.  
1.2.6.8.1.2. Ako vozilo usporava presporo za pra ćenje namjeravanog uspora ­
vanja, potrebno je pritisnuti ko čnice na na čin kojim će se osigurati 
točno praćenje dijagrama brzine.  
1.2.6.9. Neo čekivani prestanak rada motora  
1.2.6.9.1. Ako motor neo čekivano prestane s radom poništava se pretkondi ­
cioniranje ili ispitivanje tipa 1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 586  
1.2.6.10. Nakon završetka ciklusa motor je potrebno isklju čiti. Vozilo se ne 
smije ponovno pokretati sve do po četka ispitivanja za koje je 
vozilo pretkondicionirano.  
1.2.7. Kondicioniranje  
1.2.7.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja ispitno vozilo se 
mora držati u podru čju s uvjetima okoliša navedenim u stavku 
1.2.2.2.2. ovog Podpriloga.  
1.2.7.2. Vozilo se mora kondicionirati minimalno 6 sati i maksimalno 36 
sati, s otvorenim ili zatvorenim poklopcem motora. Ako to nije 
isključeno specifi čnim odredbama za odre đeno vozilo, mogu će je 
prisilno hla đenje vozila do zadane vrijednosti temperature. Ako se 
hlađenje ubrzava ventilatorima, ventilatore je potrebno smjestiti 
tako da se postigne maksimalno homogeno hla đenje pogonskog 
sklopa, motora i sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova.  
1.2.8. Ispitivanje emisija ispušnih plinova i potrošnje goriva (ispitivanje 
tipa 1)  
1.2.8.1. Temperatura ispitne ćelije na po četku ispitivanja mora iznositi 
23 °C s tolerancijom od ± 3 °C, mjerena minimalnom frekven ­
cijom od 1 Hz. Temperatura motornog ulja i rashladnog sredstva, 
ako isti postoje u vozilu, mora biti u ± 2 °C od zadane vrijednosti 
od 23 °C.  
1.2.8.2. Ispitno vozilo se mora gurati na dinamometar.  
1.2.8.2.1. Pogonski kota či vozila moraju se namjestiti na dinamometar bez 
pokretanja motora.  
1.2.8.2.2. Tlak u gumama pogonskih kota ča mora biti namješten u skladu s 
odredbama stavka 1.2.4.5. ovog Podpriloga.  
1.2.8.2.3. Poklopac pretinca motora mora biti zatvoren.  
1.2.8.2.4. Spojna cijev ispuha mora se pri čvrstiti na ispušnu cijev (ispušne 
cijevi) vozila odmah nakon pokretanja motora.  
1.2.8.3. Pokretanje pogonskog sklopa i vožnja  
1.2.8.3.1. Postupak pokretanja pogonskog sklopa pokre će se pomo ću uređaja 
namijenjenih za tu svrhu prema uputama proizvo đača. 
1.2.8.3.2. Vozilo se vozi na na čin opisan u stavcima 1.2.6.4. do i uklju čujući 
1.2.6.10. ovog Podpriloga tijekom primjenjivog WLTC ciklusa na 
način opisan u Podprilogu 1.  
1.2.8.4. Za svaku fazu WLTC ciklusa potrebno je izmjeriti RCB podatke, 
na način definiran u Dodatku 2 ovog Podpriloga.  
1.2.8.5. Stvarnu brzina vozila potrebno je uzorkovati mjernom frekven ­
cijom od 10 Hz, a elemente dijagrama vožnje, opisane u stavku 
7. Podpriloga 7., potrebno je izra čunati i dokumentirati.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 587  
1.2.9. Uzorkovanje plinova  
Uzorci plinova prikupljaju se u vre ćice za uzorke. Sastavne 
elemente plina mogu će je analizirati na kraju ispitivanja ili 
ispitne faze, ili kontinuirano analizirati i integrirati dobivene 
vrijednosti za vrijeme cijelog trajanja ciklusa.  
1.2.9.1. Prije svakog ispitivanja potrebno je poduzeti sljede će korake.  
1.2.9.1.1. Pro čišćene i zrakoprazne vre ćice s uzorcima spajaju se na ispuh 
sustava za razrje đivanje i sustava za prikupljanje zraka za razrje ­ 
đivanje.  
1.2.9.1.2. Mjernim instrumentima mora se rukovati u skladu s uputama 
proizvođača. 
1.2.9.1.3. Mora se provesti predzagrijavanje ili predhla đenje izmjenjiva ča 
topline CVS sustava (ako je ugra đen) unutar njegovih granica 
radne ispitne temperature, na na čin opisan u stavku 3.3.5.1. 
Podpriloga 5.  
1.2.9.1.4. Komponente kao što su to, primjerice, vodovi za uzorke, filtri, 
hladnjaci i pumpe, potrebno je zagrijati ili ohladiti sve do posti ­
zanja zahtijevane stabilizirane radne temperature.  
1.2.9.1.5. Brzine protoka CVS-a postavljaju se u skladu sa stavkom 3.3.4. 
Podpriloga 5, a brzine protoka za uzorke potrebno je postaviti na 
odgovaraju će vrijednosti.  
1.2.9.1.6. Svi elektroni čki integrirani ure đaji postavljaju se na nulu ili se 
mogu ponovno postaviti na nulu prije po četka svih faza ciklusa.  
1.2.9.1.7. Za sve analizatore za kontinuirano mjerenje plina potrebno je 
odabrati odgovaraju će radne raspone. Iste je mogu će mijenjati za 
vrijeme ispitivanja samo ako se izmjena izvodi promjenom kali ­
briranja preko kojeg se primjenjuje digitalna rezolucija instru ­
menta. Poja čanja analognog radnog poja čala analizatora ne smiju 
se prebacivati za vrijeme ispitivanja.  
1.2.9.1.8. Svi analizatori za kontinuirano mjerenje plina moraju se postaviti 
na nulu i kalibrirati pomo ću plinova na na čin da su zadovoljeni 
zahtjevi navedeni u stavku 6 Podpriloga 5.  
1.2.10. Uzorkovanje za odre đivanje krutih čestica  
1.2.10.1. Prije svakog ispitivanja potrebno je provesti korake opisane u 
stavcima 1.2.10.1.1. do i uklju čujući 1.2.10.1.2.3. ovog Podpri ­
loga.  
1.2.10.1.1. Odabir filtra  
1.2.10.1.1.1. Za cijeli primjenjivi WLTC ciklus ispitivanja koristi se samo jedan 
filtar čestica za uzorkovanje, bez rezervnog filtra. Kako bi se 
nadoknadile lokalne varijacije ciklusa, mogu će je koristiti jedan 
filtar za prve tri faze i dodatni filtar za četvrtu fazu.  
1.2.10.1.2. Priprema filtra  
1.2.10.1.2.1. Najmanje 1 sat prije ispitivanja filtar je potrebno staviti u Petrijevu 
zdjelicu kako bi se sprije čila kontaminacija prašinom i omogu ćila 
izmjena zraka te postaviti u komoru (ili sobu) za vaganje za 
stabilizaciju.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 588  
Na kraju stabilizacijskog razdoblja potrebno je izvagati filtar. 
Izmjerena težina koristi se u svim relevantnim izvješ ćima o ispi ­
tivanju. Filtar se zatim pohranjuje u zatvorenu Petrijevu zdjelicu ili 
zabrtvljeni spremnik filtra dok ne bude potreban za ispitivanje. 
Filtar se mora upotrijebiti u roku od 8 sati od njegovog va đenja 
iz komore (ili prostorije) za vaganje.  
Filtar se mora vratiti u prostoriju za stabilizaciju unutar 1 sata od 
završetka ispitivanja i kondicionirati barem 1 sat prije vaganja.  
1.2.10.1.2.2. Filtar za uzorkovanje čestica potrebno je pažljivo montirati na 
nosač filtra. Filtar se smije dodirivati isklju čivo pincetom ili klije ­ 
štima. Grubo rukovanje filtrom uzrokovat će grešku u odre đivanju 
težine. Sklop nosa ča filtra mora se smjestiti u vod uzorka u kojem 
nema protoka.  
1.2.10.1.2.3. Preporu čuje se provjera mikrogramske vage prije svake sesije 
vaganja, unutar 24 sata od vaganja uzorka, vaganjem jednog refe ­
rentnog predmeta težine oko 100 mg. Taj je predmet potrebno 
izvagati tri puta i u ispitna izvješ ća uključiti aritmeti čki osrednjen 
rezultat. Ako je aritmeti čki osrednjen rezultat vaganja unutar 
granica od ± 5 μg od rezultata prijašnje sesije vaganja, sesija 
vaganja i vaga smatraju se valjanima.  
1.2.11. Uzorkovanje PM-a  
1.2.11.1. Prije svakog ispitivanja moraju se provesti koraci opisani u stav ­
cima 1.2.11.1.1. do i uklju čujući 1.2.11.1.2. ovog Podpriloga.  
1.2.11.1.1. Sustav za razrje đivanje čestica i mjernu opremu potrebno je pokre ­
nuti i pripremiti za uzorkovanje.  
1.2.11.1.2. Ispravan rad PNC-a i VPR-a kao dijelova sustava za uzorkovanje 
čestica potrebno je potvrditi u skladu s postupcima navedenim u 
stavcima 1.2.11.1.2.1. do 1.2.11.1.2.4. ovog Podpriloga.  
1.2.11.1.2.1. Provjera propuštanja pomo ću filtra odgovaraju ćih performansi 
pričvršćenog na izlaz cijelog PN mjernog sustava, VPR-a i 
PNC-a, mora dati mjerenu koncentraciju manju od 0,5 čestica 
po cm  3 . 
1.2.11.1.2.2. Svakodnevna nulta provjera na PNC-u pomo ću filtra odgovara ­
jućih performansi na izlazu PNC-a mora dati koncentraciju 
≤ 0,2 čestice po cm  3 . Nakon skidanja filtra PNC mora prikazivati 
povećanje mjerene koncentracije od barem 100 čestica po cm  3 pri 
uzorkovanju okolnog zraka te dati vrijednost ≤ 0,2 čestice po cm  3 
nakon zamjene filtra.  
1.2.11.1.2.3. Potrebno je potvrditi da je mjerni sustav ozna čio da je cijev za 
isparavanje, ako je ugra đena u sustav, postigla svoju ispravnu 
radnu temperaturu.  
1.2.11.1.2.4. Potrebno je potvrditi da je mjerni sustav ozna čio da je ure đaj za 
razrjeđivanje PND  1 postigao svoju ispravnu radnu temperaturu.  
1.2.12. Uzorkovanje tijekom ispitivanja  
1.2.12.1. Potrebno je pokrenuti sustav za razrje đivanje, pumpe za uzorke i 
sustav za prikupljanje podataka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 589  
1.2.12.2. Potrebno je pokrenuti PM i PN sustave uzorkovanja.  
1.2.12.3. Broj čestica se mjeri kontinuirano. Prosje čne se koncentracije 
određuju integracijom signala analizatora tijekom ispitnog ciklusa.  
1,2. 12,4. Uzorkovanje zapo činje prije inicijacije postupka pokretanja pogon ­
skog sklopa i završava na kraju ciklusa.  
1.2.12.5. Prebacivanje uzoraka  
1.2.12.5.1. Plinovite emisije  
1.2.12.5.1.1. Uzorkovanje iz razrije đenog ispušnog plina i zraka za razrje đi­
vanje prebacuje se iz jednog para vre ćica za uzorke na sljede ći 
par vrećica za uzorke na kraju svake faze primjenjivog WLTC 
ciklusa vožnje.  
1.2.12.5.2. Čestična tvar  
1.2.12.5.2.1. Primjenjuju se zahtjevi izneseni u stavku 1.2.10.1.1.1. ovog 
Podpriloga.  
1.2.12.6. Prije đena udaljenost izmjerena dinamometrom mora biti uklju čena 
u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju za svaku fazu.  
1.2.13. Dovršetak ispitivanja  
1.2.13.1. Motor mora biti isklju čen odmah nakon kraja zadnjeg dijela ispi ­
tivanja.  
1.2.13.2. Potrebno je isklju čiti uređaj za uzorkovanje stalnog volumena, 
CVS ili drugi usisni ure đaj ili odspojiti cijev za ispušne plinove 
s ispušne cijevi ili ispušnih cijevi vozila.  
1.2.13.3. Vozilo se može ukloniti s dinamometra.  
1.2.14. Postupci nakon ispitivanja  
1.2.14.1. Provjera analizatora plina  
1.2.14.1.1. Provjerava se o čitanje nultog plina i kalibracije plina na analiza ­
torima rabljenima za kontinuirano razrije đeno mjerenje. Ispitivanje 
se smatra prihvatljivim ako je razlika rezultata prije i poslije ispi ­
tivanja manja od dva posto vrijednosti raspona plina.  
1.2.14.2. Analiza vre će 
1.2.14.2.1. Ispušni plinovi i zrak za razrje đivanje sadržani u vre ćicama za 
uzorke moraju se analizirati u najkra ćem mogu ćem roku. Ispušni 
plinovi se u svakom slu čaju moraju analizirati najkasnije 30 
minuta od kraja faze ciklusa.  
Potrebno je uzeti u obzir vrijeme reaktivnosti plina sastavnih 
elemenata plina u vre ćici s uzorkom.  
1.2.14.2.2. Prije analize, čim je to mogu će potrebno je pomo ću odgovaraju ćeg 
nultog plina postaviti na nulu raspon analizatora za svaki sastojak.  
1.2.14.2.3. Krivulje kalibriranja analizatora potrebno je postaviti pomo ću 
plinova za kalibriranje nominalnih koncentracija 70 do 100 % 
raspona.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 590  
1.2.14.2.4. Nulta postavka analizatorâ nakon toga se ponovo provjerava: ako 
se bilo koje o čitanje razlikuje za više od 2 % od raspona pode ­ 
šenog u skladu sa stavkom 1.2.14.2.2. ovog Podpriloga, potrebno 
je ponoviti postupak za taj analizator.  
1.2.14.2.5. Uzorci se zatim analiziraju.  
1.2.14.2.6. Nakon analize to čke nule i kalibracije ponovno se provjeravaju 
pomoću istih plinova. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je 
razlika manja od 2 posto vrijednosti kalibracijskog plina.  
1.2.14.2.7. Brzine protoka i tlakovi razli čitih plinova koji se mjere analiza ­
torom moraju biti jednake onima koje su korištene za vrijeme 
postupka kalibriranja analizatora.  
1.2.14.2.8. Sadržaj svakog izmjerenog sastojka mora se, nakon stabilizacije 
mjernog ure đaja, uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.14.2.9. Vrijednosti mase i broja svih emisija, gdje je to primjenjivo, izra ­ 
čunavaju se u skladu s Podprilogom 7.  
1.2.14.2.10. Kalibriranja i provjere potrebno je izvršiti ili:  
(a) Prije i poslije analize svakog para vre ćica s uzorcima; ili,  
(b) Prije i nakon dovršenog ispitivanja.  
U slučaju (b), kalibriranja i provjere potrebno je izvršiti na svim 
analizatorima za sve raspone korištene za vrijeme ispitivanja.  
U oba slu čaja, (a) i (b), mora se koristiti isti raspon analizatora za 
odgovaraju će vrećice s okolnim zrakom i ispušnim plinom.  
1.2.14.3. Vaganje uzorka filtra čestica  
1.2.14.3.1. Filtar za uzorkovanje čestične tvari mora se vratiti u komoru (ili 
prostoriju) za vaganje ne kasnije od 1 sata nakon završetka ispi ­
tivanja. Mora se kondicionirati barem jedan sat u Petrijevoj zdje ­
lici, koja je zašti ćena od prašine i omogu ćava izmjenu zraka, te 
nakon toga izvagati. Bruto masa filtra mora biti uklju čena u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.14.3.2. Najmanje dva nekorištena referentna filtra važu se u roku od 8 sati 
od vaganja filtara uzorka, ali je bolje da se to izvede istodobno. 
Referentni filtri moraju biti jednake veli čine i od istog materijala 
kao i filtar uzorak.  
1.2.14.3.3. Ako se specifi čna težina bilo kojeg referentnog filtra promijeni za 
više od ± 5 μg između mjerenja filtra za uzorke, tada se filtar za 
uzorke i referentni filtri ponovno kondicioniraju u komori (ili 
prostoriji) za vaganje i zatim ponovno važu.  
1.2.14.3.4. Mora se u činiti usporedba vaganja referentnog filtra izme đu speci­
fičnih težina i niza srednjih vrijednosti specifi čnih težina tog refe ­
rentnog filtra. Pomi čni aritmeti čki prosjek se izra čunava iz speci ­
fičnih težina dobivenih od trenutka kada su referentni filtri stav ­
ljeni u komoru (prostoriju) za vaganje. Razdoblje za izra čun 
prosjeka je najmanje jedan dan, ali ne više od 15 dana.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 591  
1.2.14.3.5. Višekratno ponovo kondicionirani i ponovo vagani filtar uzorci i 
referentni filtri su dozvoljeni u razdoblju do 80 sati nakon 
mjerenja plinova iz ispitivanja emisija. Ako, prije ili u vrijeme 
isteka od 80 sati više od polovice broja referentnih filtara udovo ­
ljava kriterij ± 5 μg, može se smatrati valjanim vaganje filtra 
uzorka. Ako, u trenutku isteka 80 sati, od dva referentna filtra 
koja su upotrijebljena jedan filtar ne zadovoljava kriterij ± 5 μg, 
vaganje filtra uzorka se može smatrati valjanim uz uvjet da je 
suma apsolutnih diferencija izme đu specifičnih i srednjih vrijed ­
nosti niza srednjih vrijednosti dvaju referentnih filtara manja ili 
jednaka 10 μg. 
1.2.14.3.6. U slu čaju da manje od polovice referentnih filtara zadovoljava 
kriterij ± 5 μg filtar uzorak se mora odbaciti, a ispitivanje 
emisija ponoviti. Sve se referentne filtre mora odbaciti i zamijeniti 
unutar 48 sati. U svim se ostalim slu čajevima referentne filtre 
mora zamijeniti najmanje svakih 30 dana i to tako da ni jedan 
filtar uzorak ne bude izmjeren bez usporedbe s referentnim filtrom 
koji prisutan u komori (ili prostoriji) za mjerenje nije bio najmanje 
jedan dan.  
1.2.14.3.7. Ako nije udovoljeno kriterijima stabilnosti komore (ili prostorije) 
za vaganje iznesenim u stavku 4.2.2.1 Podpriloga 5., ali vaganje 
referentnog filtra zadovoljava gore navedene kriterije, tada proiz ­
vođač vozila po svom izboru može prihvatiti težine filtara uzorka 
ili poništiti ispitivanja, stabilizirati kontrolni sustav komore (ili 
prostorije) za vaganje te ponoviti ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 592  
Podprilog 6.  
Dodatak 1.  
Postupak ispitivanja emisija za sva vozila opremljena sustavom s 
periodičnom regeneracijom  
1. Op ćenito  
1.1. Ovim Dodatkom definiraju se specifi čne odredbe koje se odnose na 
ispitivanje vozila opremljenog sustavima s periodi čnom regeneracijom 
definiranim u stavku 3.8.1. ovog Priloga.  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, proiz ­
vođač može razviti alternativnu metodu za dokazivanje istovjetnosti, 
uključujući temperaturu filtra, veli činu optere ćenja i udaljenost vožnje. 
Ovo se može izvesti na ispitnoj napravi za motor ili na dinamometru s 
valjcima.  
Kao alternativu izvo đenju ispitnih postupaka definiranih u ovom Doda ­
tku, za izra čun CO  2 i potrošnje goriva mogu će je koristiti fiksnu vrijed ­
nosti faktora K  i = 1,05.  
1.2. Za vrijeme ciklusa s regeneracijom ne primjenjuju se standardi u 
pogledu emisije ispušnih plinova. Ako se periodi čna regeneracija 
javlja barem jednom u ispitivanju tipa I1 i ako se ve ć prethodno poja ­
vila barem jednom za vrijeme pripreme vozila, nije potrebno provoditi 
posebni ispitni postupak. U tom slu čaju ovaj Dodatak se ne primjenjuje.  
1.3. Odredbe ovog Dodatka primjenjuju se samo za mjerenja mase čestica, a 
ne za mjerenja broja čestica.  
1.4. Na proizvo đačev zahtjev i pod uvjetom da je homologacijsko tijelo to 
odobrilo, postupak ispitivanja specifi čan za sustave s periodi čnom rege ­
neracijom ne će se primjenjivati na ure đaj s regeneracijom ako proiz ­
vođač nadležnom homologacijskom tijelu dostavi podatke koji pokazuju 
da emisije u ciklusima kada nastupa regeneracija ostaju ispod gornjih 
graničnih vrijednosti za tu kategoriju vozila.  
1.5. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela mogu će 
je isključiti fazu ekstra velike brzine ciklusa za odre đivanje faktora 
regeneracije K_i za vozila razreda 2 i razreda 3.  
2. Postupak ispitivanja  
Vozilo može biti opremljeno prekida čem kojim se može sprije čiti ili 
dopustiti proces regeneracije pod uvjetom da ta operacija ne utje če na 
izvorno kalibriranje motora. Sprje čavanje regeneracije dopušteno je 
samo za vrijeme u čitavanja regeneracijskog sustava i tijekom ciklusa 
pretkondicioniranja. Isto nije dozvoljeno tijekom mjerenja emisija za 
vrijeme faze regeneracije. Ispitivanje emisije se vrši s nepromijenjenom 
kontrolnom jedinicom proizvo đača originalne opreme (OEM). Na 
zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela. za vrijeme 
određivanja vrijednosti K  i moguće je koristiti „inženjersku kontrolnu 
jedinicu” koja nema utjecaja na originalne kalibracije motora.  
2.1. Mjerenja emisije ispušnih plinova izme đu dva WLTC-a s regeneraci ­
jama ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 593  
2.1.1. Prosje čne emisije izme đu regeneracija i tijekom punjenja regenerativnog 
uređaja utvrđuju se iz aritmeti čke sredine nekoliko približno jednako 
udaljenih (ako ih je više od dva) ispitivanja tipa 1. Druga je mogu ćnosti 
da proizvo đač dostavi podatke iz kojih je vidljivo da su emisije izme đu 
regeneracija stalne (± 15 posto) na WLTC. U tom se slu čaju smiju rabiti 
emisije izmjerene tijekom ispitivanja tipa 1. U svakom drugom slu čaju 
potrebno je završiti mjerenja emisija za barem dva ciklusa tipa 1. jedno 
odmah nakon regeneracije (prije novog punjenja) i jedno što je mogu će 
bliže prije regenerativne faze. Sva mjerenja emisija moraju se provesti u 
skladu s ovim Podprilogom, a sve izra čune potrebno je izvršiti u skladu 
sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
2.1.2. Proces punjenja i utvr đivanje faktora K  i obavljaju se tijekom voznog 
ciklusa tipa 1 na dinamometru s valjcima ili na ispitnoj napravi za 
motor primjenom istovrijednog ispitnog ciklusa. Ti ciklusi mogu te ći 
kontinuirano (tj. bez potrebe za gašenjem motora izme đu ciklusa). 
Nakon bilo kojeg broja završenih ciklusa vozilo se može maknuti s 
dinamometra s valjcima i ispitivanje se može nastaviti kasnije.  
2.1.3. Broj ciklusa D izme đu dva WLTC ciklusa u kojima nastupe regenera ­
cije, broj ciklusa u kojima se provode mjerenja emisija n i svako 
mjerenje emisija za svaki spoj i M ′ sij u svakom ciklusu j moraju biti 
navedeni u svim izvješ ćima o ispitivanju.  
2.2. Mjerenje emisija tijekom regeneracija  
2.2.1. Priprema vozila, ako je potrebna, za ispitivanje emisija tijekom faze 
regeneracije, može se obaviti provedbom ciklusa pretkondicioniranja 
iz stavka 1.2.6. ovog Podpriloga ili istovrijednih ciklusa ispitivanja 
motora na ispitnoj napravi, ovisno o odabranom postupku punjenja iz 
stavka 2.1.2. ovog Podpriloga.  
2.2.2. Uvjeti utvr đeni za ispitivanje i vozilo za ispitivanje tipa 1 koje je 
opisano u ovom Prilogu primjenjuju se prije obavljanja prvog važe ćeg 
ispitivanja emisija.  
2.2.3. Regeneracija ne smije nastupiti tijekom pripreme vozila. To se može 
osigurati na jedan od sljede ćih načina: 
2.2.3.1. Ugradnjom „lažnog” regenerativnog sustava ili djelomi čnog sustava za 
cikluse pretkondicioniranja;  
2.2.3.2. bilo kojom drugom metodom dogovorenom izme đu proizvo đača i 
homologacijskog tijela.  
2.2.4. Ispitivanje emisije ispušnih plinova prilikom pokretanja hladnog motora 
s procesom regeneracije mora se provesti prema primjenjivom WLTC 
postupku.  
2.2.5. Ako proces regeneracije zahtijeva više od jednog WLTC ciklusa, 
potrebno je završiti svaki WLTC ciklus. Dozvoljeno je koristiti jedan 
filtar za uzorkovanje čestične tvari za više ciklusa potrebnih za završa ­
vanje regeneracije.  
2.2.5.1. Ako je potrebno više od jednog WLTC ciklusa, naknadni WLTC ciklusi 
se voze odmah, bez isklju čivanja motora, sve dok se ne postigne 
potpuna regeneracija. U slu čaju da broj vre ćica za plinovite emisije 
potrebnih za višestruke cikluse premašuje raspoloživi broj vre ćica za 
uzorke, vrijeme potrebno za postavljanje novog ispitivanja mora biti 
što je to mogu će kraće. Za vrijeme ovog razdoblja ne smije se isklju ­ 
čivati motor.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 594  
2.2.6. Vrijednosti emisije M  ri za vrijeme regeneracije za svaki spoj i izra ču­
navaju se u skladu sa stavkom 3 ovog Dodatka. Broj primjenjivih 
ispitnih ciklusa mjerenih za potpuno regeneraciju mora biti naveden u 
svim važe ćim izvješ ćima o ispitivanju.  
3. Izra čuni 
3.1. Izra čun emisija ispušnih plinova i CO  2 i potrošnje goriva za jedan 
regenerativni sustav 
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ã 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
gdje se za svaki spoj i razmatra:  
M′ sij su masene emisije spoja g/km;i za vrijeme ispitnog ciklusa j bez 
regeneracije, g/km;  
M′ rij su masene emisije spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j, g/km (ako 
je d > 1, prvo WLTC ispitivanje je hladno, a sljede ći ciklusi su 
zagrijani);  
M si srednje masene emisije spoja  i bez regeneracije, g/km;  
M ri srednje masene emisije spoja  i za vrijeme regeneracije, g/km;  
M pi srednje masene emisije spoja  i, g/km;  
n je broj ispitnih ciklusa, izme đu ciklusa u kojima se javlja rege ­
neracija, za vrijeme kojih su izvedena mjerenja emisija na tipu 1 
WLTC-a, ≥ 1; 
d je broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja potrebnih za 
regeneraciju  
D broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja izme đu dva ciklusa 
gdje se pojavljuju regeneracije.  
Izračun je M  pi grafički prikazan na slici A6. Dodatak 1/1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 595  
Slika A6. Dodatak 1/1  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija i izme đu ciklusa u kojima je 
nastupila regeneracija (shematski primjer, emisije tijekom „D” mogu se 
povećati ili smanjiti)
  
3.1.1. Izra čunavanje faktora regeneracije K  i za svaku razmatranu one čišćujuću 
tvar (i)  
Proizvođač može odabrati nezavisno za svaki spoj utvr đivanje otklona 
aditiva ili multiplikacijskih faktora.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i pomak:  K i ¼ M pi Ä M si 
M si , M  pi i K i rezultati M  si , M  pi i K i te proizvo đačev odabir vrste faktora 
moraju se zabilježiti. K  i rezultat mora biti uklju čen u svim relevantnim 
izvješćima o ispitivanju: M  si , M  pi i K  i rezultati moraju biti navedeni u 
svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju:  
K i mogu se utvrditi pra ćenjem završetka jedne sekvence regeneracije 
koja se sastoji od mjerenja prije, za vrijeme i poslije faze regeneracije 
na način prikazan na slici A6. Dodatak 1/1.  
3.2. Izra čun emisija ispušnih plinova i CO  2 , te potrošnje goriva za višestruke 
periodičke regenerativne sustave  
Sljedeće vrijednosti potrebno je izra čunati za (a) jedan radni ciklus 
ispitivanja tipa 1 za kriterijske emisije i (b) za svaku pojedinu fazu 
za emisiju CO  2 i potrošnju goriva. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik;j 
n k umjesto n  j ã 1 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 596  
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik;j 
d k umjesto d ã 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i pomak:  K i ¼ M pi Ä M si 
pri čemu je:  
M si srednje masene emisije svih faza k spoja  i bez regeneracije, 
g/km;  
M ri srednje masene emisije svih faza k spoja  i za vrijeme regenera ­
cije, g/km;  
M pi srednje masene emisije svih faza k spoja  i, g/km;  
M sik srednje masene emisije faze k spoja  i bez regeneracije, g/km;  
M rik srednje masene emisije faze k spoja  i za vrijeme regeneracije, 
g/km;  
M′ sik,j srednje masene emisije faze k spoja  i u g/km bez regeneracije 
mjerene u to čki j, gdje je 1 ≤ j ≤ n k , g/km;  
M′ rik,j srednje masene emisije faze k spoja  i za vrijeme regeneracije 
(kada je j j > 1, prvi ciklus ispitivanja tipa 1 je hladan, a sljede ći 
ciklusi su zagrijani) mjereno za vrijeme ispitnog ciklusa j gdje je 
1 ≤ j ≤ d k , g/km;  
n k broj završenih ispitnih ciklusa faze k, izme đu dva ciklusa u 
kojima se doga đaju regeneracijske faze, za vrijeme kojih se 
izvode mjerenja emisija (tip 1 WLTC ispitni ciklus ili istovjetno 
ispitivanje motora na ispitnoj napravi), ≥ 2; 
d k je broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja doga đaja k 
potrebnih za potpunu regeneraciju  
D k broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa faze k izme đu dva 
ciklusa u kojima se pojavila regeneracijska faza;  
x je broj završenih regeneracija.  
Ovaj izra čun M  pi je grafički prikazan na slici A6. Dodatak 1/2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 597  
Slika A6. Dodatak 1/2  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija tijekom i izme đu ciklusa s regeneracijom 
(shematski primjer)
  
Izračun K  i za višestruke periodi čne regeneracijske sustave mogu ć je 
jedino nakon odre đenog broja regeneracija za svaki sustav.  
Nakon obavljanja cijelog postupka (od A do B, vidjeti sliku A6. 
Dodatak 1/2) potrebno je ponovno posti ći prvobitne po četne uvjete A.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 598  
Podprilog 6.  
Dodatak 2.  
Ispitni postupak za nadzor sustava za dobavu elektri čne energije  
1. Op ćenito  
U slučaju ispitivanja NOVC-HEV i OVC-HEV vozila primjenjuju se 
dodaci 2. i 3. Podprilogu 8.  
U ovom se Dodatku definiraju specifi čne odredbe koje se odnose na 
korekciju ispitnih rezultata za masene emisije CO  2 kao funkcije 
energetske bilance za sve punjive sustave za pohranu elektri čne 
ΔE REESS  energije (REESS).  
Korigirane vrijednosti za masene emisije CO  2 moraju odgovarati nultoj 
energetskog bilanci ( ΔE REESS  = 0) te ih se izra čunava pomo ću koefici­
jenta korekcije odre đenog na niže definiran na čin. 
2. Oprema i instrumenti za mjerenje  
2.1. Trenutno mjerenje  
ispražnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1.1. Jakost struje REESS-a se za vrijeme ispitivanja mjeri pomo ću mjernog 
pretvornika sa stezaljkama ili zatvorenog tipa. Mjerni sustav za mjerenje 
struje mora zadovoljavati uvjete navedene u tablici A8/1. Strujni mjerni 
pretvornici moraju biti u stanju podnijeti vršne struje prilikom pokretanja 
motora i uvjete temperature na mjernoj to čki. 
2.1.2. Strujni pretvornici moraju se ugraditi na bilo koju REESS jedinicu, s 
jednim kabelom spojenim izravno na REESS jedinicu, te moraju 
uzimati u obzir ukupnu jakost struje REESS jedinice.  
U slučaju oklopljenih kabela potrebno je primijeniti odgovaraju će metode 
u skladu s odobrenjem homologacijskog tijela.  
Kako bi se jednostavno izmjerila jakost struje REESS-a korištenjem 
vanjske opreme za mjerenje, proizvo đači bi po mogu ćnosti trebali u 
vozilo ugraditi odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne točke. Ako 
to nije izvedivo, proizvo đač mora podržati homologacijsko tijelo iznala ­ 
ženjem na čina za povezivanje strujnog pretvornika na kabele sustava za 
pohranu elektri čne energije (REESS-a) na gore opisani na čin. 
2.1.3. Izmjerena se struja postupno integrira tijekom vremena minimalnom 
frekvencijom od 20 Hz i daje izmjerenu vrijednost Q izraženu u amper ­
satima (Ah). Izmjerena se struja postupno integrira i daje izmjerenu 
vrijednost Q izraženu u ampersatima (Ah). Integraciju je mogu će provesti 
u sustavu za mjerenje struje.  
2.2. Podaci o vozilu u vozilu  
2.2.1. Alternativno, jakost struje REESS jedinice mogu će je odrediti pomo ću 
podataka iz vozila. Za korištenje ove mjerne metode sljede ći podaci 
moraju biti dostupni iz ispitnog vozila:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 599  
(a) Integrirana vrijednost bilance punjenja od posljednjeg pokretanja u 
Ah; 
(b) Integrirani podaci o vrijednosti bilance punjenja o čitani iz sustava 
vozila i izra čunana minimalnom frekvencijom uzorkovanja od 5 Hz;  
(c) Vrijednost bilance punjenja dobivena preko OBD priklju čka na način 
opisan u SAE J1962.  
2.2.2. To čnost podataka o punjenju i pražnjenju ugra đenih REESS-ova proiz ­
vođač mora dokazati homologacijskom tijelu.  
Proizvođač može definirati porodicu vozila po pra ćenju REESS-a kako bi 
dokazao da su podaci o punjenju i pražnjenju REESS-a u prikazani u 
vozilu točni. Točnost podataka potrebno je dokazati na reprezentativnom 
vozilu.  
Sljedeći kriteriji porodice smatraju se valjanima:  
(a) Istovjetni procesi izgaranja (npr. vanjski izvor paljenja, kompresijsko ­
paljenje, dvotaktni, četverotaktni);  
(b) Istovjetna strategija punjenja i/ili obnavljanja (softverski podatkovni 
modul REESS jedinice);  
(c) Raspoloživost podataka u vozilu;  
(d) Istovjetna bilanca punjenja koju je izmjerio podatkovni modul REESS 
jedinice;  
(e) Istovjetna simulacija bilance punjenja u vozilu.  
3. Postupak korekcije koji se temelji na promjeni energije REESS-a  
3,1. Mjerenje jakosti struje u bateriji po činje istodobno s po četkom ispitivanja 
i završava izravno nakon što vozilo preveze cjelokupni vozni ciklus.  
3.2. Bilanca elektri čne energije Q izmjerena u sustavu za opskrbu elektri čnom 
energijom koristi se kao mjera razlike energetskog sadržaja REESS-a na 
kraju ciklusa u usporedbi s energijom na po četku ciklusa. Bilanca elek ­
trične energije odre đuje se za cijeli WLTC ciklus za primjenjivi razred 
vozila.  
3.3. Odvojene vrijednosti Q  phase upisuju se preko faza ciklusa koje je potrebno 
voziti za primjenjivi razred vozila.  
3.4. Korekcija masene emisije CO  2 preko cijelog ciklusa kao funkcija kriterija 
korekcije c.  
3.4.1. Izra čun kriterija korekcije c  
Kriterij korekcije c je omjer izme đu apsolutne vrijednosti promjene elek ­
trične energije ΔE REESS,j  , j i energije goriva i izra čunava se pomo ću 
sljedećih jednadžbi: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
pri čemu je:  
c je kriterij korekcije;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 600  
ΔE REESS,j  je promjena elektri čne energije svih REESS-ova u trajanju 
razdoblja j utvr đena u skladu sa stavkom 4.1. ovog Dodatka, 
Wh; 
j je, u ovom stavku, cijeli primjenjivi WLTP ispitni ciklus;  
E fuel je energija goriva prema sljede ćoj jednadžbi: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
pri čemu je:  
E fuel je energetski sadržaj potrošenog goriva unutar primjenjivog WLTP 
ciklusa ispitivanja, Wh;  
HV je vrijednost zagrijavanja prema tablici A6. Dodatak 2/1, kWh/l;  
FC nb je nekorigirana potrošnja goriva za ispitivanje tipa 1, bez korekcije 
za energetsku bilancu, odre đena u skladu sa stavkom 6. Podpri ­
loga 7., l/100 km;  
d je udaljenost vožena tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog 
ciklusa, km;  
10 faktor konverzije u Wh.  
3.4.2. Korekcija se primjenjuje ako je ΔE REESS  negativno (što odgovara praž ­
njenju REESS-a), a korekcijski kriterij c izra čunan u skladu sa stavkom 
3.4.1. ovog Podpriloga mora biti ve ći od primjenjive tolerancije iz Tablice 
A6. Dodatak 2/2.  
3.4.3. Korekcija se izostavlja i upotrebljavaju se nekorigirane vrijednosti ako je 
korekcijski kriterij c izra čunan u skladu sa stavkom 3.4.1. ovog Podpri ­
loga je manji od primjenjive tolerancije prema tablici A6. Dodatak 2/2.  
3.4.4. Korekcija se može izostaviti i nekorigirane vrijednosti se mogu koristiti 
ako: 
(a) ΔE REESS  je pozitivna (što odgovara punjenju REESS-a), a korekcijski 
kriterij c izra čunan u skladu sa stavkom 3.4.1. ovog Podpriloga je 
veći od primjenjive tolerancije prema tablici A6. Dodatak 2/2;  
(b) proizvo đač može mjerenjem dokazati homologacijskom tijelu da ne 
postoji veza izme đu ΔE REESS  i masene emisije CO  2 te između 
ΔE REESS  i potrošnje goriva.  
Tablica A6. Dodatak 2/1  
Energetski sadržaj goriva  
Gorivo  Benzin  Dizel  
Sadržaj etanola/biodizela, postotak  E10  E85  B7  
Toplinska vrijednost (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 601  
Tablica A6 Dodatak 2/2  
Kriteriji RCB korekcije  
Ciklus  low + medium  low + medium + high  low + medium + high + extra 
high 
Kriterij korekcije c  0,015  0,01  0,005  
4. Primjena korekcijske funkcije  
4.1. Za primjenu korekcijske funkcije, promjena elektri čne energije ΔE REESS,j  , 
j u vremenskom razdoblju j za sve REESS-ove mora se izra čunati iz 
izmjerenih vrijednosti struje i nazivnog napona:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  je promjena elektri čne energije REESS i tijekom razmatranog 
radzoblja j, Wh;  
i: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U REESS  nominalni napon REESS-a odre đen prema DIN EN 60050-482, 
V; 
I(t) j,i jakost struje REESS jedinice i u trajanju razdoblja j utvr đenog u 
skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka, A;  
t 0 vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;  
i indeksni broj razmatranog REESS-a;  
n ukupni broj REESS-ova;  
j indeksni broj za razmatrano razdoblje, pri čemu je razdoblje bilo 
koja faza primjenjivog ciklusa, kombinacija faza ciklusa i 
primjenjivi ukupni ciklus;  
1 
3 600 faktor konverzije iz Ws u Wh,  
4.2. Za korekciju emisije CO  2 , masena emisija, g/km, koristi se Willans 
faktori specifi čni za proces u tablici A6. Dodatak 2/3.  
4.3. Korekcija se provodi i primjenjuje za cijeli ciklus i za svaku fazu ciklusa 
zasebno te se mora uklju čiti u sva ispitna izvješ ća. 
4.4. Za ovaj specifi čni izračun koristi se fiksna vrijednost u činkovitosti alter ­
natora sustava za opskrbu elektri čnom energijom:  
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 602  
4.5. Rezultiraju ća razlika masene emisije CO  2 za razmatrano razdoblje j zbog 
ponašanja optere ćenog alternatora pri punjenju REESS-a izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j je rezultiraju ća razlika CO  2 masene emisije u razdoblju j, 
g/km;  
ΔE REESS,j  je promjena energije REESS jedinice u razmatranom 
razdoblju j izra čunana u skladu sa stavkom 4.1. ovog 
Dodatka, Wh;  
d j je vožena udaljenost u razmatranom razdoblju j, km;  
j indeksni broj za razmatrano razdoblje, gdje je razdoblje 
bilo koja faza primjenjivog ciklusa, kombinacija faza 
ciklusa i primjenjivi ukupni ciklus;  
0,0036. je faktor konverzije od Wh do MJ;  
η alternator  je učinkovitost alternatora u skladu sa stavkom 4.4. ovog 
Dodatka;  
Willans  factor je Willansov faktor za specifi čni proces sagorijevanja defi ­
niran u tablici A6. Dodatak 2/3, gCO  2 /MJ; 
4.5.1. Vrijednosti CO  2 za svaku fazu i za ukupni ciklus moraju se korigirati na 
sljedeći način: 
M CO2;p;3 ¼ M CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j je rezultat iz stavka 4.5. ovog Podpriloga za razdoblje j, g/km.  
4.6. Za korekciju emisije CO  2 , g/km, koristi se Willans faktori u tablici A6. 
Dodatak 2/2.  
Tablica A6.A Dodatak 2/3  
Willans faktori  
slobodni usis  s prednabijanjem  
Vanjsko paljenje  Benzin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
UNP  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 603  
slobodni usis  s prednabijanjem  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompresijsko paljenje  Dizelsko gorivo (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 604  
Podprilog 6.a  
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline za 
određivanje emisija CO  2 u reprezentativnim lokalnim uvjetima temperatura  
1. Uvod  
U ovom podprilogu opisuje se postupak dodatnog ispitivanja radi utvr ­ 
đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT) za odre đi­
vanje emisija CO  2 u reprezentativnim lokalnim uvjetima temperatura.  
1.1. Vrijednosti emisija CO  2 vozila s motorima s unutarnjim sagorijevanjem 
(ICE) i NOVC-HEV-ova te vrijednosti dopunjavanja baterije za 
OVC-HEV-ove potrebno je korigirati u skladu sa zahtjevima ovom 
Podprilogu. Vrijednost emisije CO  2 pri ispitivanju na baterijski pogon 
nije potrebno korigirati. Za vozila s čistim elektri čnim pogonom nije 
potrebna korekcija.  
2. Porodica po ispitivanju radi utvr đivanja korekcijskog faktora za 
temperaturu okoline (ATCT)  
2.1. Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
mogu biti dio iste porodice po ATCT-u:  
(a) Arhitektura pogonskog sklopa (tj s unutarnjim izgaranjem, hibrid, 
gorivna ćelija ili elektri čni); 
(b) Postupak izgaranja (tj. dvotaktni, četverotaktni);  
(c) Broj i raspored cilindara;  
(d) Način izgaranja motora (npr. neizravno ili izravno ubrizgavanje);  
(e) Vrsta sustava hla đenja (npr. zra čno, vodeno, uljno);  
(f) Način usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje);  
(g) Gorivo za koje je motor konstruiran (benzin, dizelsko gorivo, PP, 
UNP itd.).  
(h) Vrsta katalizatora (katalizator trostrukog djelovanja, odvaja č NOx 
za siromašnu smjesu, SCR, katalizator NOx za siromašnu smjesu ili 
drugi);  
(i) Je li ugra đen filtar čestica ili ne; i  
(j) Povrat ispušnih plinova (sa ili bez, s hla đenjem ili bez hla đenja);  
Dodatno, vozila moraju biti sli čna u sljede ćim karakteristikama:  
(k) Vozila se ne smiju razlikovati s obzirom na kapacitet cilindra 
motora za više od 30 % u usporedbi s vozilom s najmanjim kapa ­
citetom; i  
(l) Izolacija odjeljka motora mora biti sli čnog tipa po pitanju materi ­
jala, količine i lokacije izolacije. Proizvo đači moraju homologacij ­
skom tijelu dostaviti dokaze (npr. nacrte u CAD formatu) o tome da 
su volumen i težina ugra đenog izolacijskog materijala unutar tole ­
rancije od 10 % za vrijednost referentnog vozila izmjerenu ATCT- 
om. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 605  
2.1.1. Ako su ugra đeni aktivni spremnici topline, samo vozila koja zadovo ­
ljavaju sljede će zahtjeve smatraju se dijelom iste porodice po ATCT-u:  
(i) toplinski kapacitet, definiran entalpijom pohranjenom u sustavu, je 
unutar raspona od 0 do 10 % iznad entalpije ispitnog vozila; i  
(ii) proizvo đač originalne opreme (OEM) može tehni čkoj službi pružiti 
dokaze o tome da je vrijeme otpuštanja topline prilikom pokretanja 
motora u porodici vozila unutar raspona od 0 do 10 % ispod 
vremena potrebnog za otpuštanje topline ispitnog vozila.  
2.1.2. Samo vozila koja ispunjavaju kriterije u skladu sa stavkom 3.9.4 ovog 
Podpriloga smatraju se dijelom iste porodice u ATCT-u,  
3. ATCT postupak  
Ispitivanje tipa 1 definirano u Podprilogu 6. provodi se s iznimkom 
zahtjeva navedenih u stavcima od 3.1. do 3.9. Podpriloga 6.a. ATCT-a.  
3.1. Uvjeti okoline za ATCT  
3.1.1. Temperatura (T  reg ) kondicioniranja i ispitivanja vozila za ATCT iznosi 
14 °C.  
3.1.2. Minimalno vrijeme kondicioniranja (t  soak_ATCT  ) za ATCT je 9 sati.  
3.2. Ispitna ćelija i podru čje kondicioniranja  
3.2.1. Ispitna ćelija 
3.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature jednaku T  reg . 
Stvarna vrijednost temperature mora biti unutar granica od ± 3 °C na 
početku ispitivanja i unutar ± 5 °C za vrijeme ispitivanja. Temperatura 
zraka i vlažnost mjere se na izlazu ventilatora minimalnom frekven ­
cijom od 1 Hz.  
3.2.1.2. Apsolutna vlažnost (H) zraka u ispitnoj stanici ili zraka koji se usisava u 
motor takva je da vrijedi:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg suhog zrakaÞ 
3.2.1.3. Temperatura i vlažnost zraka mjeri se na izlazu rashladnog ventilatora 
vozila frekvencijom od 1 Hz.  
3.2.2. Podru čje kondicioniranja  
3.2.2.1. Zadana vrijednost temperature podru čja kondicioniranja mora biti 
jednaka T  reg , a vrijednost stvarne temperature smije odstupati ± 3 °C 
za 5-minutni pomi čni aritmeti čki prosjek i ne smije imati sustavno 
odstupanje od zadane vrijednosti. Temperatura mora biti mjerena konti ­
nuirano minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
3.2.2.2. Lokacija temperaturnog senzora u podru čju kondicioniranja mora biti 
takva da mjeri okolnu temperaturu oko vozila i provjerena od strane 
tehničke službe.  
Senzor mora biti barem 10 cm udaljen od zidova podru čja kondicioni ­
ranja i mora biti zašti ćen od izravnog strujanja zraka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 606  
Uvjeti strujanja zraka u sobi za kondicioniranje u blizini vozila moraju 
predstavljati prirodni konvekcijski protok reprezentativan za dimenziju 
sobe (konvekcija se ne smije prisilno izazvati).  
3.3. Ispitno vozilo  
3.3.1. Vozilo koje se ispituje mora biti reprezentativno za porodicu vozila za 
koju su utvr đeni ATCT podaci (na na čin opisan u stavku 2.3. ovog 
Podpriloga).  
3.3.2. Iz porodice po ATCT-u odabire se interpolacijska porodica s najmanjim 
obujmom motora (vidjeti stavak 2. ovog Podpriloga), a ispitno vozilo 
mora biti u konfiguraciji „vozila H” te porodice.  
3.3.3. Ako je primjenjivo, iz porodice po ATCT-u odabire se vozilo s 
najnižom entalpijom aktivnog spremnika topline i s najsporijim toplin ­
skim odzivom aktivnog spremnika topline.  
3.3.4. Ispitno vozilo mora zadovoljiti uvjete navedene u stavku 1.2.3. Podpri ­
loga 6.  
3.4. Postavke  
3.4.1. Postavke cestovnog otpora i dinamometra moraju biti kako je opisano u 
Podprilogu 4.;  
Kako bi se uzela u obzir razlika gusto će zraka pri temperaturi od 14 °C 
i gustoće zraka pri temperaturi od 20 °C, potrebno je podesiti dinamo ­
metar s valjcima na na čin opisan u stavcima 7. i 8. Podpriloga 4, s 
iznimkom da se kao ciljni koeficijent C  t koristi vrijednost f  2_TReg  iz 
sljedeće jednadžbe.  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
pri čemu je:  
f 2 koeficijent drugog reda cestovnog otpora, na referentnim uvjetima, 
N/(km/h)  2 . 
T ref referentna temperatura cestovnog otpora kako je navedena u 
stavku 3.2.10. ovog Dodatka, °C;  
T reg lokalna temperatura, kako je definirana u stavku 3.1.1., °C.  
U slučaju da je raspoloživa valjana postavka dinamometra s valjcima za 
ispitivanje na 23 °C prilago đava se koeficijent drugog reda dinamo ­
metra s valjcima, C  d , prema sljede ćoj jednadžbi:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Pretkondicioniranje  
3.5.1. Ispitno vozilo mora biti pretkondicionirano u skladu sa stavkom 1.2.6. 
Podpriloga 6. Na zahtjev proizvo đača, pretkondicioniranje se može 
poduzeti u T  reg . 
3.6. Postupak kondicioniranja  
3.6.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja vozila moraju biti u 
prostoru kondicioniranja s uvjetima okolne temperature opisanima u 
stavku 3.2.2. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 607  
3.6.2. Prijenos vozila iz podru čja pretkondicioniranja u podru čje kondicioni ­
ranja mora se izvesti na najbrži mogu ći način i trajati najviše 10 minuta.  
3.6.3. Vozilo se potom drži u prostoru kondicioniranja tako da je vrijeme od 
kraja pretkondicioniranja do po četka ATCT-a jednako vrijednosti 
t soak_ATCT  s tolerancijom od dodatnih 15 minuta. Na zahtjev proizvo ­ 
đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, vrijednost t  soak_ATCT  
moguće je produljiti za najviše 120 minuta. U tom se slu čaju to produ ­ 
ženo vrijeme koristi za hla đenje na na čin opisan u stavku 3.9. ovog 
Podpriloga.  
3.6.4. Kondicioniranje se obavlja bez upotrebe ventilatora za hla đenje i sa 
svim dijelovima vozila pozicioniranim u normalni položaj za parkiranje. 
Mora se zabilježiti vrijeme izme đu kraja pretkondicioniranja i po četka 
ATCT-a.  
3.6.5. Prijenos iz podru čja kondicioniranja u ispitnu ćeliju mora se provesti na 
najbrži mogu ći način. Vozilo ne smije biti izloženo temperaturi 
različitoj od temperature T  reg na dulje od 10 minuta.  
3.6.6. Ako to ispitno vozilo služi kao referentno vozilo za porodicu po ATCT- 
u, mora se provesti dodatno kondicioniranje na 23 °C na na čin opisan u 
stavku 3.9.  
3.7. ATCT  
3.7.1. Ispitni ciklus je primjenjivi WLTC ciklus opisan u Podprilogu 1 za taj 
razred vozila.  
3.7.2. Slijede se postupci za izvo đenje ispitivanja emisije ispušnih plinova 
opisani u Podprilogu 6, s iznimkom uvjeta okoline za ispitnu ćeliju 
koji moraju biti istovjetni onima opisanim u stavku 3.2.1. ovog Podpri ­
loga. 
▼M2 
3.7.3. Osobito ispušne emisije izmjerene u ATCT-u ne smiju biti iznad 
graničnih vrijednosti emisija Euro 6 primjenjivih na ispitano vozilo i 
definiranih u tablici 2. Priloga I Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
▼B 
3.8. Izra čun i dokumentacija  
3.8.1. Faktor korekcije porodice,  FCF , izračunava se na sljede ći način: 
FCF ¼ M CO2;Treg=M CO2,23°  
pri čemu je:  
M CO2,23°  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa ispiti ­
vanja tipa 1 vozila H pri temperaturi od 23 °C, nakon 
koraka 3 tablice A7/1 Podpriloga 7., ali bez daljnjih korek ­
cija, g/km;  
M CO2,Treg  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa ispiti ­
vanja na lokalnoj temperaturi nakon koraka 3 tablice A7/1 
Podpriloga 7., ali bez daljnjih korekcija, g/km;  
FCF mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
3.8.2. Vrijednosti CO  2 za svako vozilo u istoj porodici po ATCT-u (kako su 
definirane u stavku 3. ovog Podpriloga) izra čunavaju se pomo ću slje­
dećih jednadžbi:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 608  
M CO2;c;5 ¼ M CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M CO2;p;4 Ü FCF  
pri čemu je:  
M CO2,c,4  i M CO2,p,4  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC 
ciklusa, c, i faza ciklusa, p, dobivene u pret ­
hodnom koraku izra čuna, g/km;  
M CO2,c,5  i M CO2,p,5  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC 
ciklusa, c, i faza ciklusa, p, uklju čujući ATCT 
korekciju, i koriste se za sve daljnje korekcije ili 
daljnje izra čune, g/km;  
3.9. Odredba o hla đenju vozila  
3.9.1. Za ispitno vozilo koje služi kao referentno vozilo za porodicu po 
ATCT-u i za sva vozila H interpolacijskih porodica unutar porodice 
po ATCT-u, kona čna temperatura rashladnog sredstva motora mjeri se 
nakon vožnje u odgovaraju ćem ispitivanju tipa 1 pri temperaturi od 
23 °C te nakon kondicioniranja na 23 °C tijekom t  soak_ATCT  uz toleran ­
ciju od dodatnih 15 minuta.  
3.9.1.1. U slu čaju da je vrijeme t  soak_ATCT  produljeno u odgovaraju ćem ATCT 
testu, uzima se isto vrijeme kondicioniranja uz toleranciju od dodatnih 
15 minuta.  
3.9.2. Postupak hla đenja potrebno je provesti odmah po završetku ispitivanja 
tipa 1, s maksimalnom odgodom od 10 minuta. Mjereno vrijeme kondi ­
cioniranja je vrijeme izme đu mjerenja kona čne temperature i završetka 
ispitivanja tipa 1 pri 23 °C i potrebno ga je navesti u svim ispitnim 
izvješćima. 
3.9.3. Prosje čna temperatura podru čja kondicioniranja u posljednjih 3 sata 
procesa kondicioniranja oduzima se od mjerene kona čne temperature 
rashladnog sredstva motora na kraju vremena kondicioniranja nazna ­ 
čenog u stavku 3.9.1. To se naziva Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Ako dobiveni Δ T_ATCT  nije u rasponu od - 2 °C do + 4 °C od tempera ­
ture referentnog vozila, ta interpolacijska porodica ne smatra se članom 
iste porodice po ATCT-u.  
3.9.5. Za sva vozila u porodici po ATCT-u temperatura rashladnog sredstva 
mjeri se na istom mjestu u rashladnom sustavu. Ta lokacija mora biti 
što je to mogu će bliža motoru, tako da temperatura rashladnog sredstva 
što je bliže mogu će predstavlja temperaturu motora.  
3.9.6. Mjerenja temperature podru čja kondicioniranja moraju se provesti u 
skladu sa stavkom 3.2.2.2. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 609  
Podprilog 7.  
Izračuni 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Izra čuni koji se odnose specifi čno na hibridna vozila, potpuno 
električna vozila i vozila s gorivnim ćelijama opisani su u Podpri ­
logu 8.  
Detaljni izra čun opisan je u stavku 4. Podpriloga 8.  
1.2. Izra čuni opisani u ovog Podpriloga primjenjuju se za vozila s 
motorima s unutarnjim izgaranjem (ICE).  
1.3. Zaokruživanje rezultata ispitivanja  
1.3.1. Prijelazni koraci u izra čunima ne zaokružuju se.  
1.3.2. Kona čni rezultati emisijskih kriterija zaokružuju se u jednom 
koraku na onaj broj mjesta desno od decimalne to čke koji je 
naveden u primjenjivom standardu emisije plus jedna dodatna 
značajna znamenka.  
1.3.3. Vrijednost korekcije NO  x KH zaokružuje se na dva decimalna 
mjesta.  
1.3.4. Faktor razrje đivanja DF zaokružuje se na dva decimalna mjesta.  
1.3.5. Za informacije koje se ne mogu prona ći u standardima primjenjuje 
se dobra inženjerska prosudba.  
1.3.6. Zaokruživanje rezultata emisije CO  2 i potrošnje goriva opisano je 
u stavku 1.4. ovog Podpriloga.  
1.4. Detaljan opis izra čuna kona čnih rezultata ispitivanja za vozila s 
motorima s unutarnjim izgaranjem  
Rezultati se izra čunavaju redom navedenim u tablici A7/1. Svi 
primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. U 
stupcu „Postupak” navedeni su stavci koji se koriste za izra čun 
ili sadrže dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c cijeli primjenjivi ciklus;  
p svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i svaki primjenjivi element emisija prema kriterijima, bez 
CO  2 ; 
CO  2 Emisije CO  2. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 610  
Tablica A7/1  
Postupak za izra čun konačnih ispitnih rezultata  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Prilog 6.  Neobra đeni rezul ­
tati ispitivanja  Masene emisije 
Podprilog 7., stavci 3. do i uklju ­ 
čujući 3.2.2.  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1. 
Izlazni 
korak 1  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Izračun kombinirahih vrijednosti 
ciklusa: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
pri čemu je: 
M i/CO2,c,2  su rezultati emisija preko 
ukupnog ciklusa; 
d p su prevezene udaljenosti faza 
ciklusa, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2. 
Izlazni koraci 
1 i 2  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB korekcija 
Podprilog 6. – Dodatak 2.  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3. 
Izlazni koraci 
2 i 3  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Postupak ispitivanja emisija za sva 
vozila opremljena sustavom s 
periodičnom regeneracijom, K  i . 
Podprilog 6. – Dodatak 1.  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 ili, 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 i 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 ili, 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
Aditivni pomak ili multiplikativni 
faktor koji se koristiti u skladu s 
Ki određivanjem. 
Ako K  i nije primjenjivo:  
M i;c;4 ¼ M i;c;2 
M CO2 ;c;4 ¼ M CO2 ;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Izlazni koraci 
3 i 4a  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ako K  i je primjenjivo, uskladiti 
fazne vrijednosti CO  2 prema 
kombiniranoj vrijednosti ciklusa:  M CO2,p,4  , g/km.  4b  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 611  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
M CO2;p;4 ¼ M CO2;p;3 Ü AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ako K  i nije primjenjivo:  
M CO2 ;p;4 ¼ M CO2 ;p;3 
Izlazni 
korak 4  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT korekcija u skladu sa 
stavkom 3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani u 
skladu s Dodatkom VII. i primije ­
njeni na vrijednosti kriterijskih 
emisija.  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5. 
„Rezult­
at 
jednog 
ispitiva­
nja” 
Izlazni 
korak 5  Za svako ispitiva ­
nje: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Izračunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklarirana vrijednost. 
Podprilog 6., stavci 1.1.2. do i 
uključujući 1.1.2.3.  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  6. 
Izlazni 
korak 6  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Usklađivanje vrijednosti faza. 
Podprilog 6, stavak 1.1.2.4. 
i: M CO2 ;c;7 ¼ M CO2 ;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7. 
Izlazni koraci 
6 i 7  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Izračun potrošnje goriva. 
Podprilog 7. – Dodatak 6. 
Izračun potrošnje goriva provodi 
se za primjenjivi ciklus i njegove 
faze odvojeno. U tu svrhu: 
(a) koristi se primjenjiva faza ili 
ciklus vrijednosti CO  2 ; 
(b) upotrebljavaju se kriteriji 
emisija preko cijelog ciklusa. 
i: 
M i;c;8 ¼ M i;c;6 
M CO2 ;c;8 ¼ M CO2 ;c;7 
M CO2 ;p;8 ¼ M CO2 ;p;7 FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8. 
„rezul­
tati ispi­
tivanja 
Tipa 1 
za ispi­
tano 
vozilo”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 612  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Korak 8.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km.  ako je ispitno vozilo L ispitano uz 
ispitno vozilo H, rezultiraju ća 
vrijednost kriterija emisije je viša 
od dvije dobivene vrijednosti i 
označava se s M  i,c . 
U slu čaju kombiniranih 
THC+NOx emisija, koristi se 
najviša vrijednost zbroja koji se 
odnosi bilo na VH ili na VL. 
U suprotnom, ako nije ispitano 
vozilo L, M i;c ¼ M i;c;8 
Za CO  2 i potrošnju goriva (FC) 
koriste se vrijednosti dobivene u 
koraku 8, vrijednosti emisije CO  2 
se zaokružuju na dvije decimale, a 
vrijednosti potrošnje goriva (FC) 
na tri decimale.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
I ako je ispiti ­
vano vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  9. 
„Rezult­
at inter­
pola­
cijske 
poro­
dice” 
konačni 
rezultat 
krite­
rijske 
emisije  
Korak 9.  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  Izračuni potrošnje goriva i emisije 
CO  2 za pojedina čna vozila u inter ­
polacijskoj porodici po CO  2 . 
Podprilog 7. – stavak 3.2.3. 
Emisije CO  2 moraju se izraziti u 
gramima po kilometru (g/km), 
zaokruženo na najbliži cijeli broj; 
Vrijednosti potrošnje goriva 
zaokružuju se na jednu decimalu, 
izražene u (l/100km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100km; 
FC p,ind , l/100km.  10. 
„rezultat 
pojedi­
načnog 
vozila” 
Konačni 
rezultat 
CO  2 i 
FC 
2. Utvr đivanje volumena razrije đenog ispušnog plina  
2.1. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaci ­
teta koji radi pri stalnoj ili promjenjivoj brzini protoka.  
2.1.1. Volumni protok se prati i mjeri kontinuirano. Ukupni volumen 
mjeri se za vrijeme ispitivanja.  
2.2. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaci ­
teta pomo ću volumetrijske pumpe  
2.2.1. Volumen se izra čunava prema sljede ćoj jednadžbi: 
V ¼ V 0 Ü N 
pri čemu je:  
V je obujam razrije đenog ispušnog plina izražen u litrama po 
ispitivanju (prije ispravka),  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 613  
V 0 je volumen plina koji dozira volumetrijska pumpa u uvjetima 
ispitivanja, u litrama po okretaju pompe;  
N je broj okretaja po ispitivanju.  
2.2.1.1. Ispravak obujma na standardne uvjete  
Volumen razrije đenog ispušnog plina, V, korigira se prema stan ­
dardnim uvjetima prema sljede ćoj jednadžbi: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
pri čemu je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B je barometarski tlak u ispitnoj prostoriji u kPa,  
P 1 je podtlak na ulazu volumetrijske pumpe u odnosu na baro ­
metarski tlak okoline, kPA,  
T p je aritmeti čka prosje čna temperatura razrije đenog ispušnog 
plina koji ulazi u volumetrijsku pumpu tijekom ispitivanja, u 
kelvinima (K).  
3. Masene emisije  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. S pretpostavkom zanemarivanja efekata stla čivosti, svi plinovi 
uključeni u procese usisa, sagorijevanja i ispuha mogu se smatrati 
idealnim prema Avogadrovoj teoriji.  
3.1.2. Masa, M plinovitog sastojka koju emitira vozilo za vrijeme ispi ­
tivanja odre đuje se množenjem volumne koncentracije predmetnog 
plina i volumena razrije đenog ispušnog plina s obzirom na slje ­
deće gustoće u referentnim uvjetima okoline od 273,15 K (0 °C) i 
101,325 kPa:  
Ugljični monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Ugljični dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Ugljikovodici:  
Za benzin (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) ρ ¼ 0,646g =l 
Za dizel (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) ρ ¼ 0,625g =l 
za LPG (C  1 H 2.525 ) ρ ¼ 0,649g =l 
za NG/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
Za etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) ρ ¼ 0,934g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 614  
Gustoća za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih 
ugljikovodika pri 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa te ovisi o gorivu. 
Gustoća za izračun mase propana (vidjeti stavak 3.5. Podpriloga 5) 
iznosi 1,967 g/l pri standardnim uvjetima.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, gusto ća tog goriva 
izračunava se pomo ću jednadžbe dane u stavku 3.1.3. ovog 
Podpriloga.  
3.1.3. Op ća jednadžba za izra čun ukupne gusto će ugljikovodika za svako 
referentno gorivo sa srednjim sastavom C  X H Y O Z je kako slijedi:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemu je:  
ρ THC gustoća ukupnih ugljikovodika i ne-metanskih plinova 
ugljikovodici, g/l;  
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);  
V M molarni volumen idealnog plina na 273.15 K (0 °C) i 
101.325 kPa (22.413 l/mol);  
H/C je odnos vodika i ugljika za specifi čno gorivo  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z . 
3.2. Izra čuni masenih emisija  
3.2.1. Masene emisije plinovitih sastojak ispušnih plinova po fazi ciklusa 
izračunavaju se prema sljede ćim jednadžbama: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
pri čemu je:  
M i je masena emisija sastojka i po jednom ispitivanju ili fazi, 
g/km;  
V mix je volumen razrije đenog ispušnog plina po ispitivanju ili 
fazi, izražen u litrama po jednom ispitivanju/fazi ispitivanja 
i korigiran prema standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 
101,325 kPa);  
ρ i je gustoća sastojka i u gramima po litri pri standardnim 
uvjetima temperature i tlaka (273,15 K (0 °C) i 101,325 
kPa);  
KH je faktor korekcije vlažnosti primjenjiv samo na masene 
emisije oksida dušika, NO  2 i NO  x , po jednom ispitivanju 
ili fazi ispitivanja;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 615  
C i koncentracija one čišćujuće tvari  i po ispitivanju ili fazi u 
razrijeđenom ispušnom plinu izražena u ppm i korigirana 
za količinu spoja  i sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
d je udaljenost koja je vožena u WLTC ispitivanju, km;  
n je broj faza primjenjivog WLTC  
3.2.1.1. Koncentracija plinovitog spoja u razrije đenom ispušnom plinu 
korigira se za koli činu plinovitog spoja u zraku za razrje đivanje 
kako slijedi: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemu je:  
C i koncentracija one čišćujuće tvari  i u razrije đenom ispušnom 
plinu izražena u ppm i korigirana za koli činu onečišćujuće 
tvari i sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
C e je izmjerena koncentracija plinovitog sastojka i u razrije ­ 
đenom ispušnom plinu, ppm;  
C d koncentracija plinovitog sastojka  i u zraku za razrje đivanje, 
ppm;  
DF je faktor razrje đivanja.  
3.2.1.1.1. Faktor razrje đivanja DF izra čunava se pomo ću jednadžbe za pred ­
metno gorivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za benzin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizel (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za PP/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodik  
U odnosu na jednadžbu za vodik:  
C H2O koncentracija H  2 O u razrije đenom ispušnom plinu 
sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, izražena u 
postotku obujma;  
C H2O-DA  koncentracija H  2 O u razrije đenom zraku, postotak 
volumena;  
C H2 koncentracija H  2 u razrijeđenom ispušnom plinu sadr ­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, faktor DF za to 
gorivo izra čunava se pomo ću jednadžbe dane u stavku 3.2.1.1.2. 
ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 616  
Ako proizvo đač koristi faktor DF koji pokriva nekoliko faza, on 
izračunava DF uzimanjem srednje koncentracije plinovitih sasto ­
jaka za predmetne faze.  
Srednja koncentracija plinovitog spoja ra čuna se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
pri čemu je:  
C i je glavna koncentracija plinskog spoja;  
C i,phase  je koncentracija svake faze;  
V mix,phase  je V  mix odgovaraju će faze;  
3.2.1.1.2. Op ća jednadžba za izra čun faktora razrje đivanja DF za svako 
referentno gorivo sa aritmeti čki osrednjenim sastavom C  x H y O z je 
kako slijedi: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemu je: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 u razrijeđenom ispušnom plinu sadr ­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, izražena u postotku 
obujma;  
C HC je koncentracija HC u razrije đenom ispušnom plinu sadr ­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm jednaka vrijednost 
ugljika.  
C CO je koncentracija CO u razrije đenom ispušnom plinu sadr ­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
3.2.1.1.3. Mjerenje metana  
3.2.1.1.3.1. Za mjerenja metana pomo ću GC-FID izra čunava se NMHC prema 
sljedećoj jednadžbi: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
pri čemu je:  
C NMHC  je korigirana koncentracija NMHC-a u razrije đenom 
ispušnom plinu, ppm ekvivalent ugljika;  
C THC koncentracija THC-a u razrije đenom ispušnom plinu, 
ppm ekvivalent ugljika i korigirana iznosom THC-a 
sadržanim u zraku za razrje đivanje;  
C CH4 je koncentracija C  CH4 u razrijeđenom ispušnom plinu, 
ppm ekvivalent ugljika i korigirana iznosom CH  4 sadr­ 
žanim u zraku za razrje đivanje;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 617  
Rf CH4 je odzivni faktor FID-a prema metanu kako je defini ­
rano u stavku 5.4.3.2. Podpriloga 5.  
3.2.1.1.3.2. Za mjerenja metana pomo ću NMC-FID-a, izra čun NMHC-a ovisi 
o plinu / metodi za kalibriranje koji se upotrebljavaju za prila ­
godbu nule/kalibriranje.  
Kada se za mjerenje THC (bez NMC) upotrebljava FID, on se 
kalibrira smjesom zraka/propana ili na uobi čajeni način. 
Za kalibraciju FID-a u nizu s NMC-om dopuštene su sljede će 
metode.  
(a) plin za kalibraciju koji se sastoji od propana/zraka zaobilazi 
NMC;  
(b) plin za kalibraciju koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz 
NMC.  
Preporučuje se kalibracija metana FID-a metanom/zrakom kroz 
NMC.  
U slučaju (a) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se 
pomoću sljedećih jednadžbi: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ako je vrijednost r  h < 1,05, ista se može izostaviti iz gornje 
jednadžbe za C  CH4 . 
U slučaju (b) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se 
pomoću sljedećih jednadžbi: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC s uzorkovnim plinom koji te če 
kroz NMC, ppm  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC s uzorkovnim plinom koji 
obilazi NMC, ppm  
r h je faktor odziva metana odre đen u skladu sa 
stavkom 5.4.3.2. Podpriloga 5;  
E M učinkovitost metana odre đena u skladu sa stavkom 
3.2.1.1.3.3.1. ovog Podpriloga;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 618  
E E učinkovitost etana odre đena u skladu sa stavkom 
3.2.1.1.3.3.2. ovog Podpriloga;  
ako je r  h < 1.05 može se izostaviti iz jednadžbi u gore navedenom 
slučaju (b) za C  CH4 i C  NMHC  . 
3.2.1.1.3.3. U činkovitost konverzije odvaja ča nemetana (NMC)  
NMC se koristi za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka 
plina oksidacijom svih ugljikovodika osim metana. U idealnom 
slučaju, pretvorba za metan iznosi 0 %, a za druge ugljikovodike 
koje predstavlja etan 100 %. Za to čno mjerenje NMHC-a utvr đuju 
se dvije u činkovitosti koje se potom upotrebljavaju za izra čun 
emisija NMHC-a.  
3.2.1.1.3.3.1. U činkovitost pretvaranja metana, E  M 
Plin za kalibriranje metana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu 
se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a dvije se koncentracije 
bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji teče kroz NMC, 
ppm C;  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji zaobilazi NMC, 
ppm C;  
3.2.1.1.3.3.2. U činkovitost pretvaranja etana, E  E 
Plin za kalibriranje etana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu se 
NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a dvije se koncentracije 
bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji teče kroz NMC, 
ppm C;  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji zaobilazi NMC, 
ppm C;  
Ako je u činkovitost pretvorbe etana za NMC ve ća ili jednaka 
0,98, vrijednost E  E se postavlja na 1 za sve naknadne izra čune. 
3.2.1.1.3.4. Ako je FID metana kalibriranje pomo ću rezača tada je E  M 0. 
Jednadžba za izra čun C  H4 u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) ovog 
Podpriloga postaje:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 619  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Jednadžba za izra čun C  NMHC  u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) 
ovog Podpriloga postaje: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Gustoća koja se rabi za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći 
ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa te ovisi 
o gorivu.  
3.2.1.1.4. Izra čun aritmeti čki osrednjene koncentracije ponderirane prema 
protoku  
Sljedeća metoda izra čuna primjenjuje se isklju čivo za CVS 
sustave koji nisu opremljeni izmjenjiva čem topline ili za CVS 
sustave s izmjenjiva čem topline koji nisu sukladni sa stavkom 
3.3.5.1. Podpriloga 5.  
Kada brzina protoka CVS-a, qvcvs, varira tijekom ispitivanja više 
od ± 3 % od aritmeti čki osrednjene vrijednosti brzine protoka, za 
sva kontinuirana mjerenja razrje đenja, uklju čujući i PN, koriste se 
aritmetički osrednjene vrijednosti ponderirane prema protoku; 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemu je:  
C e je aritmeti čki osrednjena vrijednost koncentracije ponde ­
rirana prema protoku;  
qvcvs(i) je brzina protoka CVS-a u vremenu  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) je koncentracija u vremenu t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt interval uzorkovanja, s;  
V Ukupni volumen CVS, m  3 . 
3.2.1.2. Izra čunavanje korektivnog faktora za vlažnost pri ispitivanju NO  x 
Radi korigiranja utjecaja vlažnosti na rezultate dušikovih oksida 
primjenjuju se sljede ći izračuni: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
pri čemu je: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
i: 
H specifi čna vlažnost, grami vodene pare po kilogramu suhi 
zrak; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 620  
R a relativna vlažnost okolnog zraka, u postotcima;  
P d tlak pare zasi ćene mješavine pri tlaku okoline, kPa;  
P B atmosferski tlak u prostoriji, kPa.  
Faktor KH ra čuna se za svaku fazu ispitnog ciklusa.  
Okolna temperatura i relativna vlažnost definiraju se kao aritme ­
tička sredina kontinuirano mjerenih vrijednosti za vrijeme trajanja 
svake faze.  
3.2.2. Odre đivanje masene emisije ugljikovodika (HC) iz motora s 
kompresijskim paljenjem  
3.2.2.1. Za izra čun masene emisije ugljikovodika za motore s kompresij ­
skim paljenjem izra čunava se aritmeti čka sredina koncentracije 
ugljikovodika pomo ću sljedeće jednadžbe:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
pri čemu je: 
R t 2 
t 1 C HC dt je integral zabilježenih vrijednosti zagrijanog FID 
analizatora za vrijeme ispitivanja (od (t  1 do t  2 ); 
C e je koncentracija ugljikovodika izmjerena u razrije ­ 
đenom ispušnom plinu u ppm C  i i zamjenjuje se za 
C HC u svim odnosnim jednadžbama.  
3.2.2.1.1. Koncentracija HC-a u zraku za razrje đivanje odre đuje se iz vre ćica 
sa zrakom za razrje đivanje. Korekcija se provodi u skladu sa 
stavkom 3.2.1.1. ovog Podpriloga.  
3.2.3. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u 
interpolacijskoj porodici  
3.2.3.1. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 bez korištenja interpola ­
cijske metode  
Vrijednost emisije CO  2 , određena u skladu sa stavkom 3.2.1. ovog 
Podpriloga i vrijednost potrošnje goriva izra čunana u skladu sa 
stavkom 6. ovog Podpriloga pripisuju se svim pojedinim vozilima 
interpolacijske porodice, a metoda interpolacije tada nije primje ­
njiva.  
3.2.3.2. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 korištenjem interpolacijske 
metode  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedino 
vozilo u interpolacijskoj porodici može se izra čunati putem inter ­
polacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.1. do 3.2.3.2.5. 
ovog Podpriloga.  
3.2.3.2.1. Potrošnja goriva i emisije CO  2 ispitnih vozila L i H  
Masa emisija CO  2 , M CO  2 ÄL , i M CO  2 ÄH i njene faze p,  M CO  2 ÄL;p i 
M CO2ÄH;p , ispitnih vozila L i H, korištena za izra čune u nastavku 
uzima se iz koraka 9 Tablice A7/1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 621  
Vrijednosti potrošnje goriva se tako đer uzimaju iz koraka 9 
Tablice A7/1 i ozna čavaju se s FC  L,p i FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
3.2.3.2.2.1. Masa pojedina čnog vozila  
Ispitne mase vozila H i L koriste se kao ulazne vrijednosti inter ­
polacijske metode.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila u skladu sa 
stavkom 3.2.25. ovog Dodatka.  
Ako se za ispitna vozila L i H koristi ista ispitna masa, vrijednost 
TM  ind potrebno je podesiti na masu ispitnog vozila H za interpo ­
lacijsku metodu.  
3.2.3.2.2.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila,  
Stvarne vrijednosti otpora kotrljanja za odabrane gume na 
ispitnom vozilu L, RR  L , i ispitnom vozilu H, RR  H , koriste se 
kao ulazne vrijednosti za interpolacijsku metodu. Pogledajte 
stavak 4.2.2.1. Podpriloga 4.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L ili H imaju 
različite vrijednosti otpora kotrljanja, ponderirana srednja vrijed ­
nost otpora kotrljanja ra čuna se prema sljede ćoj jednadžbi: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemu je:  
RR  x,FA je otpor kotrljanja guma na prednjoj osovini, kg/t;  
RR  x,RA je otpor kotrljanja guma na stražnjoj osovini, kg/t;  
mp x,FA je omjer mase vozila na prednjoj osovini vozila H;  
x predstavlja vozila L, H ili pojedina čno vozilo.  
Za gume montirane na pojedina čno vozilo, vrijednost otpora 
kotrljanja postavlja se na vrijednost klase RR  ind za primjenjivu 
klasu otpora kotrljanja gume, prema tablici A4/1 Podpriloga 4.  
Ako gume imaju razli čite vrijednosti klase otpora kotrljanja na 
prednjoj i stražnjoj osovini, koristi se ponderirana srednja vrijed ­
nost izračunana prema jednadžbi u ovom stavku.  
Ako su na ispitna vozila L i H montirane iste gume, vrijednost 
RR  ind za interpolacijsku metodu potrebno je postaviti na RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Aerodinami čki otpor pojedina čnog vozila,  
Aerodinami čki otpor mjeri se u zra čnom tunelu prema zahtjevima 
iz stavka 3.2. Podpriloga 4., potvr đenim od strane homologacij ­
skog tijela, za svaku komponentu dodatne opreme i oblike nado ­
gradnje vozila koji utje če na stvaranje aerodinami čkog otpora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 622  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela 
moguće je koristiti alternativnu metodu (npr. simulaciju, zra čni 
tunel ne zadovoljava zahtjeve kriterija u Podprilogu 4) za odre đi­
vanje Δ(C D ×A f ), ako su pritom zadovoljeni sljede ći uvjeti:  
(a) Alternativna metoda odre đivanja otpora mora zadovoljavati 
zahtjeve to čnosti za Δ(C D ×A f ) od ± 0,015 m  2 te dodatno, 
ako se koristi metoda simulacije, potrebna je detaljna 
potvrda metode ra čunalne dinamike fluida (CFD), kako bi se 
prikazao profil stvarnog protoka zraka oko nadogradnje, uklju ­ 
čujući i red veli čine brzina protoka, sila ili tlakova koji odgo ­
vara validacijskim ispitnim rezultatima;  
(b) Alternativna metoda se smije koristiti isklju čivo za one dije ­
love vozila koji uzrokuju aerodinami čki otpor (npr. kota či, 
oblik nadogradnje, rashladni sustav) za koje je dokazana i 
potvrđena istovjetnost;  
(c) Dokaz istovjetnosti mora se unaprijed predo čiti homologacij ­
skom tijelu za svaku cestovnu porodicu vozila ako se koristi 
matematička metoda, ili svake četiri godine ako se koristi 
mjerna metoda, te se u svakom slu čaju mora temeljiti na 
mjerenjima u zra čnom tunelu koja ispunjavaju kriterije ovog 
Dodatka;  
(d) Ako je Δ(C D × A  f ) opcije više nego dvostruko ve ća od vrijed ­
nosti u opciji za koji je predo čen dokaz, aerodinami čki otpor 
se ne smije utvr đivati pomo ću alternativne metode; i  
(e) Ako se simulacijski model izmijeni, nužna je ponovna valida ­
cija modela. Δ(C D ×A f ) LH je razlika umnoška koeficijenta aero ­
dinamičkog otpora i čeone površine ispitnog vozila H i istog 
umnoška za vozilo L, te se mora uklju čiti u sva izvješ ća o 
ispitivanju, m  2 . 
Δ(C D ×A f ) ind je razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine ispitnog vozila L i istog umnoška za 
pojedinačno vozilo koja nastaje zbog dodatne opreme i oblika 
nadogradnje vozila koje se razlikuju od onih na ispitnom 
vozilu L, m  2 ; 
Ove razlike u aerodinami čkom otporu, Δ(C D ×A f ), moraju se 
utvrditi s to čnošću od 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A f ) ind može se izra čunati u skladu sa sljede ćom jednadžbom 
uz održavanje to čnosti od 0,015 m  2 i za zbroj komponenata 
dodatne opreme i razli čitih oblika nadogradnje: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
pri čemu je:  
C D je koeficijent aerodinami čnog otpora;  
A f je čeona površina vozila, m  2 ; 
n je broj komponenti dodatne opreme na pojedi ­
načnom vozilu koje se razlikuju od ispitnog 
vozila L.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 623  
ΔðC D Ü A f Þ i je razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine koja nastaje zbog pojedine 
značajke na vozilu i, koja je pozitivna za kompo ­
nentu dodatne opreme koja dodaje aerodinami čki 
otpor u odnosu na ispitno vozilo L i obrnuto, m  2 ; 
Zbroj svih razlika  ΔðC D Ü A f Þ i između ispitnih vozila L i H mora 
odgovarati ukupnoj razlici izme đu ispitnih vozila L i H, te se 
označava s Δ(C D ×A f ) LH . 
Povećanje ili smanjenje umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine vozila izraženo kao Δ(C D ×A f ) za sve 
komponente dodatne opreme i oblike nadogradnje u interpolacij ­
skoj porodici koje:  
(a) ima utjecaj na aerodinami čki otpor vozila i  
(b) treba se uklju čiti u interpolaciju  
ukključuje se u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
Aerodinami čki otpor vozila H primjenjuje se na cijelu interpola ­
cijsku porodicu te se Δ(C D ×A f ) LH postavlja na nulu ako:  
(a) se ispitivanjem u zra čnom tunelu ne može s to čnošću utvrditi 
Δ(C D ×A f ); ili 
(b) nema komponenti dodatne opreme koje utje ču na aerodi ­
namički otpor ispitnih vozila H i L koje je potrebno uklju čiti 
u interpolacijsku metodu.  
3.2.3.2.2.4. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čna vozila u interpolacijskoj 
porodici  
Koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 (definirani u Podprilogu 
4.) za ispitna vozila H i L ozna čavaju se s f  0,H i f 1,H , f 2,H i f 0,L , 
f 1,H i f 2,H . Prilagođena krivulja cestovnog otpora za ispitno vozilo 
L definira se na sljede ći način: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Primjenom regresijske metode najmanjih kvadrata u rasponu refe ­
rentnih to čaka brzine, prilago đeni koeficijenti cestovnog otpora  
f ä 
0;L i f ä 
2;L određuju se za  F L ðvÞ s linearnim koeficijentom  f ä 
1;L 
podešenim na f  1,H . Koeficijenti cestovnog otpora f  0,ind , f 1,ind i 
f 2,ind za pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici ra čunaju 
se pomoću sljedećih jednadžbi: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ili ako je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, primjenjuje se 
jednadžba za  f 0;ind dolje: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 624  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
ili ako je  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, primjenjuje se jednadžba za  F 2;ind 
dolje: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
pri čemu je: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Za porodicu po matrici cestovnog otpora koeficijenti cestovnog 
otpora f  0 , f 1 i f 2 za pojedina čno vozilo ra čunaju se u skladu s 
jednadžbama iz stavka 5.1.1. Podpriloga 4.  
3.2.3.2.3. Izra čun ciklusne potrošnje energije  
Ciklusna potrošnja energije primjenjivog WLTC ispitivanja E  k i 
potrošnja energije svih faza primjenjivog ciklusa E  k,p izračunavaju 
se u skladu s postupkom opisanim u stavku 5. ovog Podpriloga, za 
sljedeće setove, k, cestovnog otpora i masa:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(ispitno vozilo L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(ispitno vozilo H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici)  
3.2.3.2.4. Izra čun vrijednosti emisije CO  2 za pojedina čno vozilo u interpo ­
lacijskoj porodici pomo ću interpolacijske metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti masene 
emisije CO  2 u g/km za pojedina čno vozilo ra čunaju se prema 
sljedećoj jednadžbi: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Masa emisije CO  2 u g/km u cijelom ciklusu za pojedina čno vozilo 
računa se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Vrijednosti  1,p , E  2,p i E  3,p , te E  1 , E  2 i E  3 definirane su u stavku 
3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 625  
3.2.3.2.5. Izra čun vrijednosti potrošnje goriva FC za pojedina čno vozilo u 
interpolacijskoj porodici pomo ću interpolacijske metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti potrošnje 
goriva u l/100 km za pojedina čno vozilo ra čunaju se prema slje ­
dećoj jednadžbi:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Potrošnja vozila, l/100 km, potpunog ciklusa za pojedina čno 
vozilo računa se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Vrijednosti E  1,p , E 2,p i E 3,p te E  1 , E 2 i E 3 definirane su u stavku 
3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.  
3.2.4. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u 
porodici po matrici cestovnog otpora  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedina čno 
vozilo u porodici po matrici cestovnog otpora može se izra čunati 
putem interpolacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.3. do 
3.2.3.2.5. ovog Podpriloga. Gdje je to primjenjivo referentne 
vrijednosti za vozilo L i/ili H zamjenjuju se referentnim vrijedno ­
stima za vozilo L  M i/ili H  M . 
3.2.4.1. Odre đivanje potrošnje goriva i emisije CO  2 vozila L  M i H  M 
Masena emisija CO  2 M CO2 za vozila L  M i H  M određuje s prema 
izračunima u stavku 3.2.1. ovog Podpriloga za pojedina čne faze 
ciklusa p primjenjivog WLTC ciklusa ispitivanja i ozna čavaju se 
kao M CO  2 –LM ;p i M CO  2 –HM ;p . Potrošnja goriva za pojedina čne faze 
ciklusa primjenjivog WLTC ispitivanja odre đuje se u skladu sa 
stavkom 6. ovog Podpriloga i ozna čava se kao FC  LM,p , i FC  HM,p . 
3.2.4.1.1. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
Sila cestovnog otpora izra čunava se u skladu s postupkom 
opisanim u stavku 5.1. Podpriloga 4.  
3.2.4.1.1.1. Masa pojedina čnog vozila  
Ispitne mase vozila H  M i L  M odabrane u skladu sa stavkom 
4.2.1.4. Podpriloga 4 koriste se za ulazne vrijednosti.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila prema definiciji 
ispitne mase u stavku 3.2.25. ovog Dodatka.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista ispitna masa, vrijednost 
TM  ind je potrebno podesiti na masu vozila H  M za metodu porodice 
po matrici cestovnog otpora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 626  
3.2.4.1.1.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila,  
Vrijednosti otpora kotrljanja za vozila L  M , RR  LM i vozila H  M , 
RR  HM , odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpriloga 4 
koriste se kao ulazne vrijednosti.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L  M ili H  M imaju 
različite vrijednosti otpora kotrljanja, ponderirana srednja vrijed ­
nost otpora kotrljanja ra čuna se prema sljede ćoj jednadžbi: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemu je:  
RR  x,FA je otpor kotrljanja guma na prednjoj osovini, kg/t;  
RR  x,RA je otpor kotrljanja guma na stražnjoj osovini, kg/t;  
mp x,FA je omjer mase vozila na prednjoj osovini;  
x predstavlja vozila L, H ili pojedina čno vozilo.  
Za gume montirane na pojedina čno vozilo, vrijednost otpora 
kotrljanja RR  ind postavlja se na vrijednost klase za primjenjivu 
klasu otpora kotrljanja gume prema tablici A4/1 Podpriloga 4.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini imaju razli čite vrijed ­
nosti klase otpora kotrljanja, koristi se ponderirana srednja vrijed ­
nost izračunana prema jednadžbi u ovom stavku.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi isti otpor kotrljanja, vrijednost 
RR  ind je potrebno podesiti na RR  HM za metodu porodice po 
matrici cestovnog otpora.  
3.2.4.1.1.3. Čeona površina pojedina čnog vozila  
Vrijednosti za čeonu površinu vozila L  M , A fLM i vozila H  M , A fHM , 
odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpriloga 4 koriste se kao 
ulazne vrijednosti.  
A f,ind , m  2 , je čeona površina pojedina čnog vozila.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista čeona površina, vrijednost 
A f,ind je potrebno podesiti prema čeonoj površini vozila H  M za 
metodu porodice po matrici cestovnog otpora.  
3.3. PM  
3.3.1. Izra čun 
PM se izra čunava prema sljede ćim jednadžbama: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 627  
ako se ispušni plinovi ispuhuju izvan tunela;  
i: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V mix obujam razrije đenih ispušnih plinova (vidjeti stavak 2. 
ovog Priloga) u standardnim uvjetima,  
V ep volumen razrije đenog ispušnog plina koji struji kroz filtar 
za uzorkovanje krutih čestica pod standardnim uvjetima;  
P e masa čestičnih tvari prikupljenih na jednom ili na više 
filtara za uzorkovanje, mg;  
d je udaljenost vožena u odgovaraju ćem ispitnom ciklusu, 
km. 
3.3.1.1. Ako se koristi korekcija za masu pozadinske čestične tvari iz 
sustava za razrje đivanje, ona se odre đuje u skladu sa stavkom 
1.2.1.3.1. Podpriloga 6. U tom slu čaju masa čestične tvari 
(mg/km) ra čuna se pomo ću sljedećih jednadžbi:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
ako se ispušni plinovi ventiliraju van tunela;  
i: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V ap je volumen protoka zraka kroz filtar za uzorkovanje čestične 
tvari u tunelu pod standardnim uvjetima;  
P a masa čestične tvari iz zraka za razrje đivanje, ili iz pozadin ­
skog zraka u tunelu za razrje đivanje, utvr đena prema jednoj 
od metoda navedenih u stavku 1.2.1.3.1. Podpriloga 6;  
DF je faktor razrje đivanja odre đena u skladu sa stavkom 
3.2.1.1.1. ovog Podpriloga;  
Ako primjena korekcije pozadinskih čestica daje negativni rezul ­
tat, smatra se da je vrijednost korekcije nula mg/km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 628  
3.3.2. Izra čun čestične tvari pomo ću metode dvostrukog razrje đenja 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
pri čemu je:  
V ep je volumen razrije đenih ispušnih plinova koji teku kroz 
filtar za uzorkovanje čestica pod standardnim uvjetima,  
V set je volumen dvostruko razrije đenog ispušnog plina koji 
prolazi kroz filtre za uzorkovanje čestične tvari u stan ­
dardnim uvjetima;  
V ssd volumen sekundarnog zraka za razrje đivanje pod stan ­
dardnim uvjetima.  
Ako se sekundarni razrije đeni uzorak plina za PM mjerenje ne 
vraća u tunel, volumen CVS-a izra čunava se kao za jedno razrje ­ 
đivanje, npr.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
pri čemu je:  
V mix indicated  izmjerena koncentracija razrije đenih ispušnih 
plinova u sustavu za razrje đivanje nakon ekstrakcije 
uzorka čestične tvari pod standardnim uvjetima.  
4. Odre đivanje PN-a  
4.1. PN se izra čunava prema sljede ćoj jednadžbi:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
pri čemu je:  
PN broj emitiranih čestica, čestica po kilometru;  
V volumen razrije đenog ispušnog plina u litrama po ispitivanju 
(nakon primarnog razrje đivanja, samo u slu čaju dvostrukog 
razrjeđivanja) i korigiran prema standardnim uvjetima 
(273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa);  
k kalibracijski faktor za ispravljanje PNC mjerenja prema razini 
referentnog instrumenta ako ovo nije primijenjeno unutar 
PNC jedinice. Ako se kalibracijski faktor primjenjuje unutar 
PNC-a, on iznosi 1;  
C s korigirana koncentracija broja čestica iz razrije đenog ispu ­ 
šnog plina izražena kao aritmeti čka sredina broja čestica po 
kubičnom centimetru iz ispitivanja emisije ispušnih plinova 
uključujući puno trajanje ciklusa vožnje. Ako rezultati srednje 
volumne koncentracije  C s PNC-a nisu mjereni u stan ­
dardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa), koncen ­
tracije je potrebno korigirati za te uvjete  C s ; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 629  
C b zrak za razrje đivanje ili koncentracija pozadinskih čestica iz 
tunela za razrje đivanje, dopuštena od strane homologacijskog 
tijela, u česticama po kubi čnom centimetru, korigirana za 
slučajnosti i uskla đena sa standardnim uvjetima (273,15 K 
(0 °C) i 101,325 kPa);  
f r faktor redukcije srednje vrijednosti koncentracije čestica za 
VPR pri postavki razrje đivanja korištenoj za ispitivanje;  
f rb faktor redukcije srednje vrijednosti koncentracije čestica za 
VPR pri postavki razrje đivanja korištenoj za mjerenje poza ­
dinskih čestica;  
d udaljenost vožena u odgovaraju ćem primjenjivom ispitnom 
ciklusu, km.  
C izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
pri čemu je:  
C i diskretna mjera koncentracije broja čestica u ispuhu razrije ­ 
đenog plina iz PNC-a; čestica po cm  3 korigirana na slu čajno­
sti; 
n ukupan broj izvršenih mjerenja koncentracije diskretnog broja 
čestica tijekom primjenjivog ispitnog ciklusa i izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
n ¼ t Ü f 
pri čemu je:  
t vrijeme trajanja primjenjivog ispitnog ciklusa, s;  
f frekvencija bilježenja podataka na broja ču čestica, Hz.  
5. Izra čun ciklusne potrošnje energije  
Ako nije druga čije određeno, izra čun se temelji na dijagramu 
ciljne brzine datom u diskretnim vremenskim to čkama uzorkova ­
nja. 
Za potrebe izra čuna svaka vremenska to čka uzorkovanja interpre ­
tira se kao vremensko razdoblje. Ako nije druga čije određeno, 
trajanje Δt ovih razdoblja iznosi 1 sekundu.  
Ukupna potražnja za energijom za cijeli ciklus ili za specifi čnu 
fazu ciklusa izra čunava se zbrajanjem preko E  i odgovaraju ćeg 
vremena ciklusa izme đu t start i t end prema sljede ćoj jednadžbi: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 630  
pri čemu je:  
E i ¼ F i Ü d i ako F  i> 0 
E i ¼ 0 ako F  i Ï 0 
i: 
t start vrijeme po četka primjenjivog ispitnog ciklusa ili faze, s;  
t end vrijeme po četka završetka ispitnog ciklusa ili faze, s;  
E i zahtjev za energijom tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do 
(i), Ws;  
F i pokretačka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), N;  
d i prijeđena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do 
(i), m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
pri čemu je:  
F i pokretačka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), 
N; 
v i ciljna brzina u vremenu t  i , km/h;  
TM ispitna masa, kg  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 koeficijenti cestovnog otpora za razmatrano ispitno vozilo 
(TM  L , TM  H ili TM  ind ) u N, N/(km/h) i N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
d i prijeđena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), 
m; 
v i ciljna brzina u odre đenom vremenu t  i , km/h;  
t i vrijeme, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
v i ciljna brzina u odre đenom vremenu t  i , km/h;  
t i vrijeme, s.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 631  
6. Izra čun potrošnje goriva  
6.1. Zahtijevane karakteristike goriva za izra čun vrijednosti potrošnje 
goriva uzimaju se iz Dodatka IX.  
6.2. Vrijednosti potrošnje goriva ra čunaju se iz emisije ugljikovodika, 
ugljičnog monoksida i uglji čnog dioksida pomo ću rezultata u 
koraku 6 za kriterijske emisije i koraku 7 za CO  2 iz tablice A7/1.  
6.2.1. Op ća jednadžba iz stavka 6. to čke 12. koja koristi omjere H/C i 
O/C koristi se za izra čun potrošnje goriva.  
6.2.2. Za sve jednadžbe u stavku 6. ovog Podpriloga:  
FC je potrošnja goriva za specifi čnu vrstu goriva, l/100km (ili 
u m  3 na 100 km za prirodni plin ili u kg/100 km za 
vodik);  
H/C je odnos vodika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);  
ρ fuel je gustoća ispitnog goriva, kg/l. Za plinovita goriva, 
gustoća goriva pri 15 °C;  
HC su emisije ugljikovodika, g/km;  
CO su emisije uglji čnog monoksida, g/km;  
CO  2 su emisije uglji čnog dioksida, g/km;  
H 2 O su emisije vode, g/km;  
H 2 su emisije vodika, g/km;  
p 1 je tlak plina u spremniku za gorivo prije primjenjivog 
ispitnog ciklusa, Pa;  
p 2 je tlak plina u spremniku za gorivo nakon primjenjivog 
ispitnog ciklusa, Pa;  
T 1 je temperatura u spremniku za gorivo prije primjenjivog 
ispitnog ciklusa, K;  
T 2 je temperatura u spremniku za gorivo nakon primjenjivog 
ispitnog ciklusa, K;  
Z 1 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  1 i T 1 ; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 632  
Z 2 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  2 i T 2 ; 
V je unutarnji volumen spremnika plinovitog goriva, m  3 
d je teoretska duljina primjenjive faze ili ciklusa, km.  
6.3. Rezervirano  
6.4. Rezervirano  
6.5. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koje kao gorivo 
upotrebljava benzin (E10): 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
koristi UNP (prirodni plin): 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ako se sastav kod ispitivanja primijenjenog goriva razlikuje od 
sastava pretpostavljenog kod izra čunavanja normalizirane potro ­ 
šnje, može se na zahtjev proizvo đača primijeniti popravni faktor 
cf, kako slijedi, koriste ći sljedeću jednadžbu: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Korekcijski faktor cf, koji se može primijeniti, odre đuje se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
pri čemu je:  
n actual je stvarni omjer H/C upotrijebljenog goriva.  
6.7. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
upotrebljavaju PP/biometan: 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervirano  
6.9. Rezervirano  
6.10. Za vozilo s motorom na kompresijsko paljenje koja kao gorivo 
upotrebljava dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 633  
6.11. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
upotrebljava etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Potrošnja goriva za bilo koje ispitno gorivo može se izra čunati 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
koristi vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Uz odobrenje homologacijskog tijela te za vozila pogonjena plino ­
vitim ili teku ćim vodikom proizvo đač može odabrati izra čun 
potrošnje goriva pomo ću dolje navedene jednadžbe za potrošnju 
goriva ili pomo ću metode koja koristi standardni protokol, kakav 
je, primjerice, SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Faktor stla čivosti dobiva se prema sljede ćoj tablici:  
Tablica A7/2  
Faktor stla čivosti Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p 
(bara)  33 0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 634  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
U slučaju da potrebne ulazne vrijednosti za p i T nisu navedene u 
tablici, faktor stla čivosti dobiva se linearnom interpolacijom me đu 
faktorima stla čivosti navedenih u tablici, izabiru ći one koji su 
najbliži traženoj vrijednosti.  
7. Izra čun elemenata dijagrama vožnje  
7.1. Op ći zahtjevi  
Propisana brzina izme đu vremenskih to čaka u Tablicama A1/1 do 
A1/12 odre đuje se metodom linearne interpolacije frekvencijom od 
10 Hz.  
U slučaju do kraja pritisnute papu čice akceleratora, za izra čune 
elemenata dijagrama vožnje u tim razdobljima rada umjesto 
stvarne brzine vozila mora se koristiti propisana brzina.  
7.2. Izra čun elemenata dijagrama vožnje  
Sljedeći indeksi se izra čunavaju u skladu sa SAE J2951 (izmije ­
njeno u sije čnju 2014.):  
(a) ER: indeks energije  
(b) DR: indeks prije đene udaljenosti  
(c) EER: indeks energetske ekonomi čnosti  
(d) ASCR: indeks apsolutne promjene brzine  
(e) IWR: indeks inercijskog rada  
(f) RMSSE: kvadratna sredina pogreške mjerenja brzine  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 635  
Podprilog 8.  
Potpuno elektri čna, hibridna elektri čna i vozila na gorivne ćelije s 
komprimiranim vodikom  
1. Op ći zahtjevi  
Za ispitivanje NOVC-HEV-ova, OVC-HEV-ova i NOVC-FCHV- 
ova Dodatak 2. i Dodatak 3. ovom Podprilogu zamjenjuju 
Dodatak 2. Podprilogu 6.  
Osim ako nije druga čije naznačeno u ovom Podprilogu, svi zahtjevi 
ovog Podpriloga primjenjuju se i na vozila koja nemaju i na ona 
koja imaju na čine rada koje bira voza č. Osim ako nije druga čije 
naznačeno u ovom Podprilogu, svi zahtjevi i postupci opisani i 
definirani u Podprilogu 6. primjenjuju se na NOVC-HEV, 
OVC-HEV, NOVC-FCHV i PEV vozila.  
1.1. Jedinice, to čnost i rezolucija elektri čnih parametara  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja prikazani su u tablici A8/1.  
Tablica A8/1  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja  
Parametar  Jedinice  To čnost Rezolucija  
Električne energija (  1 ) Wh  ± 1 posto  0.001 kWh (  2 ) 
Električna struja  A  ± 0,3 % FSD ili 
± 1 % očitanja (  3 ) ( 4 ) 0.1 A  
Električni napon  V  ± 0,3 % FSD ili 
± 1 % očitanja (  3 ) 0.1 V  
( 1 ) Oprema: stati čnog mjera ča aktivne energije. 
( 2 ) Vatmetar istosmjerne struje klase 1 prema IEC 62053-21 ili ekvivalentan 
( 3 ) Ovisno što je ve će. 
( 4 ) Frekvencija integracije struje 20 Hz ili ve ća 
1.2. Ispitivanje emisija i potrošnje goriva  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja moraju biti jednaki onima koji 
se zahtijevaju za klasi čne motore s unutarnjim sagorijevanjem.  
1.3. Jedinice i preciznost kona čnih rezultata  
Jedinice i njihova preciznost za komunikaciju kona čnih rezultata 
moraju slijediti pokazatelje dane u tablici A8/2. U svrhu izra čuna 
iz stavka 4. ovog Podpriloga primjenjuju se nezaokružene vrijedno ­
sti. 
Tablica A8/2  
Jedinice i preciznost kona čnih rezultata  
Parametar  Jedinice  Komunikacija kona čnih rezultata ispiti ­
vanja  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokruženo na najbliži cijeli broj  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 636  
Parametar  Jedinice  Komunikacija kona čnih rezultata ispiti ­
vanja  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  za HEVs  … l/100 km  Zaokruženo na prvu decimalu  
FC CS(,p)  ( 2 ) za FCHV vozila  (kg/100 km)  Zaokruženo na drugu decimalu  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , ponderirano  g/km  Zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
E AC kWh  Zaokruženo na prvu decimalu  
( 1 ) br. pojedina čnog parametra vozila 
( 2 ) (p) zna či razmatrano razdoblje koje može biti faza, kombinacija faza ili cijeli ciklus  
1.4. Klasifikacije vozila  
Sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila klasifi ­
ciraju se kao vozila razreda 3. Primjenjiv ispitni ciklus za ispitnu 
proceduru ispitivanja tipa 1 utvr đuje se u skladu sa stavkom 1.4.2. 
ovog Podpriloga na temelju odgovaraju ćeg referentnog ispitnog 
ciklusa na na čin opisan u stavku 1.4.1. ovog Podpriloga.  
1.4.1. Referentni ciklus ispitivanja  
1.4.1.1. Referentni ispitni ciklus za vozila razreda 3 odre đen je u stavku 3.3. 
Podpriloga 1.  
1.4.1.2. Za PEV vozila mogu će je primijeniti postupak usporavanja u skladu 
sa stavcima 8.2.3. i 8.3. Podpriloga 1. na ispitne cikluse u skladu sa 
stavkom 3.3. Podpriloga 1. zamjenom vrijednosti nazivne snage 
vrijednošću vršne snage. U tom slu čaju ciklus za koji je primije ­
njeno usporavanje postaje referentni ispitni ciklus.  
1.4.2. Primjenjivi ciklus ispitivanja  
1.4.2.1. Primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja  
Referentni ispitni ciklus u skladu sa stavkom 1.4.1. ovog Podpriloga 
je primjenjivi WLTP ispitni ciklus (WLTC) za postupak ispitivanja 
tipa 1.  
Ako se primjenjuje stavak 9. Podpriloga 1. temeljem referentnog 
ispitnog ciklusa opisanog u stavku 1.4.1. ovog Podpriloga, ovaj 
modificirani ispitni ciklus postaje primjenjivi WLTP ispitni ciklus 
(WLTC) za ispitni postupak tipa 1.  
1.4.2.2. Primjenjivi WLTP ciklus gradskog ispitivanja  
Ispitni ciklus WLTP za gradsku vožnju (WLTC  city ) za za vozila 
razreda 3 odre đen je u stavku 3.5. Podpriloga 1.  
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV i PEV vozila s ru čnim mjenja čem 
Vozila se moraju voziti u skladu s uputama proizvo đača, na način 
opisan u priru čnicima proizvo đača za vozila u proizvodnji i 
naznačen na instrumentu za tehni čku izmjenu stupnja prijenosa.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 637  
2. Priprema REESS jedinica i sustava gorivnih ćelija 
2.1. Za sva OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV i PEV vozila 
primjenjuju se sljede će odredbe:  
(a) Ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 1.2.3.3. Podpriloga 6, 
vozila ispitana prema ovog Podpriloga moraju se voziti 
najmanje 300 km s vlastitim ugra đenim REESS jedinicama;  
(b) U slu čaju da REESS jedinice rade iznad normalnog raspona 
radnih temperatura, operater mora slijediti postupke preporu čene 
od strane proizvo đača vozila kako bi se temperatura REESS 
jedinica održala u normalnom radnom rasponu temperatura. 
Proizvođač mora dokazati kako sustav upravljanja toplinom 
REESS jedinice nije onemogu ćen ili smanjen u svom obimu.  
2.2. Za NOVC-FCHV vozila, ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 
1.2.3.3. Podpriloga 6., vozila ispitana u skladu s ovim Podprilogom 
moraju se prethodno voziti najmanje 300 km s vlastitim ugra đenim 
sustavom gorivnih ćelija.  
3. Postupak ispitivanja  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. Za sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila gdje 
je to primjenjivo, primjenjuje se sljede će: 
3.1.1.1. Vozila se ispituju prema primjenjivim ispitnim ciklusima opisanim u 
stavku 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.1.2. Ako vozilo ne može slijediti primjenjivi ciklus ispitivanja unutar 
tolerancija dijagrama brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 
6., papučica akceleratora se, ukoliko nije druga čije navedeno, 
pritišće do kraja dok se ponovno ne uspije pratiti zahtijevani dija ­
gram brzine.  
3.1.1.3. Postupak pokretanja pogonskog sklopa pokre će se pomo ću uređaja 
namijenjenih za tu svrhu prema uputama proizvo đača. 
3.1.1.4. Za OVC-HEV, NOVC-HEV i PEV vozila uzorkovanje emisije ispu ­ 
šnih plinova i mjerenje potrošnje energije zapo činje za svaki primje ­
njiv ciklus ispitivanja prije ili na po četku poticanja postupka pokre ­
tanja vozila i završava na kraju svakog primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja.  
3.1.1.5. Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, sastav emisije plinova anali ­
zira se u svakoj pojedina čnoj fazi ispitivanja. Dozvoljeno je propu ­ 
štanje analize faze za one faze u kojima nema rada motora sa 
sagorijevanjem.  
3.1.1.6. Broj čestica analizira se za svaku pojedina čnu fazu, a čestična tvar 
za svaki primjenjiv ciklus ispitivanja.  
3.1.2. Prisilno hla đenje, kako je opisano u stavku 1.2.7.2. Podpriloga 6. 
primjenjuje se samo za ispitivanje s dopunjavanjem baterija tipa 1 
za OVC-HEV-ove, u skladu sa stavkom 3.2. ovog Podpriloga i za 
ispitivanje NOVC-HEV-ove, u skladu sa stavkom 3.3. ovog Podpri ­
loga. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 638  
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Vozilo se ispituje u radnom stanju s baterijskim pogonom (CD 
stanje) i radnom stanju s dopunjavanjem baterije (CS stanje).  
3.2.2. Vozila mogu biti ispitivana prema četiri mogu ća slijeda ispitivanja:  
3.2.2.1. Mogu ćnost 1: Ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 bez naknadnog 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije tipa 1.  
3.2.2.2. Mogu ćnost 2: Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez 
naknadnog ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1.  
3.2.2.3. Mogu ćnost 3: Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1.  
3.2.2.4. Mogu ćnost 4: Ispitivanje s dopunjavanje baterije Tipa 1 s 
naknadnim ispitivanjem na baterijski pogon Tipa 1.  
Slika A8/1  
Mogući slijed ispitivanja u slu čaju ispitivanja OVC-HEV
  
3.2.3. Na čin rada koji može odabrati voza č postavlja se kako je opisano u 
sljedećem redoslijedu ispitivanja (Opcija 1 do Opcija 4).  
3.2.4. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 1)  
Redoslijed ispitivanja u skladu s Opcijom 1, opisan u stavcima 
3.2.4.1. do 3.2.4.7. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje 
napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8. dodatak 1/1 u 
Dodatku 1. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 639  
3.2.4.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 2.2. Dodatka 4. 
ovog Podpriloga.  
3.2.4.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.4.2.1. Ispitivanje se provodi s potpuno napunjenim REESS-om, u skladu 
sa zahtjevima punjenja opisanima u stavku 2.2.3. Dodatka 4. ovom 
Podprilogu i s vozilom koje radi u radnom stanju s baterijskim 
pogonom kako je definirano u stavku 3.3.5. ovog Priloga.  
3.2.4.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 odabire se u skladu sa 
stavkom 2. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.4.3. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
3.2.4.3.1. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 sastoji se od nekoliko 
uzastopnih ciklusa, a iza svakog od njih slijedi razdoblje kondicio ­
niranja u trajanju ne ve ćem od 30 minuta dok se ne postigne radno 
stanje s dopunjavanjem baterije.  
3.2.4.3.2. Tijekom kondicioniranja izme đu pojedinih primjenjivih ciklusa ispi ­
tivanja, pogonski sustav se deaktivira, a REESS se ne puni iz vanj ­
skog izvora elektri čne energije. Kontrolno-mjerni ure đaji za 
mjerenje elektri čne energije svih REESS-ova i za odre đivanje elek ­
tričnog napona svih REESS-ova, u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu ne isklju čuju se izme đu faza u ciklusu ispitivanja. U 
slučaju mjerenja ampermetrom, integracija ostaje aktivna tijekom 
cijelog ispitivanja sve do kraja ispitivanja.  
Kad se vozilo ponovno pokrene nakon kondicioniranja, ono radi u 
načinu rada koji može odabrati voza č u skladu sa stavkom 3.2.4.2.2. 
ovog Podpriloga.  
3.2.4.3.3. Odstupaju ći od stavka 5.3.1. Podpriloga 5. i ne dovode ći u pitanje 
stavak 5.3.1.2. Podpriloga 5., analizatori mogu biti kalibrirani i 
provjereni prije i nakon ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1.  
3.2.4.4. Kraj ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
Smatra se da je ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 završeno kad 
se prvi put dostigne kriterij za prekid pražnjenja u skladu sa 
stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga. Broj primjenjivih WLTP 
ciklusa je n+1 uklju čujući i onaj ciklus u kojem je kriterij za 
prekid pražnjenja prvi put dostignut.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n definiran je kao prijelazni 
ciklus.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n+1 definiran je kao potvrdni 
ciklus.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 640  
Za vozila bez sposobnosti dopunjavanja baterije tijekom cijelog 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja kraj ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1 postiže se kad se prikaže bilo koji pokazatelj za 
zaustavljanje vozila na standardnom ugra đenom zaslonu instrumenta 
ili kad vozilo odstupa od propisane tolerancije vožnje tijekom četiri 
uzastopne sekunde ili više. Papu čica akceleratora ne smije biti priti ­
snuta, a vozilo ko či do zaustavljanja unutar 60 sekundi.  
3.2.4.5. Kriterij za prekid pražnjenja  
3.2.4.5.1. Bez obzira je li dostignut kriterij za prekid pražnjenja za svaki 
voženi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, svi se ciklusi ocjenjuju.  
3.2.4.5.2. Kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 
1 je ispunjen kad je relativna promjena elektri čne energije REEC  i , 
izračunana pomo ću sljedeće jednadžbe, manja od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
pri čemu je:  
REEC  i relativna promjena elektri čne energije primjenjivog 
ciklusa i ispitivanja kojeg razmatramo pri ispitivanju 
na baterijski pogon Tipa 1;  
ΔE REESS,i  promjena elektri čne energije svih REESS-ova za 
razmatrani ciklus i ispitivanja na baterijski pogon Tipa 
1, izračunana u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, 
Wh; 
E cycle ciklusna potrošnja energije razmatranog primjenjivog 
ciklusa WLTP ispitivanja, izra čunana u skladu sa 
stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
i broj razmatranog primjenjivog ciklusa WLTP ispitiva ­
nja;  
1 
3 600 faktor konverzije u Wh ciklusne potrošnje energije.  
3.2.4.6. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1. Vozilo mora biti spojeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta 
nakon primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja n+1 u kojem se 
kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 
1 ispuni po prvi put.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka 
punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.4.6.2. Oprema za mjerenje elektri čne energije, postavljena izme đu punjača 
vozila i elektri čne mreže, mjer dopunjenu elektri čnu energiju E  AC 
dostavljenu iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elek ­
trične energije može biti zaustavljeno kad se dostigne kriterij defi ­
niran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.4.7. Svaki pojedini primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja unutar ispiti ­
vanja na baterijski pogon Tipa 1 mora ispunjavati primjenjive krite ­
rije graničnih vrijednosti emisija, u skladu sa stavkom 1.1.2. Podpri ­
loga 6.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 641  
3.2.5. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez naknadnog ispiti ­
vanja na baterijski pogon Tipa 1 (Opcija 2)  
Slijed ispitivanja u skladu s Opcijom 2 kako je opisan u stavcima 
3.2.5.1. do 3.2.5.3.3. koji su dio ovog Dodatka, kao i odgovaraju će 
stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/2 u 
Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.2.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima u stavku 2.1. 
Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.5.2.1. Ispitivanja se provode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunja ­
vanjem baterije, kako je definirano u stavku 3.3.6. ovog Dodatka.  
3.2.5.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
rada za ispitivanje uz dopunjavanje baterije Tipa 1 odabire se u 
skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.2.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupcima ispitivanja Tipa 1 
opisanom u podprilogu 6.  
3.2.5.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 korigira se u skladu s 
Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
3.2.5.3.3. Ispitivanje u skladu sa stavkom 3.2.5.3.1. ovog Podpriloga mora 
ispunjavati primjenjive kriterije ograni čenja emisija u skladu sa 
stavkom 1.1.2. Podpriloga 6.  
3.2.6. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 3)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 3, kako je opisan u stavcima 
3.2.6.1. do i uklju čivo s 3.2.6.3. ovog Podpriloga, kao i odgovara ­
juće stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 
1/3 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.2.6.1. Za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 potrebno je slijediti 
postupak opisan u stavcima 3.2.4.1. do i uklju čivo s 3.2.4.5, kao i 
stavak 3.2.4.7. ovog Podpriloga.  
3.2.6.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, opisan u stavcima 3.2.5.1. do i uklju čivo s 3.2.5.3 
ovog Podpriloga. Ne primjenjuju se stavci 2.1.1. do i uklju čivo s 
2.1.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.6.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.2.6.3.1. Vozilo mora biti priklju čeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta 
nakon zaklju čena ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1.  
REESS je potpuno napunjen kad je dosegnut kriterij završetka 
punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 642  
3.2.6.3.2. Oprema za mjerenje energije, postavljena izme đu punjača vozila i 
električne mreže, mjeri dopunjenu elektri čnu energiju E  AC , dostav­
ljenu iz elektri čne mreže, kao i njezino trajanje. Mjerenje elektri čne 
energije može biti zaustavljeno kad je dosegnut kriterij završetka 
punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.7. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1 s naknadnim ispitivanjem 
na baterijski pogon Tipa 1 (opcija 4)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 4, opisan u stavcima 3.2.7.1. 
do 3.2.7.2. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti 
REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/4 Dodatka 1. ovom 
Podprilogu.  
3.2.7.1. Za ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1, potrebno je slijediti 
postupak opisan u stavcima 3.2.5.1. do i uklju čivo sa 3.2.5.3. ovog 
Podpriloga te postupak iz stavka 3.2.6.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.7.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje na baterijski 
pogon tipa 1 opisan u stavcima 3.2.4.2. do i uklju čivo sa 3.2.4.7. 
ovog Podpriloga.  
3.3. NOVC-HEV  
Slijed ispitivanja opisan u stavcima 3.3.1. do i uklju čivo 3.3.3. ovog 
Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prika ­
zani su na slici A8 dodatak 1/5 Dodatka 1. ovom Podprilogu.  
3.3.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
3.3.1.1. Vozila moraju biti pretkondicionirana u skladu sa stavkom 1.2.6. 
ovog Podpriloga.  
Dodatno zahtjevima stavka 1.2.6. razina napunjenosti za vu čni 
REESS kod ispitivanja s dopunjavanjem baterije može se postaviti 
sukladno preporukama proizvo đača prije pretkondicioniranja kako bi 
se provelo ispitivanje u radnom stanju s dopunjavanjem baterije.  
3.3.1.2. Ispitno vozilo se kondicionira u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpri ­
loga 6.  
3.3.2. Uvjeti ispitivanja  
3.3.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je 
definirano u stavku 3.3.6. ovog Podpriloga.  
3.3.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije odabire se u skladu sa stavkom 
3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.3.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.3.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanom 
u podprilogu 6.  
3.3.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 se korigira u skladu s 
Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 643  
3.3.3.3. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 mora biti u skladu s 
ograničenjima ispušnih emisija u skladu sa stavkom 1.1.2. Podpri ­
loga 6.  
3.4. PEV  
3.4.1. Op ći zahtjevi  
Postupak ispitivanja kojim se odre đuje autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila i potrošnja elektri čne energije odabire se u skladu s 
procijenjenim PER-om ispitnog vozila iz tablice A8/3. U slu čaju 
primjene interpolacijskog pristupa, primjenjiv postupak ispitivanja 
odabire se u skladu s PER-om vozila H unutar odre đene interpola ­
cijske porodice.  
Tablica A8/3  
Postupci za odre đivanje autonomije potpuno elektri čnog vozila i potrošnje elektri čne energije  
Primjenjivi ciklus ispitivanja  Procijenjeni PER je….  Primjenjivi postupak ispitivanja  
Ciklus ispitivanja u skladu 
sa stavkom 1.4.2.1. uklju ­ 
čuje fazu ekstra visoke 
brzine  …. manje od dužine 3 primjenjiva 
ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
… jednako je ili ve će od dužine 3 
primjenjiva ciklusa WLTP ispitiva ­
nja. Ispitni postupak skra ćenog tipa 1 (u 
skladu sa stavkom 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga).  
Ciklus ispitivanja u skladu 
sa stavkom 1.4.2.1. ne 
uključuje fazu ekstra 
visoke brzine  …. je manje od dužine 4 primje ­
njiva ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
… jednako je ili ve će od dužine 4 
primjenjiva ciklusa WLTP ispitiva ­
nja. Ispitni postupak skra ćenog tipa 1 (u 
skladu sa stavkom 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga).  
Gradski ciklus u skladu sa 
stavkom 1.4.2.2.  … nije dostupno iznad primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
Proizvođač prije ispitivanja homologacijskom tijelu dostavlja dokaze 
koji se odnose na procijenjenu autonomiju potpuno elektri čnog 
vozila (PER). U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, primje ­
njiv postupak ispitivanja odre đuje se temeljem procijenjenog PER-a 
vozila H iz interpolacijske porodice. PER odre đen primjenjenim 
postupkom ispitivanja mora potvrditi da je primijenjen odgovaraju ći 
postupak ispitivanja.  
Slijed ispitivanja za uzastopni ciklus postupka ispitivanja Tipa 1, 
kako je opisano u stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.1. ovog Podpriloga, 
stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/6 
Dodatka 1. ovom Podprilogu.  
Slijed ispitivanja za skra ćeni posupak ispitivanja Tipa 1, kako je 
opisano u stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.2, kao i odgovaraju će 
stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/7 
u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.4.2. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima iz stavka 3. 
Dodatka 4. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 644  
3.4.3. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji odabire voza č, način rada 
za ispitivanje odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.4.4. Ispitni postupci PEC tipa 1  
3.4.4.1. Uzastopni ciklus postupka ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.1.1. Dijagram brzine i odmori  
Ispitivanje se obavlja voženjem uzastopnih primjenjivih ciklusa ispi ­
tivanja dok se ne dostigne kriterij za prekid pražnjenja, u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga.  
Odmori voza ča i/ili operatora su dozvoljeni samo izme đu ciklusa 
ispitivanja i s maksimalnim vremenom trajanja odmora definiranim 
u tablici A8/4. Tijekom odmora, pogonski sustav treba biti isklju ­ 
čen. 
3.4.4.1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od početka ispitivanja do dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, 
električna energija svih REESS-ova mjeri se u skladu sa Dodatkom 
3. ovom Podprilogu, a elektri čni napon odre đuje se u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu.  
3.4.4.1.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prije đe propi­
sanu toleranciju dijagrama brzine kako je definirano u stavku 
1.2.6.6. Podpriloga 6. tijekom 4 uzastopne sekunde ili duže. Papu ­ 
čica akceleratora ne smije biti pritisnuta. Vozilo mora biti zaustav ­
ljeno kako bi stajalo tijekom 60 sekundi.  
3.4.4.2. Skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.2.1. Dijagram brzine  
Skraćeni postupak ispitivanja Tipa 1 sastoji se od dva dinami čka 
dijela (DS  1 i DS  2 ) kombinirana s dva dijela konstantne brzine 
(CSS  M i CSS  E ) kako je prikazano na slici A8/2.  
Slika A8/2  
Dijagram brzine tijekom skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 645  
Dinamički dijelovi DS  1 i DS  2 se koriste za odre đivanje potrošnje 
energije za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  
Dijelovi konstantne brzine CSS  M i CSS  E u namijenjeni za skra ći­
vanje trajanja ispitivanja bržim iscrpljivanjem REESS nego kod 
uzastopnog ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1.  
3.4.4.2.1.1. Dinami čki segmenti  
Svaki dinami čki dio DS  1 i DS  2 sastoji se od primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. iza kojeg slijedi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 
1.4.2.2.  
3.4.4.2.1.2. Segment konstantne brzine  
Dijelovi konstantne brzine CSS  M i CSS  E trebaju biti istovjetni. Ako 
se primjenjuje interpolacijski pristup, primjenjuje se ista konstantna 
brzina unutar interpolacijske porodice.  
(a) Specifikacija brzine  
Minimalna brzina dijelova konstantne brzine mora biti 100 
km/h. Na zahtjev proizvo đača i s odobrenjem homologacijskog 
tijela, mogu se odabrati i segmenti s ve ćom konstantnom brzi ­
nom.  
Ubrzanje razine konstantne brzine treba biti glatko i postignuto 
unutar 1 minute nakon završetka dinami čkog dijela i, u slu čaju 
odmora prema tablici A8/4, nakon pokretanja postupka aktiva ­
cije pogonskog sustava.  
Ako je maksimalna brzina vozila manja od zahtijevane mini ­
malne brzine za dijelove konstantne brzine prema specifikaciji 
brzine u ovom stavku, zahtijevana brzina u dijelu konstantne 
brzine mora biti jednaka maksimalnoj brzini vozila.  
(b) Određivanje udaljenosti ocjenjivanja dijelova konstantne brzine 
(CSS  E ) i mjerenja dijelova konstantne brzine (CSS  M ) 
Dužina dijela konstantne brzine CSS  E određuje se na temelju 
postotka iskoristive REESS energije UBE  STP u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1. ovog podpoglavlja. Preostala energija u 
vučnom REESS nakon dijela DS  2 dinamičke brzine mora biti 
jednaka ili manja od 10 posto UBE  STP . Proizvo đač nakon ispi ­
tivanja mora homologacijskom tijelu dostaviti dokaz da je ovaj 
uvjet ispunjen.  
Duljina segmenta konstantne brzine CSS  M izračunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
pri čemu je:  
PER  est procijenjena autonomija potpuno elektri čnog vozila 
razmatranog PEV, km;  
d DS1 dužina dijela dinami čke brzine 1, km;  
d DS2 dužina dijela dinami čke brzine 2, km;  
d CSSE dužina dijela konstantne brzine, CSS  E km; ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 646  
3.4.4.2.1.3. Lomovi  
Odmori voza ča i/ili operatora dozvoljeni su samo u dijelovima 
konstantne brzine, kako je definirano u tablici A8/4.  
Tablica A8/4  
Odmori voza ča i/ili operatora  
Prijeđena udaljenost (km)  Maksimalni ukupni odmor (min)  
Do 100  10  
Do 150  20  
Do 200  30  
Do 300  60  
više od 300  Na temelju preporuka proizvo đača 
Napomena:  Tijekom odmora, pogonski sustav treba biti isklju čen. 
3.4.4.2.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od početka ispitivanja do dostizanja završnog kriterija, elektri čna 
energija svih REESS-ova i elektri čni napon svih REESS-ova odre ­ 
đuju se u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu.  
3.4.4.2.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prekora či propi­
sanu toleranciju vožnje, kako je navedeno u stavku 1.2.6.6. Podpri ­
loga 6. tijekom 4 uzastopne sekunde ili više u drugom dijelu 
konstantne brzine CSS  E . Papučica akceleratora ne smije biti priti ­
snuta. Vozilo mora biti zaustavljeno kako bi stajalo tijekom 60 
sekundi.  
3.4.4.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1. Nakon zaustavljanja u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga 
za postupak ispitivanja uzastopnog ciklusa Tipa 1 i stavkom 
3.4.4.2.3. ovog Podpriloga za skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1, 
vozilo se spaja na elektri čnu mrežu u roku od 120 minuta.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka 
punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.4.4.3.2. Opremom za mjerenje energije, postavljenja izme đu punjača vozila i 
električne mreže, mjeri se dopunjena elektri čna energija E  AC , 
dostavljena iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elek ­
trične energije može biti zaustavljeno kad je dostignut kriterij zavr ­ 
šetka punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podpri ­
logu.  
3.5. NOVC-FCHV  
Slijed ispitivanja, opisan u stavcima 3.5.1. do i uklju čivo s 3.5.3. 
ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a 
prikazani su na slici A8 dodatak 1/5 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 647  
3.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozila se pretkondicioniraju i kondicioniraju u skladu sa stavkom 
3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.5.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je 
definirano u stavku 3.3.6. ovog Dodatka.  
3.5.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 odabire se u skladu sa 
stavkom 3 Dodatka 6 ovom Podprilogu.  
3.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanim 
u podprilogu 6, a potrošnja goriva izra čunava se u skladu s 
Dodatkom 7. ovom Podprilogu.  
3.5.3.2. Ako je potrebno, potrošnja goriva korigira se u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu.  
4. Izra čuni za hibridna elektri čna, potpuno elektri čna i vozila koja 
pokreću gorivne ćelije s komprimiranim vodikom  
4.1. Izra čuni emisije plinovitih spojeva, emisije čestičnih tvari i broja 
emitiranih čestica  
4.1.1. Masa emisije plinovitih spojeva, čestične tvari i broj emitiranih 
čestica za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove u radnom stanju s 
dopunjavanjem baterije  
Emisija čestičnih tvari PM  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije 
izračunava se u skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 7.  
Broj emitiranih čestica PN  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije 
izračunava se u skladu sa stavkom 4. Podpriloga 7.  
4.1.1.1. Postupna uputa za izra čun rezultata završnog ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove i  
Rezultati se izra čunavaju redoslijedom navedenim u tablici A8/5. 
Svi primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. 
Stupac „Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili 
sadrži dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i primjenjivi kriteriji dijelova emisije (osim CO  2 ); 
CS s dopunjavanjem baterije  
CO  2 Masena emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 648  
Tablica A8/5  
Izračun konačnih vrijednosti plinovitih emisija pri vožnji s dopunjavanjem baterije  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Podprilog 6  Neobra đeni 
rezultati ispitiva ­
nja Masene emisije pri vožnji s dopu ­
njavanjem baterije 
Podprilog 7., stavci 3. do i uklju ­ 
čujući 3.2.2..  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/ 
km. 1. 
Izlaz iz 
koraka 1 ove 
Tablice.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/ 
km. Izračun kombiniranih vrijednosti 
ciklusa pri vožnji s dopunjava ­
njem baterije: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 P 
p d p 
pri čemu je: 
M i,CS,c,2  je rezultat masene 
emisije pri dopunjavanju baterije 
tijekom cijelog ciklusa; 
M CO2,CS,c,2  je iznos masene 
emisije CO  2 pri dopunjavanju 
baterije tijekom cijelog ciklusa; 
d p su prevezene udaljenosti faza 
ciklusa p.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/ 
km. 2. 
Izlaz iz 
koraka br. 1 
i 2 ove tabli ­
ce. M CO2,CS,p,1  , g/ 
km; 
M CO2,CS,c,2  , 
g/km.  Korekcija promjene REESS elek ­
trične energije 
Podprilog 8., stavci 4.1.1.2. do i 
uključujući 4.1.1.5.  M CO2,CS,p,3  , g/ 
km; 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km.  3. 
Izlaz iz 
koraka br. 2 
i 3 ove tabli ­
ce. M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km.  Korekcija emisije pri dopunja ­
vanju baterije za sva vozila koja 
su opremljena sustavima za perio ­
dičnu regeneraciju K  i u skladu s 
Podprilogom 6. Prilogu 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
ili, 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
i 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
ili, 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Aditivni pomak ili multiplikativni 
faktor koji se koristiti u skladu s 
određivanjem K  i . M i,CS,c,4  , g/ 
km.M  CO2,CS,c,4  , 
g/km.  4a ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 649  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Ako K  i nije primjenjiv:  
M i;CS;c;4 ¼ M i;CS;c;2 
M CO2 ;CS;c;4 ¼ M CO2 ;CS;c;3 
Izlaz iz 
koraka br. 3 
i 4a ove 
tablice.  M CO2,CS,p,3  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,4  , 
g/km.  Ako K  i je primjenjivo, uskladiti 
fazne vrijednosti CO  2 prema 
kombiniranoj vrijednosti ciklusa: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je:  
AF Ki ¼ M CO2 ;c;4 
M CO2 ;c;3 
Ako K  i nije primjenjivo:  
M CO2 ;CS;p;4 ¼ M CO2 ;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , 
g/km.  4b 
Izlaz iz 
koraka 4 ove 
Tablice.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,4  , 
g/km;  ATCT korekcija u skladu sa 
stavkom 3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani i 
primijenjeni prema Prilogu VII  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,5  , 
g/km.  5. 
„Rezultat 
jednog ispiti ­
vanja”  
Izlaz iz 
koraka 5 ove 
Tablice.  Za svako ispiti ­
vanje: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,5  , 
g/km;  Uprosječivanje ispitivanja i dekla ­
rirana vrijednost prema stavcima 
1.1.2. do i uklju čujući 1.1.2.3. 
Podpriloga 6.  M i,CS,c,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6. 
„M  iCS rezul­
tati ispitivanja 
Tipa 1 za ispi ­
tano vozilo”  
Izlaz iz 
koraka 6 ove 
Tablice.  M CO2,CS,c,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Usklađivanje vrijednosti faza. 
Podprilog 6, stavak 1.1.2.4. 
i: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
g/km;  7. 
„M  CO2,CS  
rezultati ispiti ­
vanja Tipa 1 
za ispitano 
vozilo”  
Izlaz iz 
koraka br. 6 
i 7 ove tabli ­
ce. Za svako ispi ­
tano vozilo H i 
L: 
M i,CS,c,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,7  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
g/km;  Ako je uz ispitno vozilo H ispi ­
tano i ispitno vozilo L, nastala 
vrijednost kriterija emisije treba 
biti najve ća od dvije vrijednosti i 
tako tretirana M  i,CS,c 
U slu čaju kombiniranih 
THC+NOx emisija, koristi se 
najviša vrijednost zbroja koji se 
odnosi bilo na VH ili na VL.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km; 
I ako je ispiti ­
vano vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,L  , 
g/km;  8. 
„Interpolacija 
rezultata poro ­
dice” 
konačni 
rezultat krite ­
rijske emisije  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 650  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
U suprotnom, ako vozilo L nije 
ispitano,  M i;CS;c ¼ M i;CS;c;6 
Za CO  2 , treba koristiti vrijednost 
izvučenu iz koraka 7 ove tablice. 
Vrijednosti CO  2 zaokružuju se na 
dva decimalna mjesta.  
Izlaz iz 
koraka 8 ove 
Tablice.  M CO2,CS,c,H  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km; 
I ako je ispiti ­
vano vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,L  , 
g/km;  Izračun masene emisije CO  2 u 
skladu sa stavkom 4.5.4.1. ovog 
Podpriloga za svako pojedino 
vozilo u interpolacijskoj porodici. 
Vrijednosti CO  2 moraju biti 
zaokružene prema tablici A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9. 
„rezultat poje ­
dinačnog 
vozila” 
konačni 
rezultat CO  2 
4.1.1.2. U slu čaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu, treba koristiti sljede ću emisiju mase 
CO  2 pri dopunjavanju baterije:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
pri čemu je:  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri ispitivanju tipa 1 s dopunjava ­
njem baterije u skladu s tablicom A8/5, korakom br. 3, 
g/km;  
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, odre đuje se u skladu s tablicom A8/5, korak 
2, g/km.  
4.1.1.3. Ako je potrebna korekcija masene emisije CO  2 pri dopunjavanju 
baterije, u skladu sa stavkom 1.1.3. Dodatka 2 ovom Podprilogu 
ili u slučaju da je primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu, koeficijent korekcije masene emisije 
CO  2 određuje se u skladu sa stavkom 2 Dodatka 2 ovom Podpri ­
logu. Ispravljene masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije 
određuju se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri ispitivanju tipa 1 s dopunjava ­
njem baterije u skladu s tablicom A8/5, korakom br. 2, 
g/km;  
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/5, korak 2. 
g/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 651  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije tipa pri ispitivanju Tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu sa stavkom 4.3 ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa 
stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
(g/km)(Wh/km):  
4.1.1.4. U slu čaju da koeficijent korekcije masene emisije CO  2 nije određen, 
masena emisija CO  2 specifična za fazu izra čunava se pomo ću slje­
deće jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemu je:  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p pri ispitivanju tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 2, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  nekorigirana masena emisija CO  2 faze p ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za 
energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom 
A8/5, korak 2, g/km:  
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije u fazi p ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 
4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa 
stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
(g/km)(Wh/km):  
4.1.1.5. U slu čaju da je koeficijent korekcije masene emisije CO  2 specifičan 
za fazu odre đen, masena emisija CO  2 specifična za fazu izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
ako je:  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p pri ispitivanju tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 3, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  nekorigirana masena emisija CO  2 faze p ispitivanja 
Tipa 1 s dopunjavanjem baterije, nije korigirana za 
energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom 
A8/5, korak 2, g/km;  
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije faze p u ispitivanju s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, odre đena u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 652  
K CO2,p  koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa 
stavkom 2.3.2.2. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
(g/km)(Wh/km);  
p indeks pojedine faze unutar primjenjivog WLTP 
ciklusa.  
4.1.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za OVC-HEV-ove  
Masena emisija M  CO2,CD  CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
M CO2,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderi ­
rana faktorom korisnosti, g/km;  
M CO2,CD,j  masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7 faze j ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1, g/km;  
UF j faktor korisnosti faze j u skladu Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijskog pristupa, k zna či broj faza 
voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako 
je primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L,  
n veh_L  potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila, uklju čuje se u izra čun. Masena emisija CO  2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije 
EC DC,CD,j  = 0 uporabom korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu 
s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.1.3. Masene emisije plinovitih spojeva, emisije čestičnih tvari i broja 
emitiranih čestica za OVC-HEV ponderirane faktorom korisnosti.  
4.1.3.1. Masene emisije plinovitih spojeva ponderirane faktorom korisnosti 
izračunavaju se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 653  
pri čemu je:  
M i,weighted  masena emisija spoja i ponderirana faktorom korisnosti, 
g/km;  
i indeks razmatranog spoja u emisiji plinova;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  
M i,CD,j masena emisija spoja u emisiji plinova i odre đenog u 
skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 faze j ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1, g/km;  
M i,CS masena emisija plinovitog spoja i pri ispitivanju tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 7, g/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza 
voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako 
je primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L 
n veh_L  potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila, uklju čuje se u izra čun. Masena emisija CO  2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  
EC DC;CD;j ¼ 0 uporabom korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu 
s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.1.3.2. Broj emitiranih čestica ponderiran faktorom korisnosti izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
pri čemu je:  
PN weighted  broj emitiranih čestica ponderirana faktorom korisnosti, 
čestica po kilometru;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  
PN CD,j broj emitiranih čestica tijekom faze j odre đenog u 
skladu sa stavkom 4. Podpriloga 7. za ispitivanje na 
baterijski pogon Tipa 1m, čestica po kilometru;  
PN CS broj emitiranih čestica odre đen u skladu sa stavkom 
4.1.1. ovog Podpriloga za ispitivanje s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, čestica po kilometru;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 654  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.1.3.3. emisije čestične tvari ponderirane faktorom korisnosti izra čunavaju 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
pri čemu je:  
PM  weighted  emisija čestične tvari ponderirane faktorom korisnosti, 
mg/km;  
UF c faktor korisnosti ciklusa c, u skladu s Dodatkom 5. 
ovom Podprilogu;  
PM  CD,c emisija čestičnih tvari tijekom ciklusa c odre đena u 
skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 7. za ispitivanje s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, mg/km;  
PM  CS emisija čestične tvari pri ispitivanju s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.1.1. ovog Podpri ­
loga, mg/km;  
c je indeksni broj razmatranog ciklusa;  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja voženih do 
kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. 
ovog Podpriloga.  
4.2. Izra čun potrošnje goriva  
4.2.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove, 
NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove  
4.2.1.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i 
NOVC-HEV-ove izra čunava se postupno u skladu s tablicom A8/6.  
Tablica A8/6  
Izračun konačne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Izlaz iz koraka br. 
6 i 7 Tablice A8/5 
ovog Podpriloga.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Izračun potrošnje 
goriva u skladu 
sa stavkom 6. 
Podpriloga 7. 
Izračun potrošnje 
goriva provodi se 
za primjenjivi 
ciklus i njegove 
faze odvojeno.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1. 
„FC  CS rezultati 
ispitivanja Tipa 1 
za ispitano vozilo”  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 655  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
U tu svrhu: 
(a) koristi se pri- 
mjenjiva faza 
ili ciklusne 
vrijednosti 
CO  2 ; 
(b) koriste se kri- 
teriji emisija 
preko cijelog 
ciklusa.  
Koraka br. 1 ove 
Tablice.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Za potrošnju gor- 
iva koriste se 
vrijednosti izve ­
dene u koraku 1 
ove tablice. 
Vrijednosti potro ­ 
šnje goriva zaok- 
ružuju se na tri 
decimalna mjesta.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2. 
„Rezultat interpola ­
cijske porodice” 
konačni rezultat 
kriterijske emisije  
Koraka br. 2 ove 
Tablice.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Izračun potrošnje 
goriva, u skladu 
sa stavkom 
4.5.5.1. ovog 
Podpriloga za 
svako vozilo u 
interpolacijskoj 
porodici. 
FC vrijednosti 
moraju biti zaokr- 
užene prema 
tablici A8/2.  FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3. 
„rezultat pojedi ­
načnog vozila” 
Konačni FC rezul ­
tat 
4.2.1.2. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
4.2.1.2.1. Postupna uputa za izra čunavanje završnog ispitivanja potrošnje 
goriva ispitivanja pri dopunjavanju baterije Tipa 1 za NOVC- 
FCHV-ove.  
Rezultat se izra čunava redoslijedom opisanim u tablicama A8/7. Svi 
primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. Stupac 
„Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadrži 
dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c: primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p: Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
CS: s dopunjavanjem baterije  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 656  
Tablica A8/7  
Izračun konačne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Prilog 7 Podpriloga.  Nekorigirana 
potrošnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterije 
FC CS,nb ,kg/100 
km Potrošnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterija u skladu 
sa stavkom 2.2.6. 
Dodatka 7. ovom 
Podprilogu  FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1. 
Izlaz iz koraka 1 
ove Tablice.  FC CS,c,1  , kg/100 
km; Korekcija 
promjene REESS 
električne energije 
Podprilog 8., 
stavci 4.2.1.2.2. 
do i uklju čivo s 
4.2.1.2.3. ovog 
Podpriloga  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2. 
Izlaz iz koraka 2 
ove Tablice.  FC CS,c,2  , kg/100 
km; ATCT korekcija u 
skladu sa stavkom 
3.8.2. Podpriloga 
6.a. 
Faktori pogoršanja 
izračunani prema 
Prilogu VII  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3. 
„Rezultat jednog 
ispitivanja”  
Izlaz iz koraka 3 
ove Tablice.  Za svako ispitiva ­
nje: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; Uprosječivanje 
ispitivanja i dekla ­
rirana vrijednost 
prema stavcima 
1.1.2. do i uklju ­ 
čujući 1.1.2.3. 
Podpriloga 6.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4. 
Izlaz iz koraka 4 
ove Tablice.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km;  Usklađivanje 
vrijednosti faza. 
Podprilog 6, 
stavak 1.1.2.4. 
i: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5. 
„FC  CS rezultati ispi ­
tivanja Tipa 1 za 
ispitano vozilo”  
4.2.1.2.2. U slu čaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2. ovom Podprilogu, upotrebljava se sljede ća potrošnja 
goriva pri dopunjavanju baterije: 
FC CS ¼ FC  CS;nb ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 657  
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 2, kg/100 km;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva u ispitivanju s dopunjava ­
njem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku bilancu, 
u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km.  
4.2.1.2.3. Ako je potrebna korekcija potrošnje goriva, u skladu sa stavkom 
1.1.3. Dodatka 2 ovom Podprilogu ili u slu čaju da je primijenjena 
korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
koeficijent korekcije potrošnje goriva odre đuje se u skladu sa 
stavkom 2. Dodatka 2. ovom Podprilogu. Korigirana potrošnja 
goriva pri dopunjavanju baterije odre đuje se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 2, kg/100 km;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km;  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju s dopunjava ­
njem baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K fuel,FCHV  je koeficijent korekcije potrošnja goriva u skladu sa 
stavkom 2.3.1. Dodatka 2 ovom Podprilogu (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za OVC-HEV-ove  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti FC  CD izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
FC CD potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri 
baterijskom pogonu, l/100 km;  
FC CD,j potrošnja goriva za fazu j ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, odra đena u skladu sa stavkom 6, Podpriloga 7, 
l/100 km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 658  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza 
voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako 
je primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L 
n veh_L  potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila, uklju čuje se u izra čun. Potrošnja goriva svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  
EC DC;CD;j ¼ 0 uporabom koeficijenta korekcije potrošnje goriva u 
skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.2.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za OVC-HEV  
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri ispitivanju na 
baterijski pogon i ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 izra ­ 
čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
pri čemu je:  
FC weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti, l/100 
km; 
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  
FC CD,j potrošnja goriva faze j ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, odre đenog u skladu sa stavkom 6 Podpriloga 
7, l/100 km;  
FC CS potrošnja goriva odre đena u skladu s tablicom A8/6, 
korak 1, l/100 km:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza 
voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 659  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako 
je primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L 
n veh_L  potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila, uklju čuje se u izra čun. Potrošnja goriva svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  
EC DC;CD;j ¼ 0 uporabom koeficijenta korekcije potrošnje goriva u 
skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.3. Izra čun potrošnje elektri čne energije  
Za određivanje potrošnje elektri čne energije temeljene na trenutnom 
naponu odre đenom u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu, 
upotrebljava se sljede ća jednadžba: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemu je:  
EC DC,j potrošnja elektri čne energije tijekom razmatranog 
razdoblja j, temeljena na ispražnjenosti REESS-a, 
Wh/km;  
ΔE REESS,j  potrošnja elektri čne energije vozila svih REESS-ova za 
razmatrano razdoblje j, Wh;  
d j udaljenost vožena u razmatranom razdoblju j, km;  
i 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  : je promjena elektri čne energije REESS i tijekom 
razmatranog radzoblja j, Wh;  
i 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U(t)  REESS,j,i  napon REESS i tijekom razmatranog razdoblja j, odre ­ 
đenog u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu, V;  
t 0 je vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end je vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 660  
I(t) j,i električna struja REESS i tiekom razmatranog 
razdoblja j, odre đena u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu, A;  
i je indeksni broj razmatranog REESS;  
n ukupni broj REESS;  
j indeks razmatranog razdoblja, gdje razdoblje može biti 
bilo koja kombinacija faza ili ciklusa;  
1 
3600 faktor konverzije iz Ws u Wh,  
4.3.1. Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže za OVC-HEV-ove  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
EC AC,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne 
energije napunjene iz elektroenergetske mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu;  
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj 
električnoj energiji iz energetske mreže faze j, Wh/km;  
i 
EC AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
EC DC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na ispražnjenosti 
REESS-a faze j ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
E AC dopunjena elektri čna energija iz energetske mreže, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, Wh;  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova faze j u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 661  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L, 
n veh_L  u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.3.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže izra ­ 
čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemu je:  
EC AC,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. 
ovom Podprilogu:  
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj 
električnoj energiji iz energetske mreže u fazi j, u 
skladu sa stavkom 4.3.1. ovog Podpriloga, Wh/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila 
L, n  veh_L  u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpri ­
loga.  
4.3.3. Potrošnja elektri čne energije za OVC-HEV  
4.3.3.1. Odre đivanje potrošnje energije specifi čne za ciklus  
Potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj energiji iz 
energetske mreže i ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni 
pogon izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC ¼ E AC 
EAER  
pri čemu je:  
EC je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja WLTP temeljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz 
energetske mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo 
električni pogon, Wh/km;  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, Wh;  
EAER ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon, u 
skladu sa stavkom 4.4.4.1. ovog Podpriloga, km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 662  
4.3.3.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije specifi čne za fazu  
Potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu temeljena na elek ­
tričnoj energiji dopunjenoj iz energetske mreže i ekvivalentne auto ­
nomije na isklju čivo elektri čni pogon specifi čne za fazu izra ču­
navaju se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemu je:  
EC P : je potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu teme ­
ljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz energetske 
mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo elektri čni 
pogon, Wh/km;  
E AC : elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, Wh;  
EAER  P : ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon 
specifična za fazu, u skladu sa stavkom 4.4.4.2. ovog 
Podpriloga, km.  
4.3.4. Potrošnja elektri čne energije za PEV  
4.3.4.1. Potrošnja elektri čne energije odre đena u ovom stavku izra čunava se 
samo ako je vozilo moglo slijediti primjenjiv ciklus ispitivanja 
unutar tolerancije dijagrama brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. 
Podpriloga 6. tijekom cijelog razmatranog razdoblja.  
4.3.4.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja 
na temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske mreže i auto ­
nomija potpuno elektri čnog vozila izra čunavaju se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
pri čemu je:  
EC WLTC  je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije dopu ­
njene iz energetske mreže i autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, 
Wh/km  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u 
skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
PER  WLTC  autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
ciklusa WLTP ispitivanja izra čunana u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1.1. ili stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podpri ­
loga, ovisno o postupku ispitivanja PEV-a koji se mora 
primjenjivati, u km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 663  
4.3.4.3. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP 
ispitivanja na temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske 
mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
gradski ciklus WLTP ispitivanja izra čunava se uporabom sljede će 
jednadžbe: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemu je:  
EC city je potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije dopunjene 
iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog 
vozila za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja, 
Wh/km;  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh  
PER  city autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
gradski ciklus WLTP ispitivanja izra čunana u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1.2. ili stavkom 4.4.2.2.2. ovog Podpriloga, 
ovisno o postupku ispitivanja PEV-a koji se mora primje ­
njivati, u km.  
4.3.4.4. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije vrijednosti specifi čnih za 
fazu 
Potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze na temelju 
električne energije dopunjene iz energetske mreže i autonomija 
potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu izra čunavaju se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemu je:  
EC p potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze p na 
temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske mreže i 
autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu, 
Wh/km  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh  
PER  p autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu 
izračunana u skladu sa stavkom 4.4.2.1.3. ili stavkom 
4.4.2.2.3. ovog Podpriloga, ovisno o primijenjenom 
postupku ispitivanja PEV-a, u km.  
4.4. Izra čun autonomija na elektri čni pogon  
4.4.1. Autonomije na isklju čivo elektri čni pogon AER i AER  city za 
OVC-HEV  
4.4.1.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER  ▼B
02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 664  
Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER za OVC-HEV-ove 
određuje se pomo ću ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog 
u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda ispitivanja 
Opcije 1 i opisanog u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga, kao dijela 
slijeda ispitivanja Opcije 3 voženjem primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja WLTP, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. AER 
je definiran kao prije đena udaljenost od po četka ispitivanja na bate ­
rijski pogon tipa 1 do trenutka kad motor s unutarnjim izgaranjem 
počinje trošiti gorivo.  
4.4.1.2. Autonomija na isključivo elektri čni pogon u gradu AER  city 
4.4.1.2.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu AER  city za 
OVC-HEV-ove odre đuje se iz ispitivanja na baterijski pogon Tipa 
1 opisanog u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda 
ispitivanja opcije 1 i navodi se u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga 
kao dio slijeda ispitivanja opcije 3 voženjem primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.2. ovog 
Podpriloga. AER  city je definiran kao prije đena udaljenost od 
početka ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 do trenutka kad 
motor s unutarnjim izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
4.4.1.2.2. Kao alternativa stavku 4.4.1.2.1. ovog Podpriloga, autonomija na 
isključivo elektri čni pogon u gradu može se AER  city odrediti iz 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3. 
ovog Podpriloga vožnjom primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja, 
u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. U tom sluč aju, ispi­
tivanje na baterijski pogon Tipa 1 voženjem primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja ne primjenjuje se AER  city i autonomija na 
isključivo elektri čni pogon u gradu izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC ;city 
pri čemu je:  
UBE  city iskoristiva REESS energija odre đena iz po četka ispiti ­
vanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog u stavku 
3.2.4.3. ovog Podpriloga voženjem primjenjivih ciklusa 
WLTP ispitivanja do trenutka kad motor s unutarnjim 
izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
EC DC,city  ponderirana potrošnja elektri čne energije samo elektri čno 
voženih primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
prema ispitivanju na baterijski pogon Tipa 1 opisanom u 
stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga voženjem primjenjivih 
ciklusa WLTP ispitivanja, Wh/km;  
i 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
faze j, Wh;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 665  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih od po četka ispitivanja do i isklju ču­
jući fazu u kojoj motor s unutarnjim izgaranjem po čne 
trošiti gorivo;  
i 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za j-ti ispitni ciklus WLTP 
Tipa 1 na baterijski pogon pri vožnji samo na elektri čni 
pogon po gradu u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog 
Podpriloga, voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispi ­
tivanja, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za j-ti ispitni ciklus WLTP Tipa 1 
na baterijski pogon pri vožnji samo na elektri čni pogon 
po gradu, u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog Podpri ­
loga, voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja;  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
voženih samo na elektri čni pogon koji su uzeti u obzir  
n city,pe  broj gradskih ciklusa WLTP ispitivanja voženih samo 
na elektri čni pogon;  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispitivanja ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1, Wh;  
i 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za PEV  
Rasponi odre đeni u ovom stavku ra čunaju se samo ako je vozilo 
moglo slijediti primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja unutar toleran ­
cija dijagrama brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 6. 
tijekom cijelog razmatranog razdoblja.  
4.4.2.1. Odre đivanje autonomije potpuno elektri čnog vozila kad se primje ­
njuje skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 666  
4.4.2.1.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila PER  WLTC  za PEV izra ču­
nava se iz skra ćenog ispitivanja Tipa 1, opisanog u stavku 3.4.4.2. 
ovog Podpriloga pomo ću sljedeće jednadžbe:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  STP je iskoristiva REESS energija odre đena od po četka 
skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1 do dostizanja 
kriterija za prekid pražnjenja, definiranog u stavku 
3.4.4.2.3. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,WLTC  faktor optere ćenja potrošnje elektri čne energije za 
primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  1 i DS  2 skra­ 
čenog postupka ispitivanja Tipa 1, ispitivanja Tipa 1, 
Wh/km;  
i 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemu je:  
ΔE REESS ;DS 1 promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
ΔE REESS ;DS 2 promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom DS  2 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
ΔE REESS ;CSS  M promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom CSS  M skraćenog postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom CSS  E skraćenog postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh;  
i 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemu je:  
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja DS  j skraćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, 
Qh/km;  
k WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispi ­
tivanja DS  j skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 667  
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
pri čemu je:  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja DS  j skraćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja iz 
DS 1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja PER  city za PEV izra čunava se pomo ću skraćenog 
postupka ispitivanja Tipa 1 kako je opisano u stavku 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga, primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
pri čemu je:  
UBE  STP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,city  opterećena potrošnja energije za primjenjivi gradski 
ciklus WLRP ispitivanja DS  1 i DS  2 skraćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja, pri čemu je prvi primjenjivi gradski 
ciklus WLTP ispitivanja DS  1 naveden kao j=1, drugi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  1 
naveden je kao j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja DS  2 naveden je kao j=3, i drugi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  2 naveden 
je kao j=4 skra ćenog postupka ispitivanja tipa 1, u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za primjenjivi gradski ciklus ispiti ­
vanja WLTP, pri čemu je prvi primjenjivi gradski ciklus 
ispitivanja WLTP DS  1 naveden kao j=1, drugi primje ­
njivi gradski ciklus ispitivanja WLTP DS  1 naveden kao 
j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus ispitivanja WLTP 
DS 2 naveden kao j=3, a drugi primjenjivi gradski 
ciklus ispitivanja WLTP DS  2 naveden kao j=4,  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 668  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena energije svih REESS-ova tijekom prvog 
primjenjivog gradskog ciklusa WKTP ispitivanja 
DS 1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za 
EV izračunava se pomo ću ispitivanja Tipa 1, opisanog u stavku 
3.4.4.2. ovog Podpriloga primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
pri čemu je:  
UBE  UBE iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,p otežana potrošnja elektri čne energije za svaku poje ­
dinu fazu DS  1 i DS  2 skraćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh/km;  
U slučaju da je faza p = low, a faza p = medium, koristi se sljede će 
jednadžbe:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p, gdje je prva 
faza p DS  1 navedena kao j=1, druga faza p DS  1 
navedena je kao j=2, prva faza p DS  2 navedena je 
kao j=3, a druga faza DS  2 navedena je kao j=4 skra ­ 
ćenog postupka ispitivanja Tipa 1, u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K p,j faktor ponderiranja za fazu p, gdje je prva faza p DS  1 
navedena kao j=1, druga faza p DS  1 navedena je kao 
j=2, prva faza p DS  2 navedena je kao j=3, a druga 
faza p DS  2 navedena je kao j=4 skra ćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  : promjena energije svih REESS-ova tijekom prve faze 
p DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 669  
U slučaju da je faza p=high, a faza p=extraHigh, koristi se sljede će 
jednadžbe:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p DS  j skraćenog 
postupka teta Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
k p,j faktor ponderiranja za fazu p DS  j skraćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prve faze p DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh. 
4.4.2.2. Odre đivanje autonomija potpuno elektri čnih vozila kad se primje ­
njuje ispitni postupak uzastopnog ciklusa tipa 1  
4.4.2.2.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja PER  WLTP  za PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 
1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga primjenom 
sljedećih jednadžbi:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  CCP je iskoristiva REESS energija odre đena od po četka 
postupka uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1 do 
dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,WLTC  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno odvezenih 
primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja postupka 
uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 670  
pri čemu je:  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
faze j uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj voženih faza od po četka do faze u kojoj je dosti ­
gnut kriterij za prekid pražnjenja, uklju čujući tu fazu;  
i 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemu je:  
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispi ­
tivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpri ­
loga, Wh/km;  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispiti ­
vanja j uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1;  
j je redni broj primjenjivog WLTP ciklusa ispitivanja;  
n WLTC  cijeli broj odveženih potpunih primjenjivih ciklusa 
WLTP ispitivanja;  
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemu je:  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom prvog primjenjivog ciklusa WLTP ispiti ­
vanja u postupku uzastopnih ispitivanja coiklusa 
Tipa 1, Wh.  
4.4.2.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za gradski ciklus WLTP 
ispitivanja PER  city za PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 
1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom 
sljedećih jednadžbi:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 671  
EC DC,city  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno odvezenih 
primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski 
ciklus WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupaka 
ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja primjenjivog gradskog ciklusa 
WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispiti ­
vanja Tipa 1:  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja;  
n city cijeli broj potpuno primjenjivih odvezenih hradskih 
ciklusa WLTP ispitivanja;  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispiti ­
vanja uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh.  
4.4.2.2.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za 
PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u 
stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,p potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p odre ­ 
đenu iz potpuno odvezenih faza p uzastopnih ciklusa 
postupaka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 672  
i 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  jth potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p 
uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 1, u skladu 
sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
k p,j j-ti faktor ponderiranja za razmatranu fazu p uzastopnih 
ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1;  
j je indeksni broj razmatrane faze p;  
n p cijeli broj kompletnih odvezenih WLTC faza;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prve odvezene faze p tijekom uzastopnog ciklusa 
postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.  
4.4.3. autonomija ciklusa na baterijski pogon za OVC-HEV  
Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC određuje se pomo ću 
ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3.. 
ovog Podpriloga i na njega se upu ćuje u stavku 3.2.6.1. kao dio 
slijeda ispitivanja Opcije 3. R  CDC je prijeđena udaljenost od po četka 
ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.4.4. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC- 
HEV  
4.4.4.1. Odre đivanje ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni pogon 
specifične za ciklus  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
pri čemu je:  
EAER je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon specifi čna za ciklus, km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 673  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,CD,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri dopunja ­
vanju baterije, sukladno dolje navedenoj jednadžbi, 
g/km;  
R CDC je ciklusna autonomija na baterijski pogon u skladu sa 
stavkom 4.4.2. ovog Podpriloga, km;  
i 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri dopunja ­
vanju baterije, g/km;  
M CO2,CD,j  je masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7. faze j ispitivanja na baterijski 
pogon tipa 1, g/km;  
dj prijeđena udaljenost u fazi j ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1, km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.4.4.2. Odre đivanje ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni pogon 
specifične za ciklus  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon specifi čna za 
ciklusa izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
pri čemu je:  
EAER  p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon specifi čna za ciklus za razmatranu fazu p, km;  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 specifična za promatranu fazu p 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu 
s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
ΔE REESS,j  su promjene elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom razmatrane faze j, Wh;  
EC DC,CD,p  potrošnja elektri čne energije tijekom razmatrane faze p 
temeljena na ispražnjenosti REESS-a, Wh/km;  
j indeksni broj razmatrane faze;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 674  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg,p  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri baterij ­
skom pogonu za razmatranu fazu, g/km;  
M CO2,CD,p,c  masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7 faze p u ciklusu c ispitivanja na 
baterijski pogon TIpa 1, g/km;  
d p,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p ciklusa c 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP 
ispitnog ciklusa;  
p indeks pojedina čne faze unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja WLTP;  
n c je broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odve ­
zenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
E C  DC;CD;P ¼ P nc 
c¼1 EC DC;CD;P;C Ü d p;c P nc 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
EC DC,CD,P  potrošnja elektri čne energije razmatrane faze p teme ­
ljena na ispražnjenosti REESS-a pri ispitivanju na 
baterijski pogon Tipa 1, Wh/km;  
EC DC,CD,P,C  potrošnja elektri čne energije razmatrane faze p ciklusa 
c temeljena na ispražnjenosti REESS-a pri ispitivanju 
na baterijski pogon Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.3. 
ovog Podpriloga, Wh/km;  
d p,c prijeđena udaljenost u razmatranoj fazi p ciklusa c 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP ispitnog 
ciklusa;  
p je indeks pojedina čne faze unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja WLTP;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 675  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odvezenih 
do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa stavkom 
3,2,4,4, ovog Podpriloga.  
Razmatrane vrijednosti faza su faza malih brzina, faza srednjih 
brzina, faza velikih brzina, faza vrlo velikih brzina te ciklus 
gradske vožnje.  
4.4.5. Stvarna autonomija na baterijski pogon za OVC-HEV-ove  
Stvarna autonomija na baterijski pogon izra čunava se pomo ću slje­
deće jednadžbe:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
pri čemu je:  
R CDA stvarna autonomija na baterijski pogon, km;  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,n,cycle  masena emisija CO  2 primjenjivog ciklusa WLTP 
ispitivanja n ispitivanja na baterijski pogon Tipa 
1, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čujući i taj 
ciklus (n-1), g/km;  
d c prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, km;  
d n prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu n 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP 
ispitnog ciklusa;  
n broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odve ­
zenih uklju čujući i prijelazni ciklus, u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čujući i taj 
ciklus (n-1), g/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 676  
M CO2,CD,c  masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7 u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, 
g/km;  
d c prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP 
ispitnog ciklusa;  
n broj odvezenih ciklusa WLTP ispitivanja, uklju ču­
jući prijelazni ciklus, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. 
ovog Podpriloga;  
4.5. Interpolacija pojedina čnih vrijednosti vozila  
4.5.1. Interpolacijski raspon za NOVC-HEV i OVC-HEV  
Interpolacijska metoda primjenjuje se samo ako je razlika masenih 
emisija CO  2 M CO2,CS  između ispitnih vozila L i H pri dopunjavanju 
baterije, u skladu s tablicom A8/5, korak 8, izme đu minimuma od 5 
g/km i maksimuma od 20 h/km ili 20 posto od masene emisije CO  2 
M CO2,CS  za vozilo H pri dopunjavanju baterije, u skladu s tablicom 
A8/5, koja god je od tih vrijednosti manja,  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, inter ­
polacija vrijednosti pojedina čnih vozila unutar porodice smije se 
proširiti ako maksimalna ekstrapolacija nije ve ća od 3 g/km iznad 
masene emisije CO  2 vozila H pri dopunjavanju baterije i/ili nije 
veća od 3 g/km ispod masene emisije CO  2 vozila L pri dopunja ­
vanju baterije. Ovo proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih granica 
interpolacijskog raspona navedenih u ovom stavku.  
Maksimalna apsolutna granica od 20 g/km razlike masene emisije 
CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu vozila L i vozila H ili 20 
posto od masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije vozila H, 
koje god je od to dvoje ve će, može se proširiti za 10 g/km ako je 
ispitano vozilo M. Vozilo M je vozilo unutar interpolacijske poro ­
dice s ciklusnom potrošnjom energije unutar ± 10 posto aritmeti ­ 
čkog prosjeka vozila L i H.  
Linearnost masene emisije CO  2 vozila M pri dopunjavanju baterije 
verificira se u skladu s linearnom interpoliranom masenom emisijom 
CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu vozila L i H.  
Kriterij linearnosti vozila M smatra se ispunjenim ako je razlika 
između masene emisije CO  2 vozila M pri dopunjavanju baterije 
izvedena iz mjerenja i interpolirana masena emisija CO  2 između 
vozila L i H pri dopunjavanju baterije ispod 1 g/km. Ako je 
razlika ve ća, kriterij linearnosti smatra se zadovoljenim ako je 
razlika 3 g/km ili 3 posto interpolirane masene emisije CO  2 za 
vozilo M pri dopunjavanju baterije, koje god je manje.  
Ako je kriterij linearnosti zadovoljen, interpolacija izme đu vozila L i 
H primjenjiva je za sva pojedina vozila unutar interpolacijske poro ­
dice.  
Ako kriterij linearnosti nije zadovoljen, interpolacijsku porodicu se 
dijeli u dvije potporodice, jednu za vozila s ciklusnom potrošnjom 
energije izme đu vozila L i M, a drugu za vozila s ciklusnom potro ­ 
šnjom energije izme đu vozila M i H.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 677  
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila L i 
M, svaki parameter vozila H koji je nužan za interpolaciju pojedinih 
vrijednosti OVC-HEV-ova i NOVC-HEV-ova mijenja se odgovara ­
jućim parametrom vozila M.  
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila M i 
H, svaki parametar vozila L koji je nužan za interpolaciju pojedinih 
vrijednosti ciklusa mijenja se odgovaraju ćim parametrom vozila M.  
4.5.2. Izra čunavanje potrebe energije za razdoblje  
Potrošnja energije E  k,p i prijeđena udaljenost d  c,p u razdoblju p 
primjenjivi za pojedina čna vozila u interpolacijskoj porodici izra ču­
navaju se u skladu s postupkom iz stavka 5. Podpriloga 7. za nizove 
k koeficijenata cestovnog otpora i mase u skladu sa stavkom 
3.2.3.2.3. Podpriloga 7.  
4.5.3. Izra čunavanje interpolacijskog koeficijenta pojedinog vozila K  ind,p 
Interpolacijski koeficijent razdoblja K  ind,p izračunava se za svako 
razmatrano razdoblje p pomo ću sljedeće jednadžbe:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
pri čemu je:  
K ind,p koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za 
razdoblje p.  
E 1,p potreba energije za razmatrano razdoblje za vozilo L, u 
skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
E 2,p potreba energije za razmatrano razdoblje za vozilo H, u 
skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
3,p potreba energije za razmatrano razdoblje za pojedina čno 
vozilo, u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispi ­
tivanja.  
U slučaju da je razmatrano razdoblje p primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja, K  ind,p se naziva K  ind . 
4.5.4. Interpolacija masene emisije CO  2 pojedinog vozila  
4.5.4.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za OVC- 
HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za pojedino vozilo 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 678  
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
pojedino vozilo u razmatranom razdoblju p, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 9, g/km;  
M CO2–L,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
vozilo L u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
M CO2–H,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
vozilo H u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
K ind,d je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina i primjenjivi WLTP 
ciklus ispitivanja.  
4.5.4.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za pojedina čni OVC-HEV  
Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, 
g/km;  
M CO2–L,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za vozilo L, g/km;  
M CO2–H,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za vozilo H, g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.4.3. Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom pojedina čne korisnosti za 
HEV-OVC-ove  
Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 679  
pri čemu je:  
M CO2–ind,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čno vozilo, g/km;  
M CO2–L,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za vozilo L, g/km;  
M CO2–H,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za vozilo H, g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5. Interpolacija potrošnje goriva za pojedina čna vozila  
4.5.5.1. Pojedina čna potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za 
OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za pojedina čno vozilo 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemu je:  
FC ind,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavnaju baterije za pojedi ­
načno vozilo u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/6, korak 3, l/100 km;  
FC L,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo L u 
razmatranom razdoblju p, u skladu s tablicom A8/6, 
korak 2, l/100 km;  
FC H,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo H u 
razmatranom razdoblju p, u skladu s tablicom A8/6, 
korak 2, l/100 km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina i primjenjivi WLTP 
ciklus ispitivanja.  
4.5.5.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 680  
pri čemu je:  
FC ind,CD  potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, l/100 km;  
FC L,CD potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za vozilo L, l/100 km;  
FC H,CD potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo 
za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni 
OVC-HEV  
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni 
OVC-HEV izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemu je:  
FC ind,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
pojedinačno vozilo, l/100 km;  
FC L,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
vozilo L, l/100 km;  
FC H,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6. Interpolacija potrošnje elektri čne energije za pojedina čna vozila  
4.5.6.1. Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za pojedina čno vozilo, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 681  
EC AC–L,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
pojedinačne OVC-HEV-ove  
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
pojedinačno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za pojedina čno vozilo, 
Wh/km;  
EC AC–L,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6.3. Pojedina čna potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova i PEV-ova  
Potrošnja elektri čne energije za pojedina čno vozilo, u skladu sa 
stavkom 4.3.3. ovog Podpriloga, u slu čaju OVC-HEV-a i u skladu 
sa stavkom 4.3.4. ovog Podpriloga, u slu čaju PEV-a izra čunava se 
sukladno sljede ćoj jednadžbi: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 682  
pri čemu je:  
EC ind,p je potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za 
razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
EC L,p je potrošnja elektri čne energije vozila L za razmatrano 
radzoblje p, Wh/km;  
EC H,p je potrošnja elektri čne energije vozila H za razmatrano 
radzoblje p, Wh/km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za 
razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina, primjenjivi WTLP 
ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.  
4.5.7. Interpolacija elektri čnih raspona za pojedina čna vozila  
4.5.7.1. Pojedina čna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za 
OVC-HEV  
Ako je sljede ći kriterij 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
pri čemu je:  
AER  L : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za 
primjenjivi ciklus ispitivanja WLTP, km;  
AER  H : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za 
primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, km;  
R CDA,L  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila L, km;  
R CDA,H  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila H, km;  
zadovoljen, autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe prema slje ­
dećoj jednadžbi: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemu je:  
AER  ind,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon pojedinog 
vozila za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
AER  L,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za 
razmatrano razdoblje p, km;  
AER  H,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za 
razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za 
razdoblje p.  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 683  
Razmatrana razdoblja moraju biti primjenjivi gradski ciklus WLTP 
ispitivanja i primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  
Ako kriterij definiran u ovom stavku nije ispunjen, AER odre đen za 
vozilo H primjenjiv je za sva vozila unutar interpolacijske porodice.  
4.5.7.2. Autonomija pojedina čnog potpuno elektri čnog vozila (PEV)  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila za pojedina čno vozilo izra ­ 
čunava sei prema sljede ćoj jednadžbi: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemu je:  
PER  ind,p autonomija potpuno elektri čnog vozila pojedinog vozila 
za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
PER  L,p autonomija potpuno elektri čnog vozila L za razmatrano 
razdoblje p, km;  
PER  H,p autonomija potpuno elektri čnog vozila H za razmatrano 
razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo 
za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina, primjenjivi WTLP 
ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.  
4.5.7.3. Pojedina čna ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon 
za OVC-HEV  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
pri čemu je:  
EAER  ind,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon pojedinog vozila za razmatrano razdoblje p, km;  
EAER  L,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon vozila L za razmatrano razdoblje p, km;  
EAER  H,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon vozila H za razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina, primjenjivi WTLP 
ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 684  
Podprilog 8.  
Dodatak 1.  
Stanje napunjenosti REESS-a  
1. Sljedovi ispitivanja i REESS profili: OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski 
pogon i s dopunjavanjem baterije  
1.1. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 1:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/1)  
Slika A8. Dodatak 1/1  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon tipa 1
  
1.2. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 2:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/2)  
Slika A8. Dodatak 1/2  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 685  
1.3. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 3:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/3)  
Slika A8. Dodatak 1/3  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 686  
1.4. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 4:  
Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem na 
baterijski pogon Tipa 1  
Slika A8. Dodatak 1/4  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 687  
2. Redoslijed ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV  
Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1  
Slika A8. Dodatak 1/5  
NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
  
3. Sljedovi ispitivanja PEV  
3.1. Postupak uzastopnih ciklusa  
Slika A8. Dodatak 1/6  
Uzastopni ciklusi sljedova ispitivanja PEV
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 688  
3.2. Skra ćeni postupak ispitivanja  
Slika A8. Dodatak 1/7  
Skraćen slijed postupka ispitivanja za PEV
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 689  
Podprilog 8.  
Dodatak 2.  
Postupak korekcije koji se temelji na promjeni energije REESS jedinice  
U ovom Dodatku opisuje se postupak korekcije masene emisije CO  2 pri ispiti­
vanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove te 
potrošnju goriva za NOVC-FCHV-ove kao funkcija promjene elektri čne energije 
svih REESS-ova.  
1. Op ći zahtjevi  
1.1. SVRHA OVOG Dodatka  
1.1.1. Potrošnja goriva specifi čna za fazu za NOVC- FCHV i masena 
emisija CO  2 ua NOVC-HEV i OVC-HEV korigiraju se.  
1.1.2. U slu čaju da se primjenjuje korekcija potrošnje goriva za NOVC- 
FCHV-ove ili korekcija masene emisije CO  2 za NOVC-HEV-ove i 
OVC-HEV-ove mjerene tijekom cijelog ciklusa, u skladu sa stavkom 
1.1.3. ili stavkom 1.1.4. ovog Dodatka, stavak 4.3. ovog Podpriloga 
primjenjuje se za izra čunavanje promjene energije REESS-a 
ΔE REESS,CS  pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1. 
Razmatrano razdoblje j iz stavka 4.3. ovog Podpriloga definirano je 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije tipa 1.  
1.1.3. Korekcija se primjenjuje ako ΔE REESS,CS  je negativno, što odgovara 
pražnjenju REESS i kriterij ispravljanja c izra čunan u stavku 1.2. je 
veći od prihvatljive tolerancije u skladu s tablicom A8 Dodatak2/1.  
1.1.4. Korekcija se može izostaviti i nekorigirane vrijednosti se mogu kori ­
stiti ako:  
(a) ΔE REESS,CS  je pozitivna, što odgovara punjenu REESS i kriterij 
korekcije c izra čunan u stavku 1.2. je ve ći od prihvatljive tole ­
rancije u skladu s tablicom A8.stavku Dodatak 2/1;  
(b) Korekcijski kriterij c izra čunan u stavku 1.2. je manji od prihva ­
tljive tolerancije u skladu s tablicom A8 Dodatak 2/1;  
(c) proizvo đač može homologacijskom tijelu mjerenjem dokazati da 
nema povezanosti izme đu ΔE REESS,CS  i masene emisije CO  2 te 
ΔE REESS,CS  pri dopunjavanju baterije odnosno potrošnje goriva pri 
dopunjavanju baterije.  
1.2. Kriterij korekcije c je omjer izme đu apsolutne vrijednosti promjena 
električne energije REESS i energije goriva i ΔE REESS,CS  računa se 
kako slijedi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS  promjena energije REESS-a pri dopunjavanju baterije u 
skladu sa stavkom 1.1.2. ovog Dodatka, Wh;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 690  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju 
baterije u skladu sa stavkom 1.2.1. u slu čaju NOVC- 
HEV-a i OVC-HEV-a, u skladu sa stavkom 1.2.2. u 
slučaju NOVC-FCHV-a, Wh;  
1.2.1. Energetski sadržaj goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-HEV- 
ove i OVC-HEV-ove  
Energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za 
NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
pri čemu je:  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju bate ­
rije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, Wh;  
HV vrijednost zagrijavanja prema tablici A6. Dodatak 2/1, 
kWh/l;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopu ­
njavanjem baterije, nekorigirana za energetsku bilancu, odre ­ 
đena u skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7., uporabom vrijed ­
nosti emisije plinovitih spojeva u skladu s tablicom A8/5, 
korak 2, l/100 km;  
d CS prijeđena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog 
ciklusa, km;  
10 faktor konverzije u Wh.  
1.2.2. Energija goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za 
NOVC-FCHV-ove izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju bate ­
rije za primjenjivi WLTP ispitni ciklus Tipa 1, Wh;  
121 niža vrijednost zagrijavanja vodika, MJ/kg;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopu ­
njavanjem baterije, nekorigirana za energetsku bilancu, 
određena u skladu s tablicom A8/7, korak 1, l/100 km;  
d CS prijeđena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog 
ciklusa, km;  
1 
0,36 faktor konverzije u Wh.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 691  
Tablica A8. Dodatak 2/1  
Kriteriji korekcije  
Primjenjivi ciklus ispitivanja 
tipa 1.  Low + Medium  Low + Medium + High  Low + Medium + High + 
Extra High  
Omjer kriterija korekcije c  0,015.  0,01.  0,005.  
2. Izra čunavanje koeficijenata korekcije  
2.1. Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 K CO2 , koeficijent korekcije 
potrošnje goriva K  fuel,FCHV  , kao i, ako to zahtijeva proizvo đač, koefi­
cijent korekcije specifi čan za fazu K  CO2,p  , p i K  fuel,FCHV,p  razvija se na 
temelju primjenjivih ciklusa ispitivanja s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1.  
U slučaju da je vozilo H ispitano za razvoj koeficijenta korekcije za 
emisiju mase CO  2 za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove, koeficijent 
se može primjenjivati unutar interpolacijske porodice.  
2.2. Koeficijent korekcije odre đuje se iz niza ispitivanja s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka. Broj ispitivanja 
koje provodi proizvo đač mora biti jednak ili ve ći od pet.  
Proizvođač može zahtijevati postavljanje stanja napona REESS prije 
ispitivanja, sukladno preporuci proizvo đača i kako je opisano u stavku 
3 ovog Dodatka, Ova praksa se koristi samo kako bi se dobilo ispi ­
tivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 sa suprotnom oznakom 
ΔE REESS,CS  i uz odobrenje homologacijskog tijela.  
Niz mjerenja mora ispuniti sljede će kriterije:  
(a) Niz mora sadržavati najmanje jedan ispitivanje ΔE REESS,CS  s 
najmanje jednim ispitivanjem sa ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  zbroj 
promjena elektri čne energije svih REESS-ova za ispitivanje n 
izračunan u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga.  
(b) Razlika izme đu ispitivanja M  CO2,CS  s najvećom negativnom 
promjenom elektri čne energije i ispitivanja s najve ćom pozi­
tivnom promjenom elektri čne energije mora biti ve ća od ili 
jednaka 5 g/km. Ovaj se kriterij ne primjenjuje za odre đivanje 
K fuel,FCHV  . 
U slučaju određivanja K  CO2 , potreban broj ispitivanja može se 
smanjiti na tri ispitivanja ako su ispunjeni svi od sljede ćih krite­
rija, dodatno uz (a) i (b):  
(c) Razlika izme đu bilo M  CO2,CS  koja dva mjerenja, u odnosu na 
promjenu elektri čne energije tijekom ispitivanja, mora biti manja 
ili jednaka 10 g/km.  
(d) Dodatno uz (b), ispitivanje s najve ćom negativnom promjenom 
električne energije i ispitivanje s najve ćom pozitivnom 
promjenom elektri čne energije ne smije biti u podru čju koje je 
definirano pomo ću: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 692  
pri čemu je:  
E fuel energetski sadržaj potrošenog goriva izra čunan u skladu 
sa stavkom 1.2. ovog Dodatka, Wh.  
(e) razlika M  CO2,CS  između ispitivanja s najve ćom negativnom 
promjenom elektri čne energije i srednjom to čkom i razlika 
M CO2,CS  između srednje to čke i ispitivanja s najve ćom pozi­
tivnom promjenom elektri čne energije moraju biti sli čne i 
poželjno unutar raspona definiranog pomo ću (d).  
Koeficijent korekcije kojeg je odredio proizvo đač provjerava i 
odobrava homologacijsko tijelo prije njegove primjene.  
Ako niz od najmanje pet ispitivanja ne ispuni kriterij (a) ili kriterij 
(b) ili oba, proizvo đač mora osigurati dokaz homologacijskom 
tijelu o razlogu zbog kojeg vozilo nije u mogu ćnosti ispuniti 
bilo koji ili oba kriterija. Ako homologacijsko tijelo nije zado ­
voljno dokazom, može zahtijevati provedbu dodatnih ispitivanja. 
Ako kriteriji nakon dodatnih ispitivanja još uvijek nisu ispunjeni, 
homologacijsko tijelo odre đuje konzervativni koeficijent korek ­
cije, temeljen na mjerenjima  
2.3. Izra čun koeficijenta korekcije K  fuel,FCHV  i K  CO2 
2.3.1. Odre đivanje koeficijenta korekcije potrošnje goriva K  fuel,FCHV  
Za NOVC-FCHV-ove koeficijent korekcije potrošnje goriva odre đen 
K fuel,FCHV  vožnjom niza ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
definiran je pomo ću sljedeće jednadžbe: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemu je:  
K fuel,FCHV  koeficijent korekcije potrošnje, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri dopunjavanju baterije 
ispitivanja n temeljena na pražnjenju REESS-a u 
skladu sa sljede ćom jednadžbom, Wh/km.  
EC DC,CS,avg  prosjek potrošnje elektri čne energije pri ispitivanju s 
dopunjavanjem baterije n  cs ispitivanja temeljen na praž ­
njenju REESS-a u skladu sa sljede ćom jednadžbom, 
Wh/km.  
FC CS,nb,n  potrošnja goriva pri ispitivanju n s dopunjavanjem bate ­
rije, koja nije korigirana za energetsku bilancu, u skladu 
s tablicom A8/7. Korak 1, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  aritmetički prosjek potrošnje goriva ispitivanja s dopu ­
njavanjem baterije n  cs koji nije korigiran za energetsku 
bilancu, s skladu sa sljede ćom jednadžbom, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 693  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;  
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC DC;CS;n 
i: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
i: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS,n  promjena elektri čne energije pri ispitivanju n s dopu ­
njavanjem baterije, u skladu sa stavkom 1.1.2 ovog 
Dodatka, Wh;  
d CS,n prijeđena udaljenost temeljem odgovaraju ćeg ispiti­
vanja n s dopunjavanjem baterije Tipa 1, km.  
Koeficijent korekcije potrošnje goriva zaokružuje se na četiri značajne 
znamenke. Statisti čki značaj koeficijenta korekcije potrošnje goriva 
ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.1.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije potrošnje goriva koji je 
razvijen iz ispitivanja unutar cijelog primjenjivog ciklusa WLTP ispi ­
tivanja za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.1.2. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, sukladno 
zahtjevu proizvo đača i nakon odobrenja homologacijskog tijela, mogu 
se razviti odvojeni koeficijenti korekcije K  fuel,FCHV,p  potrošnje goriva 
za svaku pojedinu fazu. U tom slu čaju, isti kritetiji koji su opisani u 
stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni u svakoj pojedina čnoj 
fazi i primjenjuje se postupak opisan u stavku 2.3.1. ovog Dodatka u 
svakoj pojedina čnoj fazi kako bi se odredio koeficijent korekcije 
specifičan za svaku fazu.  
2.3.2. Odre đivanje korekcije masene emisije CO  2 K CO2 
Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, koeficijent korekcije masene 
emisije CO  2 , utvrđen vožnjom u nizu ispitivanja K  CO2 s dopunjava ­
njem baterije Tipa 1, odre đen je sljede ćom jednadžbom: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 694  
pri čemu je:  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , (g/km)/ 
(Wh(km,  
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju n s dopu ­
njavanjem baterije, temeljena na pražnjenju REESS-a 
u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Dodatka, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  aritmetički prosjek potrošnje elektri čne energije ispi ­
tivanja n  cs s dopunjavanjem baterije temeljen na praž ­
njenju REESS-a u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog 
Dodatka, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije ispiti ­
vanja n koja nije korigirana za energetsku bilancu, 
izračunana u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 u ispitiva ­
njima n  cs s dopunjavanjem baterije temeljenima na 
masenoj emisiji CO  2 , koji nije korigiran za 
energetsku bilancu u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom, g/km;  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;  
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 zaokružuje se na četiri 
značajne znamenke. Statisti čki značaj koeficijenta korekcije masene 
emisije CO  2 ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.2.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije masene emisije CO  2 
razvijen iz ispitivanja tijekom cjelokupnog primjenjivog ciklusa 
WLTP za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.2.2. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, nakon 
zahtjeva proizvo đača nakon odobrenja homologacijskog tijela, mogu 
se razviti odvojeni koeficijenti korekcije masene emisije CO  2 za svaku 
K CO2,p  pojedinačnu fazu. U tom slu čaju, isti kriteriji koji su opisani u 
stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni u svakoj pojedina čnoj 
fazi i primjenjuju se postupci opisani u stavku 2.3.2. ovog Dodatka za 
svaku pojedina čnu fazu kako bi se odredili koeficijenti korekcije 
specifični za fazu.  
3. Postupak ispitivanja za odre đivanje koeficijenata korekcije  
3.1. OVC-HEV  
ZA OVC-HEV koristi se jedan od sljede ćih sljedova ispitivanja, 
sukladno slici A8 Dodatak 2/1, kako bi se izmjerile sve vrijednosti 
koje su nužne za odre đivanje koeficijenta korekcije, u skladu sa 
stavkom 2 ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 695  
Slika A8. Dodatak 2/1  
Sljedovi ispitivanja za OVC-HEV
  
3.1.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.1.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Pretkondicioniranje i kondicioniranje provode se u skladu sa stavkom 
2.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.  
3.1.1.2. Podešavanje REESS-a  
Prije postupka ispitivanja u skladu sa stavkom 3.1.1.3., proizvo đač 
može podesiti REESS. Proizvo đač dostavlja dokaz da su ispunjeni 
zahtjevi za po četak ispitivanja u skladu sa stavkom 3.1.1.3.  
3.1.1.3. Ispitni postupak  
3.1.1.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se, u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.1.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.1.1.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja 
potrebnih za odre đivanje koeficijenata korekcije, ispitivanja može 
slijediti ve ći broj uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 
2.2. ovog Dodatka, a koji se sastoje od stavka 3.1.1.1. do i uklju čivo 
sa stavkom 3.1.1.3. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 696  
3.1.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.1.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 2.1.1. 
Stavka 2.1.2. Dodatka 4 ovom Podprilogu.  
3.1.2.2. Podešavanje REESS-a  
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa 
stavkom 2.1.3. Dodatka 4. ovom Podprilogu i odre đuje se pauza u 
maksimalnom trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno pode ­ 
šavanje REESS-a. Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog 
ispitivanja. Odmah nakon završetka zaustavljanja, primjenjuju se 
zahtjevi stavka 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
Prema zahtjevu proizvo đača može se provesti dodatni postupak zagri ­
javanja prije podešavanja REESS-a kako bi se osigurali sli čni početni 
uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva 
postupak dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje 
se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.1.2.3. Ispitni postupak  
3.1.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.1.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.1.2.3.4. Kako bi se dobio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja potrebnih 
za određivanje koeficijenata korekcije, nakon ispitivanja može slijediti 
više uzastopnih sljedova u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka, a 
koji se sastoje od stavaka 3.1.2.2. i 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
3.2. NOVC-HEV i NOVC-FCHV  
Za NOVC-HEV i NOVC-FCHV primjenjuje se jedno od sljede ćih 
ispitivanja u skadu sa slikom A8 Dodatak 2/2 kako bi se mjerile 
sve vrijednosti koje su nužne za odre đivanje koeficijenata korekcije 
u skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 697  
Slika A8. Dodatak 2/2.  
Redoslijedi ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV
  
3.2.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.2.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti pretkondicionirano i kondicionirano u skladu 
sa stavkom 3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.1.2. Podešavanje REESS-a  
Prije postupka ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3, proizvo đač 
može podesiti REESS. Proizvo đač mora dostaviti dokaz da su ispu ­
njeni zahtjevi za po četak ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3.  
3.2.1.3. Ispitni postupak  
3.2.1.3.1. Na čin rada koji bira voza č odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 
6. ovom Podprilogu.  
3.2.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispiduje 
u skladu s postupkom ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
opisanog u Podprilogu 6.  
3.2.1.3.4. Kako bi se odredili primjenjivi ciklusi WLTP ispitivanja koji su 
potrebni za odre đivanje koeficijenata korekcije, ispitivanje može slije ­
diti niz uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog 
Dodatka koji se sastoje od stavka 3.2.1.1. do i uklju čujući stavak 
3.2.1.3. ovog Dodatka.  
3.2.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.2.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 
3.3.1.1. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 698  
3.2.2.2. Podešavanje REESS-a  
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa 
stavkom 3.3.1.2. ovog Podpriloga i odre đuje se pauza u maksimalnom 
trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno podešavanje 
REESS-a. Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog ispitivanja. 
Odmah nakon završetka zaustavljanja, primjenjuju se zahtjevi stavka 
3.2.2.3. ovog Dodatka.  
Prema zahtjevu proizvo đača može se provesti dodatni postupak zagri ­
javanja prije podešavanja REESS-a kako bi se osigurali sli čni početni 
uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva 
postupak dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje 
se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.2.2.3. Ispitni postupak  
3.2.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.2.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u Podprilogu 6.  
3.2.2.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja 
potrebnih za odre đivanje koeficijenta korekcije, ispitivanje može slije ­
diti više uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog 
Dodatka koji se sastoje od stavka 3.2.2.2. i 3.2.2.3. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 699  
Podprilog 8.  
Dodatak 3.  
Određivanje jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV i 
NOVC-FCHV  
1. Uvod  
1.1. U ovom se Dodatku odre đuje metoda i potrebni ure đaji za odre đivanje 
jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV i NOVC- 
FCHV.  
1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a po činje istodobno s po četkom ispiti ­
vanja i završava izravno nakon što vozilo dovrši ispitivanje.  
1.3. Odre đuje se jakost i napon REESS-a za svaku fazu.  
1.4. Popis ure đaja koje koristi proizvo đač za mjerenje jakosti i napona 
REESS-a (uklju čujući proizvo đača uređaja, broj modela, serijski broj, 
posljednji datum kalibracije (gdje je primjenjivo) tijekom:  
(a) ispitivanja Tipa 1 u skladu sa stavkom 3. ovog Podpriloga,  
(b) postupka za odre đivanje koeficijenta korekcije u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu (gdje je primjenjivo),  
(c) ATCT-a kako je opisano u Podprilogu 6.a  
mora se dostaviti homologacijskom tijelu.  
2. jakost struje REESS-a  
Ispražnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1. Vanjsko mjerenje jakosti struje REESS-a  
2.1.1. Jakost struje REESS-a se za vrijeme ispitivanja mjeri pomo ću mjernog 
pretvornika sa stezaljkama ili zatvorenog tipa. Trenutni sustav mjerenja 
mora ispunjavati zahtjeve navedene u tablici A8/1 ovog Podpriloga. 
Strujni mjerni pretvornici moraju biti u stanju podnijeti vršne struje 
prilikom pokretanja motora i uvjete temperature na mjernoj to čki. 
2.1.2. Strujni pretvornici montiraju se na bilo koju REESS jedinicu, s jednim 
kabelom spojenim izravno na REESS jedinicu, te moraju mjeriti ukupnu 
jakost struje REESS-a.  
U slučaju oklopljenih kabela potrebno je primijeniti odgovaraju će metode 
u skladu s odobrenjem homologacijskog tijela.  
Kako bi se lako izmjerila jakost struje REESS-a korištenjem vanjske 
opreme za mjerenje, proizvo đači bi po mogu ćnosti trebali u vozilo ugra ­
diti odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne točke. Ako to nije 
moguće, proizvo đač je obavezan dati potporu thomologacijskom tijelu u 
spajanju pretvara ča struje na jedan od kabela koji su izravno spojeni na 
REESS na na čin opisan iznad u ovom stavku.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 700  
2.1.3. Izlazna struja iz pretvara ča uzorkuje se minimalnom frekvencijom od 20 
Hz. Izmjerena se struja postupno integrira i daje izmjerenu vrijednost Q 
izraženu u ampersatima (Ah). Integraciju je mogu će provesti u sustavu za 
mjerenje struje.  
2.2. Podaci o jakosti struje REESS-a prikazani u vozilu  
Kao alternative stavku 2.1. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti 
podatke o mjerenju jakosti struje prikazane u vozilu. Potrebno je dokazati 
točnost tih podataka homologacijskom tijelu.  
3. napon REESS-a  
3.1. Vanjsko mjerenje napona REESS-a  
Tijekom ispitivanja opisanog u stavku 3. ovog Podpriloga, napon REESS- 
a mjeri se pomo ću opreme i potreba to čnosti navedenih u stavku 1.1. 
ovog Podpriloga. Za mjerenje napona REESS-a korištenjem vanjske 
opreme za mjerenje, proizvo đač pomaže homologacijskom tijelu dava ­
njem točaka za mjerenje napona REESS-a.  
3.2. Nominalni napon REESS-a  
Za NOVC-HEV, NOVC-FCHV i OVC-HEV, umjesto korištenja izmje ­
renog napona REESS-a, u skladu sa stavkom 3.1. ovog Dodatka, može se 
koristiti nominalni napon REESS-a odre đen sukladno DIN EN 60050- 
482. 
3.3. Podaci o naponu REESS na plo či vozila  
Kao alternative stavku 3.1. i 3.2. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti 
podatke mjerenja napona prikazane na plo či. Potrebno je prikazati to čnost 
tih podataka homologacijskom tijelu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 701  
Podprilog 8.  
Dodatak 4.  
Pretkondicioniranje, kondicioniranje i napunjenost REESS-ova za PEV-ove 
i OVC-HEV-ove  
1. U ovom se Dodatku opisuju postupci ispitivanja REESS i pretkondicio ­
niranje motora sa sagorijevanjem u pripremi za:  
(a) Mjerenja autonomije, mjerenja pri baterijskom pogonu i mjerenja 
pri dopunjavanju baterije tijekom ispitivanja OVC-HEV-ova: i  
(b) Mjerenja autonomije i potrošnje elektri čne energije tijekom ispiti ­
vanja PEV-ova.  
2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje OVC-HEV-a  
2.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje ako postupak ispitivanja po činje 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije  
2.1.1. Za pretkondicioniranje motora sa sagorijevanjem, vozilo se vozi tijekom 
najmanje jednog primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja. Tijekom 
svakog voženog ciklusa pretkondicioniranja, odre đuje se ravnoteža 
punjenja REESS. Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij za 
prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga.  
2.1.2. Kao alternativa stavku 2.1.1. ovog Dodatka, na zahtjev proizvo đača i 
nakon odobrenja homologacijskog tijela, napunjenost REESS-a za ispi ­
tivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 može se postaviti u skladu 
preporukama proizvo đača kako bi se provelo ispitivanje u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije.  
U tom slu čaju, primjenjuje se postupak pretkondicioniranja, kao što je 
onaj primjenjiv kod konvencionalnih vozila, opisan u stavku 1.2.6. 
Podpriloga 6.  
2.1.3. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpri ­
loga 6.  
2.2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje kad po čne postupak ispitivanja na 
baterijski pogon  
2.2.1. OVC HEV se vozi najmanje jedan primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja. 
Tijekom svakog voženog ciklusa pretkondicioniranja, odre đuje se 
ravnoteža punjenja REESS. Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij 
za prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga.  
2.2.2. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpriloga 
6. Prisilno hla đenje neće se primjenjivati za vozila koja su pretkondi ­
cionirana za ispitivanje Tipa 1. Tijekom kondicioniranja REESS se puni 
primjenom normalnog postupka punjenja, kako je definirano u stavku 
2.2.3. ovog Dodatka.  
2.2.3. Primjena uobi čajenog punjenja  
2.2.3.1. REESS se puni na sobnoj temperaturi kako je nazna čeno u stavku 
1.2.2.2.2. Podpriloga 6 pomo ću ili:  
(a) punja č u vozilu ako je ugra đen, ili  
(b) vanjskog punja ča koji je preporu čio proizvo đač, upotrebljavaju ći 
način punjenja koji je propisan za uobi čajeno punjenje;  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 702  
Postupci u ovom stavku ne uklju čuju sve vrste posebnih punjenja koja 
bi se mogla obaviti automatski ili ru čno, npr. izjedna čavajuća ili 
servisna punjenja. Proizvo đač izjavljuje da tijekom ispitivanja nije bio 
primijenjen postupak posebnog punjenja.  
2.2.3.2. Kriterij za završetak punjenja  
Kriterij završetka punjenja je dostignut kad prikaz na plo či i li vanjskim 
instrumentima nazna či da je REESS do kraja napunjen.  
3. Pretkondicioniranje PEV-a  
3.1. Po četno punjenje REESS-a  
Početno punjenje REESS sastoji se od pražnjenja REESS i primjene 
normalnog naboja.  
3.1.1. Pražnjenje REESS-a  
Postupak pražnjenja provodi se sukladno preporukama proizvo đača. 
Proizvođač mora jam čiti da je REESS do kraja ispražnjen koliko je 
to moguće načinom pražnjenja.  
3.1.2. Primjena uobi čajenog punjenja  
REESS se puni u skladu sa stavkom 2.2.3.1. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 703  
Podprilog 8.  
Dodatak 5.  
Faktori korisnosti (UF) za OVC-HEV-ove  
1. „Faktori korisnosti” su omjeri utemeljeni na statistici vožnje i autonomiji 
ostvarenoj u radnim stanjima s baterijskim pogon ili s dopunjavanjem baterije, 
a koji se koriste za ponderiranje emisija, emisija CO  2 i potrošnje goriva OVC- 
HEV-ova.  
Baza podataka koja se koristi za izra čunavanje faktora korisnosti iz stavka 2. 
pretežno je temeljena na zna čajkama u uporabi (npr. korištenje, dnevna prije ­ 
đena udaljenost, udjeli razli čitih razreda vozila) konvencionalnih vozila. Bit će 
nužno ponovno ocijeniti UF i frekvencije punjenja studijom korisnika jednom 
kad se zna čajan broj OVC-HEV vozila bude koristio na europskom tržištu.  
2. Za izra čunavanje faktora korisnosti (UF) specifi čnog za svaku fazu upotreb ­
ljava se sljede ća jednadžba:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > :Ä 8 
> > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF l 
pri čemu je:  
UF  i faktor korisnosti za fazu i.  
d i prijeđena udaljenost do kraja faze i u km.  
C j j-ti koeficijent (vidjeti Tablicu A8. Dodatak 5/1).  
d n normalizirana udaljenost (vidjeti tablicu A8. Dodatak 5/1).  
k koli čina pojmova i koeficijenata u eksponentu (vidjeti tablicu A8. 
Dodatak 5/1).  
i broj razmatrane faze.  
j broj razmatranog pojma/koeficijenta.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l zbroj izra čunanih faktora korisnosti do faze (i-1).  
Krivulja koja je temeljena na sljede ćim parametrima u tablici A8 Dodatak 5/1 
valjana je od 0 km do normalizirane udaljenosti  d n pri čemu UF teži prema 
1,0 (kako se može vidjeti na slici A8. Dodatak 5/1).  
Tablica A8. Dodatak 5/1  
Parametri za uporabu u jednadžbi y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 704  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21  
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10.  
Krivulja prikazana dolje na slici A8/Dodatak5/1 služi samo za ilustrativne 
svrhe. Ona ne čini dio regulatornog teksta.  
Slika A8. Dodatak 5/1  
Krivulja faktora korisnosti temeljena na parametru jednadžbe tablice A8 
Dodatak 5/1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 705  
Podprilog 8.  
Dodatak 6.  
Odabir na čina rada koje može odabrati voza č 
1. Opći zahtjevi  
1.1. Za postupak ispitivanja Tipa 1 u skladu sa stavcima 2. do 4. ovog Dodatka 
proizvođač odabire na čin rada koji može odabrati voza č, a koji omogu ćuje 
vozilu da slijedi razmatrani ciklus ispitivanja unutar tolerancije dijagrama 
brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 6.  
1.2. Proizvo đač dostavlja dokaz homologacijskom tijelu o:  
(a) Dostupnost zadanog po četnog načina rada pod razmatranim uvjetima;  
(b) Maksimalna brzina razmatranog vozila;  
i po potrebi:  
(c) Najbolji i najgori slu čaj među načinima rada odre đen prema dokazima 
potrošnje goriva i, ako je primjenjivo, masenoj emisiji CO  2 u svim 
načinima rada (vidjeti Podprilog 6., stavak 1.2.6.5.2.4.);  
(d) Način najveće potrošnje elektri čne energije;  
(e) ciklusna potrošnja energije (u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., gdje 
je ciljna brzina zamijenjena stvarnom brzinom).  
1.3. Namjenski na čini rada koje može odabrati voza č, kao što je „planinski 
način” ili „na čin održavanja” koji nisu namijenjeni za normalan dnevni 
rad, nego samo za posebne ograni čene svrhe, ne će se razmatrati.  
2. OVC-HEV opremljen na činom rada koji može odabrati voza č u radnom 
stanju s baterijskim pogonom  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, postavke za 
ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 odabiru se sukladno sljede ćim uvje­
tima.  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/1 Prikazuje odabir na čina rada u 
skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka.  
2.1. Postoji li zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu da pro đe refe­
rentni ciklus ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se 
taj način rada.  
2.2. Ako nema zadanog po četnog načina rada ili ako on postoji, ali ne omogu ­ 
ćava vozilu prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s bate ­
rijskim pogonom, na čin rada za ispitivanje odabire se prema sljede ćim 
kriterijima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćava vozilu da pro đe 
ciklus referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, 
odabire se taj na čin rada.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 706  
(b) Ako nekoliko na čina rada omogu ćava prolazak ciklusa referentnog ispi ­
tivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se na čin rada 
koji troši najviše elektri čne energije.  
2.3. Ako nema na čina rada u skladu sa stavkom 2.1. i stavku 2.2. ovog Dodatka 
koji omogu čuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, ciklus refe ­
rentnog ispitivanja se modificira, u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1:  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu prolazak 
ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterij ­
skim pogonom, treba odabrati taj na čin rada.  
(b) Ako nema zadanog po četnog načina rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se na čin 
rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako nema na čina rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modifi ­
ciranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, 
odabire se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom energije.  
Slika A8. Dodatak 6/1  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove u radnom stanju s baterijskim pogonom
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 707  
3. OVC-HEV-ovi, NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi opremljeni na činima 
rada koje može odabrati voza č u radnom stanju s dopunjavanjem baterije  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č odabire se 
način rada za ispitivanje uz dopunjavanje baterije Tipa 1, sukladno sljede ćim 
uvjetima:  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/2 prikazuje odabir na čina rada u 
skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
3.1. Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu da pro đe 
referentni ciklus ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, 
odabire se taj na čin rada.  
3.2. Ako nema zadanog po četnog načina rada ili ako postoji zadani po četni način 
rada, ali on ne omogu ćava vozilu prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije, na čin rada za ispitivanje odabire se 
u skladu sa sljede ćim uvjetima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji vozilu omogu ćava prolazak 
ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem bate ­
rije, odabire se taj na čin rada;  
(b) Ako postoji nekoliko na čina rada koji vozilu omogu ćavaju prolazak 
ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem bate ­
rije, proizvo đača odlučuje hoće li odabrati najgori na čin rada ili najgori 
način rada i najbolji na čin rada na temelju kojih se aritmeti čki izraču­
nava prosje čne rezultate ispitivanja.  
3.3. Ako ne postoji na čin rada u skladu sa stavcima 3.1. i 3.2. ovog Dodatka koji 
omogućuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, ciklus referentnog 
ispitivanja modificira se u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1.;  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu prolazak 
ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopu ­
njavanjem baterije, odabire se taj na čin rada.  
(b) Ako ne postoji zadani po četni način rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, odabire se 
najgori od tih na čina rada.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa 
modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem 
baterije, utvr đuje se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom 
energije i odabire taj na čin. ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 708  
Slika A8. Dodatak 6/2  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove, NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije
  
4. PEV-ovi opremljeni na činom rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način rada za 
ispitivanje odabire se u skladu sa sljede ćim uvjetima.  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/3 prikazuje odabir na čina rada u 
skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
4.1. Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj na čin rada.  
4.2. Ako ne postoji zadani po četni način rada ili ako postoji zadani po četni način 
rada, ali taj na čin rada ne omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus referentnog 
ispitivanja, na čin rada za ispitivanje odabire se sukladno sljede ćim uvjetima.  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj na čin rada.  
(b) Ako nekoliko na čina rada može slijediti ciklus referentnog ispitivanja, 
odabire se na čin rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
4.3. Ako nema na čina rada u skladu sa stavkom 4.1. i stavku 4.2. ovog Dodatka, 
koji vozilu omogu ćava prolazak referentnog ispitnog ciklusa, referentni se 
ispitni ciklus prilago đava u skladu sa stavkom 9 Podpriloga 1. Nastali ciklus 
ispitivanja ozna čava se kao primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 709  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus modificiranog referentnog ispitivanja, odabire se taj na čin rada;  
(b) Ako nema prevladavaju ćeg načina rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćuju vozilu da slijedi ciklus modificiranog referentnog ispi ­
tivanja, odabire se na čin rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus modi ­
ficiranog referentnog ispitivanja, odabire se na čin rada s najve ćom ciklu­
snom potrošnjom energije.  
Slika A8. Dodatak 6/3  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za PEV-ove
  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 710  
Podprilog 8.  
Dodatak 7.  
Mjerenje potrošnje goriva hibridnih vozila koja pokre ću komprimirane 
vodikove ćelije 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Potrošnja goriva mjeri se upotrebom gravimetrijskih metoda u skladu sa 
stavkom 2. ovog Dodatka.  
Po zahtjevu proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, potro ­ 
šnja goriva može se mjeriti uporabom metode tlaka ili metode protoka. 
U tom slu čaju, proizvo đač mora dostaviti tehni čke podatke koji doka ­
zuju da metoda donosi ekvivalentne rezultate. Metode tlaka i protoka 
opisane su u ISO23828.  
2. Gravimetrijska metoda  
Potrošnja goriva mora se izra čunati mjerenjem mase spremnika za 
gorivo prije i nakon ispitivanja.  
2.1. Oprema i postavke  
2.1.1. Pribor mjernih instrumenata prikazan je na slici A8 Dodatak 7/1. Jedno 
ili više nekorištenih vozila koristi se za mjerenje potrošnje goriva. 
Spremnici izvan vozila moraju biti spojeni s dovodom goriva izme đu 
originalnog spremnika za gorivo i sustava ćelija za napajanje.  
2.1.2. Za pretkondicioniranje mogu se koristiti originalno postavljeni spremnik 
ili vanjski izvor vodika.  
2.1.3. Tlak dolijevanja goriva prilago đava se prema vrijednosti koju preporu ­ 
čjue proizvo đač. 
2.1.4. Razlika pritiska opskrbe goriva u vodovima smanjuje se kad su vodovi 
prebačeni. 
Ako je utjecaj razlike tlakova o čekivan, proizvo đač i homologacijsko 
tijelo moraju se dogovoriti oko nužnosti korekcije.  
2.1.5. Precizna vaga.  
2.1.5.1. Precizna vaga koja se koristi za mjerenje potrošnje goriva mora ispu ­
njavati specifikacije iz tablice A8, Dodatak 7/1.  
Tablica A8. Dodatak 7/1  
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Mjerenje  Rezolucija ( čitljivost)  Preciznost (ponovljivost)  
Precizna vaga  maksimum 0,1 g  maksimum 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Potrošnja goriva (REESS ravnoteža napona = 0) tijekom ispitivanja, po masi, standardna devijacija  
2.1.5.2. Precizna vaga mora se kalibrirati u skladu sa specifikacijama kako je 
navedeno od strane proizvo đača vage ili barem onoliko često koliko je 
navedeno u tablici A8. Dodatak 7/2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 711  
Tablica A8. Dodatak 7/2  
Intervali kalibracije instrumenata  
Provjere instrumenata  Interval  
Preciznost (ponovljivost)  godišnje i kod ve ćeg održavanja  
2.1.5.3. Moraju se osigurati odgovaraju ći načini smanjenja utjecaja vibracija i 
konvekcije, kao što je podloga za prigušivanje ili prepreka za vjetar.  
Slika A8. Dodatak 7/1  
Primjer instrumentacije
  
pri čemu je:  
1. vanjski dovod goriva za pretkondicioniranje  
2. regulator tlaka  
3. originalni spremnik  
4. sustav pogonskih ćelija 
5. precizna vaga  
6. spremnik (spremnici) izvan vozila za mjerenje potrošnje goriva  
2.2. Postupak ispitivanja  
2.2.1. Masa spremnika izvan vozila mjeri se prije ispitivanja.  
2.2.2. Spremnik izvan vozila spaja se na dovod goriva vozila, kako je prika ­
zano na slici A8 Dodatak 7/1.  
2.2.3. Ispitivanje se provodi uz opskrbu gorivom iz spremnika izvan vozila,  
2.2.4. Spremnik izvan vozila odvaja se od dovoda goriva.  
2.2.5. Mjeri se masa spremnika nakon ispitivanja.  
2.2.6. Nekorigirana potrošnja goriva FC  CS,nb pri dopunjavanju baterije iz 
izmjerene mase prije i nakon ispitivanja izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 712  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
pri čemu je:  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije 
mjerena tijekom ispitivanja, kg/100 km;  
g 1 masa spremnika na po četku ispitivanja, kg;  
g 2 masa spremnika na kraju ispitivanja, kg;  
d prije đena udaljenost tijekom ispitivanja, km.  
FC CS,nb,p  ▼B
 02017R1151 — HR — 27.07.2017 — 001.003 — 713  
Podprilog 9.  
Određivanje jednakovrijednosti metode  
1. Opći uvjet  
Prema zahtjevu proizvo đača, mogu se odobriti druge metode mjerenja od 
strane homologacijskog tijela, ako one daju jednake rezultate, u skladu sa 
stavkom 1.1. ovog Podpriloga. Jednakost predložene metode mora se doka ­
zati homologacijskom tijelu.  
1.1. Odluka o jednakovrijednosti  
Predložena metoda smatra se jednakom ako su to čnost i preciznost jednake 
ili bolje od referentne metode.  
1.2. Utvr đivanje jednakovrijednosti  
Određivanje ekvivalentnosti metode temelji se na korelacijskoj studiji 
između predložene i referentne metode. Metode koje se primjenjuju za 
korelacijsko ispitivanje podložne su odobrenju homologacijskog tijela.  
Osnovni principi za odre đivanje to čnosti i preciznosti predložene i refe ­
rentne merode trebaju slijediti smjernice iz dijela 6. Dodatka 8. norme 
ISO 5725 „usporedba alternativnih metoda mjerenja”.  
1.3. Zahtjevi u pogledu provedbe  
Rezervirano  ▼B