02008R1099 — HR — 05.01.2020 — 005.003

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

►B UREDBA (EZ) br. 1099/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (Tekst značajan za EGP) ( L 304 14.11.2008, 1)

Koju je izmijenila:





Koju je ispravio:









▼B

UREDBA (EZ) br. 1099/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 22. listopada 2008.

o energetskoj statistici

(Tekst značajan za EGP)







Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom se Uredbom uspostavlja zajednički okvir za proizvodnju, prosljeđivanje, vrednovanje i diseminaciju usporedivih statističkih podataka o energiji u Zajednici.

2. Ova se Uredba primjenjuje na statističke podatke u vezi s energentima i njihove agregate u Zajednici.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „statistički podaci Zajednice” su statistički podaci Zajednice kako su definirani u članku 2. prvoj alineji Uredbe (EZ) br. 322/97;

(b) „proizvodnja statističkih podataka” je proizvodnja statističkih podataka kako je definirana u članku 2. drugoj alineji Uredbe (EZ) br. 322/97;

(c) „Komisija (Eurostat)” je tijelo Zajednice kako je definirano u članku 2. četvrtoj alineji Uredbe (EZ) br. 322/97;

(d) „energenti” su goriva, toplina, obnovljiva energija, električna energija i bilo koji drugi oblik energije;

(e) „agregati” su podaci agregirani na nacionalnoj razini o postupanju s energentima ili njihovom korištenju, kao što su proizvodnja, trgovina, zalihe, pretvorba, potrošnja i strukturna obilježja energetskog sustava kao što je instalirana snaga postrojenja za proizvodnju električne energije ili proizvodni kapaciteti za naftne derivate;

(f) „kvaliteta podataka” podrazumijeva sljedeće aspekte kvalitete statistike: relevantnost, preciznost, pravodobnost i točnost, dostupnost i jasnoću, usporedivost, koherentnost i cjelovitost.

Članak 3.

Izvori podataka

1. Države članice, primjenjujući načela održavanja rasterećenosti davatelja podataka i administrativnog pojednostavljenja, podatke o energentima i njihovim agregatima u Zajednici kompiliraju iz sljedećih izvora: (a) posebnih statističkih istraživanja koja obuhvaćaju proizvođače primarne i sekundarne energije i trgovce, distributere i prijevoznike, uvoznike i izvoznike energenata, (b) drugih statističkih istraživanja koja obuhvaćaju krajnje korisnike energije u sektorima proizvodne industrije, prometa i u ostalim sektorima, uključujući domaćinstva, (c) drugih postupaka statističke procjene ili drugih izvora, uključujući administrativne izvore, kao što su regulatori tržišta električne energije i plina.

2. Države članice utvrđuju detaljna pravila na temelju kojih poduzeća i ostali izvori priopćuju podatke potrebne za nacionalne statistike kako je određeno u članku 4.

3. Popis izvora podataka može se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

Članak 4.

Agregati, energenti i učestalost prosljeđivanja nacionalnih statističkih podataka

1. Nacionalni statistički podaci koji su predmet izvješćivanja navedeni su u prilozima. Ti se podaci prosljeđuju u sljedećim vremenskim razmacima: (a) godišnje za energetsku statistiku iz Priloga B; (b) mjesečno za energetsku statistiku iz Priloga C; (c) kratkoročno mjesečno za energetsku statistiku iz Priloga D.

2. Primjenjiva objašnjenja ili definicije korištenih tehničkih pojmova navedeni su u pojedinačnim prilozima kao i u Prilogu A (Objašnjenje pojmova).

3. Podaci koje treba proslijediti i primjenjiva objašnjenja ili definicije mogu se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

Članak 5.

Prosljeđivanje i diseminacija

1. Države članice Komisiji (Eurostatu) prosljeđuju nacionalne statističke podatke iz članka 4.

2. Načini njihovog prosljeđivanja, uključujući primjenjive rokove, te odstupanja i izuzeća određeni su u Prilozima.

3. Načini prosljeđivanja nacionalnih statističkih podataka mogu se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

4. Komisija može na temelju valjano obrazloženog zahtjeva države članice i u skladu s regulatornim postupkom iz članka 11. stavka 3. odobriti dodatna izuzeća ili odstupanja za one dijelove nacionalne statistike čije bi prikupljanje previše opteretilo davatelje podataka.

5. Komisija (Eurostat) diseminira godišnju energetsku statistiku do 31. siječnja druge godine koja slijedi nakon izvještajnog razdoblja.

Članak 6.

Ocjena kvalitete i izvješća

1. Države članice osiguravaju kvalitetu proslijeđenih podataka.

2. Poduzima se svaki mogući napor kako bi se osigurala koherentnost između podataka o energiji koji su prijavljeni u skladu s Prilogom B i podataka koji su prijavljeni u skladu s Odlukom Komisije 2005/166/EZ od 10. veljače 2005. o utvrđivanju pravila za provedbu Odluke br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje emisija stakleničkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog protokola ( 1 ).

3. Za potrebe se ove Uredbe na podatke koji se moraju proslijediti primjenjuju sljedeća mjerila za ocjenu kvalitete: (a) „relevantnost” se odnosi na stupanj u kojem statistički podaci ispunjavaju trenutačne i potencijalne potrebe korisnika; (b) „preciznost” se odnosi na to koliko su procjene blizu nepoznatim stvarnim vrijednostima; (c) „pravodobnost” se odnosi na vremenski razmak između raspoloživosti podatka i događaja ili pojave koju opisuje; (d) „točnost” se odnosi na vremenski razmak između dana objave podataka i dana kada su podaci trebali biti dostavljeni; (e) „dostupnost” i „jasnoća” odnose se na uvjete i načine na koje korisnici mogu dobiti, koristiti i tumačiti podatke; (f) „usporedivost” se odnosi na mjerenje učinka koji razlike u primijenjenim statističkim konceptima te alatima i postupcima za mjerenje imaju pri uspoređivanju statistika za različita zemljopisna područja, sektore ili vremenska razdoblja; (g) „koherentnost” se odnosi na prikladnost podataka za pouzdano kombiniranje na različite načine i za različite namjene.

4. Svakih pet godina države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješće o kvaliteti proslijeđenih podataka kao i o mogućim izvršenim metodološkim promjenama.

5. U roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva Komisije (Eurostata) države članice Komisiji (Eurostatu) šalju izvješće sa svim relevantnim podacima u vezi s primjenom ove Uredbe, kako bi joj se omogućilo da ocijeni kvalitetu proslijeđenih podataka.

Članak 7.

Vremenski plan i učestalost

Države članice kompiliraju sve podatke navedene u ovoj Uredbi od početka kalendarske godine koja slijedi nakon donošenja ove Uredbe te ih od tada prosljeđuju u vremenskim razmacima utvrđenima u članku 4. stavku 1.

Članak 8.

Godišnje statistike o nuklearnoj energiji

Komisija (Eurostat) u suradnji sa sektorom nuklearne energije u EU-u utvrđuje skup godišnjih statistika o nuklearnoj energiji o kojima se izvješćuje i koje se diseminiraju od 2009. godine, pri čemu ta godina predstavlja prvo izvještajno razdoblje, ne dovodeći u pitanje povjerljivost kada je ona potrebna te izbjegavajući dvostruko prikupljanje podataka, istodobno održavajući proizvodne troškove niskima i opterećenje povezano s izvješćivanjem razumnim.

Skup godišnjih statistika o nuklearnoj energiji uspostavlja se i može se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

Članak 9.

Statistike o obnovljivoj energiji i statistike o krajnjoj potrošnji energije

1. S ciljem poboljšanja kvalitete statistika o obnovljivoj energiji i statistika o krajnjoj potrošnji energije, Komisija (Eurostat) u suradnji s državama članicama osigurava da su te statistike usporedive, transparentne, detaljne i fleksibilne: (a) preispitivanjem metodologije koja se koristi za proizvodnju statistika o obnovljivoj energiji kako bi se godišnje i na isplativ način osigurala raspoloživost dodatnih, odgovarajućih i detaljnih statistika o svakom izvoru obnovljive energije. Komisija (Eurostat) predstavlja i diseminira proizvedene statistike od 2010. godine (referentna godina); (b) preispitivanjem i određivanjem metodologije koja se koristi na nacionalnoj razini i na razini Zajednice za proizvodnju statistika o krajnjoj potrošnji energije (izvori, varijable, kvaliteta, troškovi) na temelju trenutačnog stanja, postojećih studija i pilot-studija izvedivosti, kao i analiza troškova i koristi koje tek treba provesti, vrednovanjem rezultata pilot-studija i analiza troškova i koristi s ciljem uspostave ključeva za raspodjelu krajnje energije po sektorima i glavnim vrstama korištenja energije te od 2012. godine (referentna godina) postupnim uključivanjem dobivenih elemenata u statistike.

2. Skup statistika o obnovljivoj energiji može se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

3. Skup statistika o krajnjoj potrošnji energije uspostavlja se i može se izmijeniti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.

Članak 10.

Provedbene mjere

1. U skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2. za primjenu ove Uredbe usvajaju se sljedeće mjere namijenjene za izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, među ostalim njezinim dopunjavanjem: (a) izmjene popisa izvora podataka (članak 3. stavak 3.), (b) izmjene nacionalnih statističkih podataka i primjenjivih objašnjenja ili definicija (članak 4. stavak 3.), (c) izmjene načina prosljeđivanja (članak 5. stavak 3.), (d) uspostava i izmjene godišnjih statistika o nuklearnoj energiji (članak 8. stavak 2.), (e) izmjene statistika o obnovljivoj energiji (članak 9. stavak 2.), (f) uspostava i izmjene statistika o krajnjoj potrošnji energije (članak 9. stavak 3.).

2. Dodatna izuzeća ili odstupanja (članak 5. stavak 4.) odobravaju se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 11. stavka 3.

3. Potrebno je voditi računa o načelu da dodatni troškovi i opterećenje povezano s izvješćivanjem ostanu u razumnim granicama.

Članak 11.

Odbor

1. Komisiji pomaže Odbor za statistički program.

2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članak 5.a stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.

3. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.

Rok predviđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ jest tri mjeseca.

Članak 12.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

▼M5









PRILOG A

OBJAŠNJENJE POJMOVA

U ovom su Prilogu navedena objašnjenja, zemljopisne napomene i definicije pojmova koji se upotrebljavaju u drugim prilozima, ako nije drukčije navedeno u tim prilozima.

1. ZEMLJOPISNE NAPOMENE

Sljedeće zemljopisne definicije primjenjuju se samo za potrebe statističkog izvješćivanja:

— Australija: bez prekomorskih područja,

— Danska: bez Farskih Otoka i Grenlanda,

— Francuska: s Monakom i francuskim prekomorskim departmanima Guadeloupeom, Martiniqueom, Francuskom Gijanom, Réunionom i Mayotteom,

— Italija: sa San Marinom i Vatikanom (Sveta Stolica),

— Japan: s Okinawom,

— Portugal: s Azorima i Madeirom,

— Španjolska: s Kanarskim Otocima, Balearskim Otocima te Ceutom i Melillom,

— Švicarska: bez Lihtenštajna,

— Sjedinjene Američke Države: s 50 saveznih država, Okrugom Kolumbijom, Američkim Djevičanskim Otocima, Portorikom i Guamom.

2. AGREGATI

Proizvođači električne i toplinske energije razvrstani su s obzirom na svrhu proizvodnje:

— proizvođači kojima je to glavna djelatnost su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne i/ili toplinske energije za prodaju trećim stranama,

— samostalni proizvođači su proizvođači u privatnom ili javnom vlasništvu koji električnu i/ili toplinsku energiju u cijelosti ili djelomično proizvode za vlastitu upotrebu kao dodatnu djelatnost uz svoju glavnu djelatnost.

Napomena: nakon stupanja na snagu revidirane klasifikacije NACE Komisija može dodatno objasniti pojmove dodavanjem relevantnih oznaka NACE ( 2 ) u skladu s regulatornim nadzornim postupkom iz članka 11. stavka 2.

2.1. Opskrba

2.1.1. Proizvodnja/domaća proizvodnja

Količine izvađenog ili proizvedenoga goriva izračunane su nakon postupka kojim se uklanjaju inertne tvari. Proizvodnja uključuje količine koje je proizvođač potrošio tijekom procesa proizvodnje (npr. za grijanje ili rad strojeva i pomoćnih uređaja) te količine isporučene drugim proizvođačima energije za pretvorbu ili druge namjene.

„Domaća proizvodnja” znači proizvodnja od resursa unutar određenog područja – državnog područja zemlje izvjestiteljice.

2.1.2. Rekuperirani proizvodi

Primjenjuje se samo na kameni ugljen. Mulj i škriljevac iz rudnika.

2.1.3. Primljene količine iz drugih izvora

Količine goriva čija je proizvodnja obuhvaćena drugim izvješćivanjem o gorivu, ali su umiješane u druga goriva i potrošene kao mješavina. Dodatne pojedinosti o ovoj stavci navode se kao:

— primljene količine iz drugih izvora: Ugljen

— primljene količine iz drugih izvora: Nafta i naftni derivati

— primljene količine iz drugih izvora: Prirodni plin

— primljene količine iz drugih izvora: Obnovljivi izvori energije

2.1.4. Uvoz/izvoz

Ako nije drukčije navedeno, „uvoz” se odnosi na zemlju izvornog podrijetla (zemlja u kojoj je energent proizveden) za upotrebu u toj zemlji, a „izvoz” se odnosi na zemlju krajnje potrošnje proizvedenog energenta. Količine se smatraju uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to je li došlo do carinjenja ili ne.

Ako nije moguće utvrditi podrijetlo ili odredište, može se primijeniti kategorija „Nije naznačeno/Ostalo”.

2.1.5. Međunarodni pomorski spremnici

Količine goriva isporučene brodovima svih zastava u međunarodnoj plovidbi. Međunarodna plovidba može se odvijati na moru, unutrašnjim jezerima i plovnim putovima te obalnim vodama. Sljedeće je isključeno:

— potrošnja brodova u unutarnjoj plovidbi; razlika između unutarnje i međunarodne plovidbe određuje se na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda,

— potrošnja ribarskih plovila,

— potrošnja vojnih snaga.

2.1.6. Promjene zaliha

Razlika između početne i završne razine zaliha na državnom području. Ako nije drukčije navedeno, povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

2.1.7. Ukupne početne i završne zalihe na državnom području

Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio bilateralnih državnih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja. U zalihe su uključene zalihe koje su uskladištene u svim vrstama posebnih skladišnih prostora, površinskih ili podzemnih.

2.1.8. Neposredna upotreba

Nafta (sirova nafta i naftni derivati) koji se upotrebljavaju neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte. Uključena je sirova nafta za proizvodnju električne energije.

2.1.9. Primljene sirovine

Uključene su količine domaće ili uvezene sirove nafte (uključujući kondenzate) i domaćeg NGL-a ( 3 ) koje se upotrebljavaju neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte, te količine povrataka iz petrokemijske industrije koje se upotrebljavaju neposredno iako nisu primarno gorivo.

2.1.10. Bruto proizvodnja rafinerije

Proizvodnja gotovih proizvoda u rafineriji ili postrojenju za miješanje. Nisu uključeni gubitci u rafinerijama, ali je uključeno gorivo koje je rafinerija potrošila za vlastite potrebe.

2.1.11. Reciklirani proizvodi

Gotovi proizvodi koji su ponovno stavljeni na tržište nakon što su isporučeni krajnjim potrošačima (npr. upotrijebljena maziva koja su ponovno prerađena). Ove bi količine trebalo razlikovati od povrataka iz petrokemijske industrije.

2.1.12. Povratci

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su uglavnom nusproizvodi u petrokemijskoj industriji.

2.1.13. Reklasifikacija proizvoda

Količine reklasificirane zbog promjene specifikacije ili zbog miješanja s drugim proizvodom. Negativna vrijednost jednog proizvoda nadoknađuje se s jednom ili više pozitivnih vrijednosti za jedan ili više proizvoda i obrnuto; ukupni neto učinak trebao bi biti jednak nuli.

2.1.14. Prijenos proizvoda

Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima.

2.1.15. Statističke razlike

Vrijednost koja se izračunava kao razlika između izračuna na temelju opskrbe (pristup odozgo prema dolje) i izračuna na temelju potrošnje (pristup odozdo prema gore). Trebalo bi objasniti svaku veću razliku u statističkim podacima.

2.2. Sektor pretvorbe

U sektoru pretvorbe izvješćuje se samo o količinama goriva koja su pretvorena u druga goriva. Količine goriva upotrijebljene za grijanje, rad strojeva te općenito za potrebe pretvorbe trebalo bi prijaviti u sektoru energetike.

2.2.1. SAMO proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju električne energije.

2.2.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju električne i/ili toplinske energije u kogeneracijskim postrojenjima.

2.2.3. SAMO proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

Količine goriva koje proizvođači kojima je to glavna djelatnost upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju toplinske energije.

2.2.4. SAMO samostalni proizvođači električne energije

Količine goriva koje samostalni proizvođači upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju električne energije.

2.2.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

Sve količine goriva koje samostalni proizvođači upotrebljavaju za proizvodnju električne energije i razmjeran udio goriva koje se upotrebljava za proizvodnju toplinske energije za prodaju u kogeneracijskim postrojenjima. O razmjernom udjelu goriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije koja nije prodana (utrošena toplinska energija) izvješćuje se u relevantnom sektoru krajnje potrošnje energije na temelju klasifikacije NACE. O toplinskoj energiji koja nije prodana nego isporučena drugim subjektima u okviru nefinancijskih ugovora ili subjektima s drukčijim vlasništvom izvješćuje se na temelju istog načela kao o prodanoj toplinskoj energiji.

2.2.6. SAMO samostalni proizvođači toplinske energije

Razmjeran udio goriva koja su samostalni proizvođači upotrijebili za proizvodnju toplinske energije za prodaju u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju toplinske energije. O razmjernom udjelu goriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju toplinske energije koja nije prodana (utrošena toplinska energija) izvješćuje se u relevantnom sektoru krajnje potrošnje energije na temelju klasifikacije NACE. O toplinskoj energiji koja nije prodana nego isporučena drugim subjektima u okviru nefinancijskih ugovora ili subjektima s drukčijim vlasništvom izvješćuje se na temelju istog načela kao o prodanoj toplinskoj energiji.

2.2.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

Količine goriva upotrijebljene u postrojenjima za proizvodnju briketa.

2.2.8. Koksare

Količine goriva upotrijebljene u koksarama za proizvodnju koksa iz koksnih peći i plina iz koksnih peći.

2.2.9. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB) u postrojenjima za proizvodnju BKB-a i količine goriva upotrijebljene u postrojenjima za proizvodnju briketa od treseta za potrebe proizvodnje briketa od treseta (PB).

2.2.10. Plinare

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju plina iz plinara u plinarama i postrojenjima za uplinjavanje ugljena.

2.2.11. Visoke peći

Količine goriva koje ulaze u spremnik visoke peći, kroz vrh zajedno sa željeznom rudom ili kroz otvore na dnu zajedno sa zagrijanim zrakom.

2.2.12. Ukapljivanje ugljena

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju sintetskog ulja.

2.2.13. Postrojenja za pretvorbu plina u tekućinu

Količine plinovitih goriva pretvorenih u tekuća goriva.

2.2.14. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

Količine krutih biogoriva pretvorenih u drveni ugljen.

2.2.15. Rafinerije nafte

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju naftnih derivata.

2.2.16. Postrojenja za miješanje s prirodnim plinom (za miješani prirodni plin)

Količine plinova pomiješanih s prirodnim plinom u plinsku mrežu (mrežu za prijenos plina).

2.2.17. Za miješanje s motornim benzinom/dizelom/kerozinom:

Količine tekućih biogoriva pomiješanih s njihovim fosilnim inačicama.

2.2.18. Drugdje nespomenuto

Količine goriva upotrijebljene za aktivnosti pretvorbe koje nisu uključene drugdje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.3. Energetski sektor

Količine potrošene u energetici za dobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte i plina) ili za rad postrojenja u vezi s aktivnostima pretvorbe energije. Odgovara odjeljcima 05, 06, 19 i 35 klasifikacije NACE Rev. 2, skupini 09.1 klasifikacije NACE Rev. 2 i razredima 07.21 i 08.92 klasifikacije NACE Rev. 2.

Nisu uključene količine goriva transformirane u neki drugi oblik energije (koje bi trebalo navesti u sektoru pretvorbe) ili upotrijebljene za rad naftovoda, plinovoda i cjevovoda za ugljeni mulj (koje bi trebalo navesti u sektoru prometa).

Uključena je proizvodnja kemijskih materijala za nuklearnu fisiju i fuziju te proizvodi tih procesa.

2.3.1. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane za proizvodnju za vlastitu upotrebu

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja s jedinicama za isključivu proizvodnju električne energije, isključivu proizvodnju toplinske energije i kogeneraciju.

2.3.2. Rudnici ugljena

Količine goriva utrošenog u rudarstvu kao energent za vađenje i pripremu ugljena. Ugljen izgorio u rudničkim elektranama trebalo bi navesti u sektoru pretvorbe.

2.3.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za proizvodnju briketa.

2.3.4. Koksare

Količine goriva utrošenog kao energent za rad koksnih peći (koksara).

2.3.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

Količine goriva upotrijebljene kao energija za rad postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena/briketa od treseta (postrojenja za proizvodnju briketa).

2.3.6. Plinare/postrojenja za uplinjavanje

Količine goriva utrošenog kao energent za rad plinara i postrojenja za uplinjavanje ugljena.

2.3.7. Visoke peći

Količine goriva utrošenog kao energent za rad visokih peći.

2.3.8. Ukapljivanje ugljena

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje ugljena.

2.3.9. Ukapljivanje (LNG)/uplinjavanje

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje i uplinjavanje prirodnog plina.

2.3.10. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za uplinjavanje bioplina.

2.3.11. Postrojenja za ukapljivanje (GTL)

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za ukapljivanje plina.

2.3.12. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

Količine goriva utrošenog kao energent za rad postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena.

2.3.13. Rafinerije nafte

Količine goriva utrošenog kao energent za rad rafinerija nafte.

2.3.14. Vađenje nafte i plina

Količine goriva potrošene u postrojenjima za vađenje nafte i prirodnog plina. Nisu uključeni gubitci cjevovoda (navesti kao gubitke u distribuciji) i količine energije upotrijebljene za rad cjevovoda (navesti u sektoru prometa).

2.3.15. Drugdje nespomenuto – energetika

Količine goriva povezane s energetskim djelatnostima koje nisu uključene drugdje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.4. Gubitci u distribuciji

Količine gubitaka goriva uslijed prijevoza i distribucije.

2.5. Krajnja neenergetska potrošnja

Količine fosilnih goriva upotrijebljene za neenergetske potrebe – neizgorena goriva.

2.6. Krajnja potrošnja energije (specifikacija krajnje upotrebe)

2.6.1. Sektor industrije

Odnosi se na količine goriva potrošene u industrijskim poduzećima u vezi s njihovim glavnim djelatnostima.

Za jedinice koje proizvode isključivo toplinsku energiju ili kogeneracijska postrojenja izvješćuje se samo o količinama goriva potrošenima za proizvodnju toplinske energije koju upotrebljava sam subjekt (utrošena toplinska energija). Količine goriva potrošene za proizvodnju toplinske energije za prodaju i za proizvodnju električne energije treba navesti u odgovarajućem sektoru pretvorbe.

2.6.1.1. Rudarstvo i vađenje: odjeljci 07 (osim 07.21) i 08 (osim 08.92) klasifikacije NACE Rev. 2; skupina 09.9 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.1.1.1. Vađenje metalnih ruda [odjeljak 07 klasifikacije NACE Rev. 2; osim razreda 07.21 Vađenje uranovih i torijevih ruda klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.1.2. Ostalo rudarstvo i vađenje [odjeljak 08 klasifikacije NACE Rev. 2; nije uključen razred 08.92 Vađenje treseta klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.1.3. Pomoćne uslužne djelatnosti u rudarstvu [odjeljak 09 klasifikacije NACE Rev. 2; ne uključuje skupinu 09.1 Pomoćne djelatnosti za vađenje nafte i prirodnog plina klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.2. Hrana, piće i duhan: odjeljci 10, 11 i 12 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.1.2.1. Proizvodnja prehrambenih proizvoda [odjeljak 10 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.2.2. Proizvodnja pića [odjeljak 11 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.2.3. Proizvodnja duhanskih proizvoda [odjeljak 12 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.3. Tekstil i koža [odjeljci 13, 14 i 15 klasifikacije NACE Rev. 2; uključuje Proizvodnju tekstila, Proizvodnju odjeće i Proizvodnju kože i srodnih proizvoda]

2.6.1.4. Drvo i proizvodi od drva — Proizvodnja drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja proizvoda od slame i pletarskih materijala [odjeljak 16 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.5. Celuloza, papir i tiskanje: odjeljci 17 i 18 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.1.5.1. Proizvodnja papira i proizvoda od papira [odjeljak 17 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.1. Proizvodnja celuloze [razred 17.11 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.2. Ostali papir i papirnati proizvodi [razred 17.12 klasifikacije NACE Rev. 2 i skupina 17.2 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.5.2. Tiskanje i umnožavanje snimljenih zapisa [odjeljak 18 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.6. Kemijska i petrokemijska industrija: odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.1.6.1. Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda [odjeljak 20 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.6.2. Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka [odjeljak 21 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.7. Nemetalni minerali [odjeljak 23 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.7.1. Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla [odjeljak 23.1 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.7.2. Proizvodnja cementa, vapna i gipsa (uključujući klinker) [skupina 23.5 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.7.3. Ostali nemetalni mineralni proizvodi [skupine 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 i 23.9 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.8. Željezo i čelik [Proizvodnja osnovnih metala A: skupine 24.1, 24.2 i 24.3 i razredi 24.51 i 24.52 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.9. Industrija obojenih metala [Proizvodnja osnovnih metala B: Skupina 24.4 i razredi 24.53 i 24.54 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.9.1. Proizvodnja aluminija [razred 24.42 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.9.2. Ostale industrije obojenih metala [skupina 24.4 klasifikacije NACE Rev. 2 — osim razreda 24.42 klasifikacije NACE Rev. 2; razredi 24.53 i 24.54 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.10. Strojevi: odjeljci 25, 26, 27 i 28 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.1.10.1. Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme [odjeljak 25 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.10.2. Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda [odjeljak 26 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.10.3. Proizvodnja električne opreme [odjeljak 27 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.10.4. Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n. [odjeljak 28 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.11. Prijevozna sredstva: Industrija povezana s prijevoznim sredstvima [odjeljci 29 i 30 klasifikacije NACE; uključuje Proizvodnju motornih vozila, prikolica i poluprikolica te Proizvodnju ostalih prijevoznih sredstava]

2.6.1.12. Drugdje nespomenuto – industrija: odjeljci 22, 31 i 32 klasifikacije NACE

2.6.1.12.1. Proizvodnja proizvoda od gume i plastike [odjeljak 22 klasifikacije NACE]

2.6.1.12.2. Proizvodnja namještaja [odjeljak 31 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.12.3. Ostala prerađivačka industrija [odjeljak 32 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.1.13. Građevinarstvo [odjeljci 41, 42 i 43 klasifikacije NACE Rev. 2]

2.6.2. Sektor prometa

Energija upotrijebljena u svim djelatnostima prometa bez obzira na NACE kategoriju (ekonomski sektor) u kojoj se ta djelatnost odvija. O gorivima upotrijebljenima za zagrijavanje i rasvjetu na željezničkim i autobusnim stanicama, lukama i zračnim lukama trebalo bi izvješćivati u sektoru Komercijalne i javne usluge, a ne u sektoru prometa.

2.6.2.1. Željeznica

Količine goriva koje se upotrebljavaju u željezničkom prometu, uključujući industrijske željeznice i željeznički promet kao dio gradskih ili prigradskih prometnih sustava (na primjer vlakovi, tramvaji, podzemna željeznica).

2.6.2.2. Unutarnja plovidba

Količine goriva isporučene plovilima svih zastava koja nisu uključena u međunarodnu plovidbu (vidjeti kategoriju „Međunarodni pomorski spremnici”). Razliku između unutarnje i međunarodne plovidbe trebalo bi odrediti na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda.

2.6.2.3. Cestovni promet

Količine goriva upotrijebljene za cestovna vozila. Uključeno je gorivo upotrijebljeno za poljoprivredna vozila na autocestama i maziva koja se upotrebljavaju u cestovnim vozilima.

Nije uključena energija upotrijebljena u stacionarnim motorima (vidjeti „Druge sektore”), za traktore izvan autocesta (vidjeti „Poljoprivrede”), za cestovna vozila u vojne svrhe (vidjeti „Druge sektore – drugdje nespomenuto”), bitumen upotrijebljen za površinski sloj ceste i energija upotrijebljena za strojeve na gradilištima (vidjeti „Industriju”, podsektor „Građevinarstvo”).

2.6.2.4. Prijevoz cjevovodima

Količine upotrijebljene kao energija za podršku i rad cjevovoda pri prijenosu plina, tekućina, mulja i druge robe. Uključuje energiju upotrijebljenu za crpne stanice i održavanje cjevovoda. Ne uključuje energiju upotrijebljenu za distribuciju cjevovodom prirodnog ili industrijskog plina, tople vode ili pare od distributera do krajnjih korisnika (navesti u energetskom sektoru), energiju upotrijebljenu za krajnju distribuciju vode kućanstvima, industrijskim, komercijalnim i drugim korisnicima (navesti u kategoriji „Komercijalne i javne usluge”) i gubitke do kojih dolazi tijekom prijevoza između distributera i krajnjih korisnika (navesti kao gubitke u distribuciji).

2.6.2.5. Međunarodni zračni promet

Količine goriva isporučene zrakoplovima u međunarodnom zračnom prometu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne prema državnoj pripadnosti zračnog prijevoznika. Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrijebili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji „Drugdje nespomenuto – promet”) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji „Drugdje nespomenuto – ostalo”).

2.6.2.6. Unutarnji zračni promet

Količine goriva za zračni promet isporučene zrakoplovima u unutarnjem zračnom prometu. Uključuje gorivo za namjene koje se ne odnose na letenje, npr. ispitivanje motora na ispitnom stolu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne prema državnoj pripadnosti zračnog prijevoznika. U to su uključena razmjerno duga putovanja između dvaju zračnih luka u zemlji s prekomorskim područjima. Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrijebili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji „Drugdje nespomenuto – promet”) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji „Drugdje nespomenuto – ostalo”).

2.6.2.7. Drugdje nespomenuto – promet

Količine upotrijebljene za prometne djelatnosti koje nisu uključene drugdje. Uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrebljavali za svoja cestovna vozila i goriva upotrebljavana u lukama za istovarivače brodova, razne vrste lučkih dizalica. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

2.6.3. Drugi sektori

Ovom su kategorijom obuhvaćene količine goriva upotrijebljene u sektorima koji nisu posebno spomenuti ili nisu obuhvaćeni sektorima pretvorbe, energetike, industrije ili prometa.

2.6.3.1. Komercijalne i javne usluge

Količine goriva koje su potrošila poduzeća i uredi u javnom i privatnom sektoru. Odjeljci 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (isključujući razred 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 i 99 klasifikacije NACE Rev. 2. O gorivima upotrijebljenima za zagrijavanje i rasvjetu na željezničkim i autobusnim stanicama, u lukama i zračnim lukama trebalo bi izvješćivati u ovoj kategoriji te uključiti goriva upotrijebljena za sve djelatnosti koje nisu povezane s prijevozom iz odjeljaka 49, 50 i 51 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.2. Kućanstva

Količine goriva koje su potrošila sva kućanstva, uključujući „kućanstva sa zaposlenim osobama”. Odjeljci 97 i 98 klasifikacije NACE Rev. 2.

Za sektor kućanstava primjenjuju se sljedeće posebne definicije:

Kućanstvo znači osoba koja živi sama ili skupina ljudi koji žive zajedno u istom privatnom stanu i dijele izdatke, uključujući i zajedničku nabavu osnovnih životnih potrepština. Sektor kućanstva, poznat i kao stambeni sektor, stoga označuje skup svih kućanstava jedne zemlje.

Zajedničke stambene objekte, bilo trajne (npr. zatvori) ili privremene (npr. bolnice), trebalo bi isključiti s obzirom na to da su obuhvaćeni potrošnjom u uslužnom sektoru. Energiju upotrijebljenu u svim djelatnostima prometa trebalo bi navesti u sektoru prometa, a ne u sektoru kućanstva.

Potrošnju energije povezanu sa značajnim gospodarskim aktivnostima kućanstava isto bi tako trebalo isključiti iz ukupne potrošnje energije u kućanstvima. Te aktivnosti uključuju djelatnosti malih poljoprivrednih gospodarstava i druge gospodarske aktivnosti koje se izvode na mjestu gdje se kućanstvo nalazi te bi ih trebalo navesti u odgovarajućem sektoru krajnje potrošnje.

2.6.3.2.1. Grijanje prostora

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za potrebe grijanja unutrašnjosti stana.

2.6.3.2.2. Hlađenje prostora:

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za hlađenje stambenih prostorija rashladnim sustavom i/ili jedinicom.

Ventilatori, puhala i drugi uređaji koji nisu priključeni na rashladnu jedinicu isključeni su iz ovog dijela, ali bi ih trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na osvjetljenje i električne uređaje.

2.6.3.2.3. Grijanje vode:

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za grijanje tople tekuće vode, kupanje, čišćenje i drugu upotrebu osim kuhanja.

Grijanje bazena nije uključeno, ali bi ga trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na druge vrste konačne namjene.

2.6.3.2.4. Kuhanje:

Ova se energetska usluga odnosi na upotrebu energije za pripremu obroka.

Isključeni su pomoćni kuhinjski uređaji (mikrovalne pećnice, kuhala za vodu, aparati za kavu itd.) te bi njih trebalo obuhvatiti dijelom koji se odnosi na uređaje za osvjetljenje i električne uređaje.

2.6.3.2.5. Osvjetljenje i električni uređaji (samo električna energija):

Upotreba električne energije za osvjetljenje i sve druge električne uređaje u stanu koja se ne smatra drugom vrstom krajnje namjene.

2.6.3.2.6. Druge vrste krajnje namjene:

Sva druga potrošnja energije u kućanstvima, npr. upotreba energije izvan stambenih prostorija i sve druge aktivnosti koje nisu navedene u pet prethodno navedenih vrsta krajnje namjene (npr. kosilice, grijanje bazena, vanjske grijalice, vanjski roštilji, saune itd.).

2.6.3.3. Poljoprivreda/šumarstvo

Količine goriva koje su potrošili korisnici razvrstani u sektore poljoprivrede, lovstva i šumarstva; odjeljci 01 i 02 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.4. Ribarstvo

Količine goriva isporučene za slatkovodno, morsko i dubokomorsko ribarstvo. Ribolovom bi trebalo obuhvatiti goriva isporučena brodovima svih zastava koji su se opskrbili gorivom u zemlji (uključujući međunarodni ribolov) te energiju upotrijebljenu u ribarstvenoj industriji. Odjeljak 03 klasifikacije NACE Rev. 2.

2.6.3.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

Količine goriva upotrijebljene za djelatnosti koje nisu uključene drugdje (poput razreda 84.22 klasifikacije NACE Rev. 2). Ova kategorija uključuje potrošnju goriva u vojne svrhe mobilnog i stacionarnog karaktera (npr. za brodove, zrakoplove, cestovna vozila i energiju upotrijebljenu u stambenim prostorima), bez obzira na to je li gorivo isporučeno za vojsku te zemlje ili neke druge zemlje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u izvješću bi trebalo objasniti što je njome obuhvaćeno.

3. PROIZVODI

3.1. Ugljen (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi)

3.1.1. Kameni ugljen

Kameni ugljen jest agregat nastao od antracita, koksnog ugljena i drugog bituminoznog ugljena.

3.1.2. Antracit

Ugljen visokog stupnja karbonizacije za upotrebu u industriji i kućanstvima. Obično sadržava manje od 10 % hlapljive tvari i visok udio ugljika (oko 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.3. Koksni ugljen

Bituminozni ugljen pogodan za proizvodnju koksa (koksa iz koksnih peći) prikladnog za punjenje visoke peći. Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.4. Drugi bituminozni ugljen

Ugljen koji se upotrebljava za proizvodnju pare, uključujući sve vrste bituminoznog ugljena koje nisu uključene ni pod koksni ugljen ni pod antracit. Odlikuje se većim udjelom hlapljive tvari nego kod antracita (više od 10 %) i manjim udjelom ugljika (manje od 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorijska vrijednost veća od 24 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela.

3.1.5. Smeđi ugljen

Smeđi ugljen jest agregat nastao od sub-bituminoznog ugljena i lignita.

3.1.6. Sub-bituminozni ugljen

Odnosi se na neaglomerirani ugljen čija bruto kalorijska vrijednost iznosi između 20 000 kJ/kg i 24 000 kJ/kg te sadržava više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez mineralnih tvari.

3.1.7. Lignit

Neaglomerirani ugljen čija bruto kalorijska vrijednost iznosi manje od 20 000 kJ/kg i sadržava više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez mineralnih tvari.

3.1.8. Briket

Složeno gorivo proizvedeno od praha kamenog ugljena uz dodatak vezivnog sredstva. Količina briketa proizvedenog od kamenog ugljena može stoga biti malo veća od stvarne količine ugljena koji je potrošen u procesu pretvorbe.

3.1.9. Koks iz koksnih peći

Kruti proizvod koji se dobiva karbonizacijom ugljena, prvenstveno koksnog ugljena, pri visokoj temperaturi; ima malen udio vlage i hlapljivih tvari. Koks iz koksnih peći uglavnom se upotrebljava u industriji željeza i čelika kao izvor energije i kemijsko sredstvo.

U ovoj se kategoriji navode koksni ostatak i ljevaonički koks.

U ovoj bi kategoriji trebalo navesti i polukoks (kruti proizvod koji se dobiva karbonizacijom ugljena na niskoj temperaturi). Polukoks se upotrebljava kao gorivo za grijanje ili u samim postrojenjima za pretvorbu.

U ovu su kategoriju uključeni i koks, koksni ostatak i polukoks koji se dobiva od lignita.

3.1.10. Koksni plin

Nusproizvod kamenog ugljena koji se upotrebljava za proizvodnju gradskog plina u plinarama. Koksni plin upotrebljava se za grijanje.

3.1.11. Ugljeni katran

Proizvodi se destruktivnom destilacijom bituminoznog ugljena. Ugljeni katran tekući je nusproizvod destilacije ugljena koji se upotrebljava za dobivanje koksa u koksarama ili se proizvodi od smeđeg ugljena („katran otporan na niske temperature”).

3.1.12. BKB (briket od smeđeg ugljena)

BKB je složeno gorivo proizvedeno od lignita ili sub-bituminoznog ugljena briketiranjem pod visokim tlakom bez dodavanja vezivnog sredstva, uključujući osušeni fini lignit i prah lignita.

3.1.13. Industrijski plinovi

Industrijski plinovi agregat su nastao od plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visokih peći i drugih oporabljenih plinova.

3.1.14. Plin iz plinare

Obuhvaća sve vrste plina koji je proizveden u postrojenjima javnih poduzeća ili u privatnim postrojenjima, čija je glavna djelatnost proizvodnja, transport i distribucija plina. Uključuje plin proizveden karbonizacijom (uključujući plin proizveden u koksarama i modificiran u plin iz plinare) potpunim uplinjavanjem, obogaćen ili neobogaćen naftnim derivatima (ukapljeni naftni plin, ostatci loživog ulja itd.) te preoblikovanjem i jednostavnim miješanjem plinova i/ili zraka, uključujući miješanjem s prirodnim plinom, čija će se distribucija i opskrba odvijati kroz mrežu za prirodni plin. Količinu plina koja nastaje kao rezultat reklasificiranja drugih ugljenih plinova u plin iz plinare trebalo bi prijaviti kao proizvodnju plina iz plinare.

3.1.15. Plin iz koksnih peći

Plin iz koksnih peći plin je koji se dobiva kao nusproizvod u proizvodnji koksa iz koksnih peći za proizvodnju željeza i čelika.

3.1.16. Plin iz visokih peći

Plin iz visokih peći proizvodi se tijekom izgaranja koksa u visokim pećima u industriji željeza i čelika. Rekuperira se i upotrebljava kao gorivo dijelom unutar samog postrojenja, a dijelom u drugim procesima u industriji čelika ili u elektranama koje su opremljene za njegovo sagorijevanje.

3.1.17. Drugi oporabljeni plinovi

Nusproizvod u proizvodnji čelika u pećima s kisikom, dobiva se pri izlasku iz peći. Plinovi su poznati i kao konvertorski plin, plin LD ili plin BOS. Količinu rekuperiranoga goriva trebalo bi navesti na temelju bruto kalorijske vrijednosti. Ovom su kategorijom obuhvaćeni i nespecificirani industrijski plinovi koji nisu prethodno navedeni, poput zapaljivih plinova od čvrstog izvora ugljika dobivenih industrijskim i kemijskim postupcima koji nisu drugdje definirani.

3.1.18. Treset

Treset je gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže te je svijetlosmeđe do tamnosmeđe boje. U treset su uključeni rezani i mljeveni treset. Treset za neenergetsku upotrebu nije obuhvaćen ovom kategorijom.

3.1.19. Proizvodi od treseta

Proizvodi poput briketa od treseta dobiveni izravno ili neizravno od rezanog i mljevenog treseta.

3.1.20. Naftni škriljevac i naftni pijesak

Naftni škriljevac i naftni pijesak sedimentne su stijene koje sadržavaju organsku tvar u obliku kerogena. Kerogen je voskasti materijal bogat ugljikovodikom koji se smatra prethodnikom nafte. Naftni škriljevac može sagorjeti izravno ili preradom zagrijavanjem radi dobivanja nafte iz škriljevca. Naftu iz škriljevca i druge proizvode dobivene ukapljivanjem trebalo bi navesti kao druge ugljikovodike u okviru naftnih derivata.

3.2. Prirodni plin

3.2.1. Prirodni plin

U prirodni plin uključeni su plinovi iz podzemnih nalazišta, u tekućem ili plinovitom stanju, koji se uglavnom sastoje od metana, neovisno o metodi njihova vađenja (konvencionalno i nekonvencionalno). Ovdje su uključeni i „nevezani” plin s polja na kojima se ugljikovodici pojavljuju samo u plinovitom stanju i „vezani” plin proizveden zajedno sa sirovom naftom te metan dobiven u rudnicima ugljena (plin iz rudnika) ili iz slojeva ugljena (plin iz slojeva ugljena). U prirodni plin nisu uključeni bioplin i industrijski plinovi. Prijenos tih plinova u plinsku mrežu navodi se odvojeno od prirodnog plina. U prirodni plin uključeni su ukapljeni prirodni plin (LNG) i komprimirani prirodni plin (CNG).

3.3. Električna i toplinska energija

3.3.1. Električna energija

Pojam električna energija odnosi se na prijenos energije u okviru fizičkog fenomena koji uključuje električne naboje i njihovo djelovanje u mirovanju i pokretu. Navodi se sva upotrijebljena, proizvedena i potrošena električna energija, uključujući vanmrežnu i onu za vlastitu potrošnju.

3.3.2. Toplinska energija (dobivena toplinska energija)

Pojam toplinska energija odnosi se na energiju dobivenu iz translacijskog, rotacijskog ili vibracijskog gibanja sastavnica tvari te promjena njezina fizičkog stanja. Navodi se sva proizvedena toplinska energija, osim one koju samostalni proizvođači proizvedu za vlastitu potrošnju i koju ne prodaju; svi drugi oblici toplinske energije prijavljuju se kao potrošnja proizvoda od kojih je proizvedena toplinska energija.

3.4. Nafta (sirova nafta i naftni derivati)

3.4.1. Sirova nafta

Sirova nafta jest mineralno ulje prirodnog podrijetla koje sadržava mješavinu ugljikovodika i s njima povezanih nečistoća poput sumpora. Pri normalnoj temperaturi okoliša i atmosferskom tlaku u tekućem je stanju, a njezina su fizička svojstva (gustoća, viskoznost itd.) vrlo promjenjiva. U ovu su kategoriju uključeni kondenzati s polja te pogonski kondenzati iz vezanog i nevezanog plina koji se miješaju s komercijalnom sirovom naftom. Navode se količine neovisno o metodi vađenja (konvencionalno i nekonvencionalno). U sirovu naftu ne uključuju se kondenzati prirodnog plina (NGL).

3.4.2. Kondenzati prirodnog plina (NGL)

NGL su tekući ili ukapljeni ugljikovodici dobiveni iz prirodnog plina u postrojenjima za separaciju ili u pogonima za preradu plina. Kondenzati prirodnog plina uključuju etan, propan, butan (normalni i izobutan), (izo)pentan te različite pentane i više ugljikovodike (ponekad ih se naziva prirodnim benzinima ili kondenzatima postrojenja za obradu (preradu) plina).

3.4.3. Rafinerijske sirovine

Rafinerijska sirovina obrađena je nafta namijenjena daljnjoj preradi (npr. loživo ulje dobiveno primarnom destilacijom ili vakuumsko plinsko ulje), ali bez miješanja. U daljnjoj se preradi pretvara u jedan dio ili više njih i/ili u gotove proizvode. Ovom su definicijom obuhvaćeni i povratci iz petrokemijske industrije u rafineriju (npr. pirolitički benzin, C4 frakcije, frakcije plinskog i loživog ulja).

3.4.4. Aditivi/oksigenati

Aditivi su neugljikovodični spojevi dodani naftnom derivatu ili pomiješani s njime radi poboljšanja njegovih svojstava (oktanski i cetanski broj, ponašanje na hladnoći itd.). U aditive su uključeni oksigenati (kao što su alkoholi (metanol, etanol), eteri (metil tercijarni butileter (MTBE), etil tercijarni butileter (ETBE), tercijarni amil metileter (TAME) itd.), esteri (npr. ulje uljane repice ili dimetilester itd.), kemijski spojevi (npr. tetrametil olovo (TML), tetraetil olovo (TEL) i deterdženti). Količine aditiva/oksigenata (alkohola, etera, estera i drugih kemijskih spojeva) navedene u ovoj kategoriji trebale bi se odnositi na količine namijenjene miješanju s gorivima ili one upotrijebljene kao gorivo. Ova kategorija uključuje biogoriva koja se miješaju s tekućim fosilnim gorivima.

3.4.5. Biogoriva u aditivima/oksigenatima

Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji odnose se na miješana tekuća biogoriva i samo na udio tekućeg biogoriva, a ne na ukupni volumen tekućina koji nastaje miješanjem s biogorivima. Isključena su sva tekuća nemiješana biogoriva.

3.4.6. Drugi ugljikovodici

Sintetska nafta koja je dobivena iz katranskog pijeska, nafte iz škriljevca itd., tekućine iz ukapljivanja ugljena, proizvodnja tekućina pretvorbom prirodnog plina u benzin, vodik i emulgirana ulja (npr. Orimulsion); isključen je naftni škriljevac; uključena je nafta iz škriljevca (sekundarni proizvod).

3.4.7. Naftni derivati

Naftni derivati agregat su nastao od rafinerijskog plina, etana, ukapljenog naftnog plina, lake nafte, motornog benzina, avionskog benzina, mlaznog goriva benzinskog tipa, mlaznog goriva kerozinskog tipa, drugih kerozina, plinskog ulja/dizelskog goriva, loživog ulja, bijelog špirita i SPB-a, maziva, bitumena, parafinskih voskova, naftnog koksa i drugih proizvoda.

3.4.8. Rafinerijski plin

Rafinerijski plin uključuje mješavinu nekondenziranih plinova koji se uglavnom sastoje od vodika, metana, etana i olefinskih ugljikovodika dobivenih destilacijom sirove nafte ili obradom naftnih derivata (npr. krekiranje) u rafinerijama. Ovdje su uključeni i povratni plinovi iz petrokemijske industrije.

3.4.9. Etan

Prirodno plinoviti ugljikovodik s nerazgranatim lancima (C2H6) koji se dobiva iz prirodnog i rafinerijskog plina.

3.4.10. Ukapljeni naftni plinovi (LPG)

LPG su laki parafinski ugljikovodici dobiveni rafiniranjem te u postrojenjima za stabilizaciju sirove nafte i postrojenjima za obradu prirodnog plina. Uglavnom se sastoje od propana (C3H8) i butana (C4Hl0) ili njihove kombinacije. Oni mogu uključivati i propilen, butilen, izopropilen i izobutilen. LPG se za transport i uskladištenje obično ukapljuju pod tlakom.

3.4.11. Laka nafta

Laka nafta sirovina je za petrokemijsku industriju (npr. proizvodnju etilena ili aromata) ili za proizvodnju benzina reformiranjem ili izomerizacijom u rafineriji. Pojmom laka nafta obuhvaćeni su materijali u području destilacije između 30 °C i 210 °C, odnosno u dijelu tog područja.

3.4.12. Motorni benzin

Motorni benzin sastoji se od mješavine lakih ugljikovodika dobivenih destilacijom na temperaturi između 35 °C i 215 °C. Upotrebljava se kao gorivo za motore za kopneni promet s paljenjem električnom iskrom. Motorni benzin može uključivati aditive, oksigenate i sredstva za povećanje oktanskog broja, uključujući spojeve s olovom. Uključen je i motorni benzin s komponentama za miješanje (isključujući aditive/oksigenate), npr. alkilatima, izomeratima, reformatima i krekiranim benzinom namijenjenim upotrebi kao gotovi motorni benzin. Motorni benzin jest agregat nastao od miješanog biobenzina (biobenzin u motornom benzinu) i nebiološkog benzina.

3.4.12.1. Miješani biobenzin (biobenzin u motornom benzinu)

Biobenzin koji je umiješan u motorni benzin.

3.4.12.2. Nebiološki benzin

Preostali dio motornog benzina – motorni benzin bez miješanog biobenzina (uglavnom motorni benzin fosilnog podrijetla).

3.4.13. Avionski benzin

Motorni benzin posebno pripremljen za klipne avionske motore, s oktanskim brojem prikladnim za motor, ledištem na 60 °C i područjem destilacije obično između 30 °C i 180 °C.

3.4.14. Mlazno gorivo benzinskog tipa (na bazi lake nafte ili JP4)

Ovdje su uključena sva laka ulja na bazi ugljikovodika za pogon turbina zrakoplova koja su dobivena destilacijom na temperaturi između 100 °C i 250 °C. Dobivaju se miješanjem kerozina i benzina ili lake nafte tako da udio aromata ne bude veći od 25 % volumena, a tlak pare je između 13,7 kPa i 20,6 kPa.

3.4.15. Mlazno gorivo kerozinskog tipa

Destilat koji se upotrebljava za pogon avionskih turbina. Ima jednake značajke destilacije između 150 °C i 300 °C (obično ne iznad 250 °C) i žarište kao kerozin. Osim toga, ima i neke posebnosti (npr. ledište) koje je utvrdila Međunarodna udruga zračnih prijevoznika. Uključuje komponente za miješanje s kerozinom. Mlazno gorivo kerozinskog tipa agregat je nastao od miješanog biološkog mlaznog kerozina (biološki mlazni kerozin u mlaznom gorivu kerozinskog tipa) i nebiološkog mlaznog kerozina.

3.4.15.1. Miješani biološki mlazni kerozin (biološki mlazni kerozin u mlaznom gorivu kerozinskog tipa)

Biološki mlazni kerozin umiješan u mlazno gorivo kerozinskog tipa.

3.4.15.2. Nebiološki mlazni kerozin

Preostali dio mlaznog goriva kerozinskog tipa – mlazno gorivo kerozinskog tipa miješano s biološkim mlaznim kerozinom (uglavnom mlazno gorivo kerozinskog tipa fosilnog podrijetla).

3.4.16. Ostali kerozini

Rafinirani destilati nafte koji se koriste u drugim sektorima, osim u zračnom prometu. Temperatura destilacije iznosi između 150 °C i 300 °C.

3.4.17. Plinsko ulje/dizelsko gorivo (destilirano loživo ulje)

Plinsko ulje/dizelsko gorivo prvenstveno je srednji destilat dobiven destilacijom u području između 180 °C i 380 °C. Uključuje komponente za miješanje. Ovisno o upotrebi, na raspolaganju je nekoliko stupnjeva. Plinsko ulje/dizelsko gorivo uključuje dizelsko gorivo za automobile i kamione s dizelskim motorom s kompresijskim paljenjem. U plinsko ulje/dizelsko gorivo uključeno je lako ulje za grijanje za industrijsku i komercijalnu upotrebu, dizelsko gorivo za pogon plovila i dizelsko gorivo za željeznički promet, druga plinska ulja, uključujući teška plinska ulja dobivena destilacijom između 380 °C i 540 °C i koja se upotrebljavaju kao sirovine u petrokemijskoj industriji. Plinsko ulje/dizelsko gorivo agregat je nastao od miješanih biodizela (biodizeli u plinskom ulju/dizelskom gorivu) i nebioloških dizela.

3.4.17.1. Miješani biodizeli (biodizeli u plinskom ulju/dizelskom gorivu)

Biodizeli koji su umiješani u plinska ulja/dizelska goriva.

3.4.17.2. Nebiološki dizeli

Preostali dio plinskog ulja/dizelskog goriva, isključujući miješane biodizele (uglavnom plinsko ulje/dizelsko gorivo fosilnog podrijetla).

3.4.18. Loživo ulje (teško loživo ulje)

Sva rezidualna (teška) loživa ulja (uključujući ona dobivena miješanjem). Kinematička viskoznost je iznad 10 cSt pri temperaturi od 80 °C. Žarište je uvijek iznad 50 °C, a gustoća je uvijek veća od 0,90 kg/l. Loživo ulje agregat je nastao od loživog ulja s niskim udjelom sumpora i loživog ulja s visokim udjelom sumpora.

3.4.18.1. Loživo ulje s niskim udjelom sumpora (LSFO)

Loživo ulje s udjelom sumpora manjim od 1 %.

3.4.18.2. Loživo ulje s visokim udjelom sumpora (HSFO)

Loživo ulje s udjelom sumpora od 1 % i više.

3.4.19. Bijeli špirit i SBP

Bijeli špirit i SBP definirani su kao rafinirani srednji destilati s destilacijom u rasponu između lake nafte i kerozina. Oni uključuju industrijski špirit (koji se naziva i SBP; laka ulja koja se dobivaju destilacijom između 30 °C i 200 °C u 7 ili 8 stupnjeva industrijskog špirita s obzirom na granice područja destilacije – stupnjevi su utvrđeni u skladu s temperaturnom razlikom između destilacijskih točaka od 5 % volumena i 90 % volumena, koja ne iznosi više od 60 °C) i bijeli špirit (industrijski špirit sa žarištem iznad 30 °C i destilacijskim područjem između 135 °C i 200 °C).

3.4.20. Maziva

Ugljikovodici nastali iz destilata nusproizvoda. Uglavnom se koriste za smanjivanje trenja među površinama. Uključuju sve konačne oblike mazivih ulja, od ulja za vretena do ulja za cilindre, ulja koja se upotrebljavaju u mastima za podmazivanje, motorna ulja i sve vrste sirovina za maziva ulja.

3.4.21. Bitumen

Čvrsti (tvrdi), polučvrsti (polutvrdi) ili viskozni ugljikovodik koloidne strukture, smeđe do crne boje, dobiva se kao ostatak destilacijom sirove nafte, vakuumskom destilacijom ostataka nafte od atmosferske destilacije. Bitumen se često naziva asfaltom i prije svega se upotrebljava za gradnju cesta i kao materijal za pokrivanje krovova. Uključen je tekući i rezani bitumen.

3.4.22. Parafinski vosak

Riječ je o zasićenim alifatskim ugljikovodicima. Taj je vosak ostatak dobiven pri odstranjivanju voska iz mazivih ulja. Ima kristalnu strukturu koja je više ili manje fina u odnosu na stupanj kvalitete. Njegove su glavne značajke sljedeće: bez boje je i mirisa, propušta svjetlo, s talištem iznad 45 °C.

3.4.23. Naftni koks

Crni kruti nusproizvod dobiven uglavnom krekiranjem i karbonizacijom ostataka sirovina, ostataka vakuumske destilacije, katrana i smole u procesima kao što je kontinuirano ili diskontinuirano koksiranje. Sastoji se uglavnom od ugljika (90 do 95 %) i ima mali udio pepela. Upotrebljava se kao sirovina u koksarama u industriji čelika, za grijanje, za proizvodnju elektroda i za proizvodnju kemikalija. Dvije su najvažnije vrste „zeleni koks” i „kalcinirani koks”. Uključuje „koks na katalizatoru” koji se tijekom procesa rafiniranja taloži na katalizatoru; taj koks ne može se oporabiti i obično se koristi kao gorivo u rafineriji.

3.4.24. Drugi proizvodi

Svi drugi proizvodi koji prethodno nisu posebno navedeni, na primjer: katran i sumpor. Uključuju aromate (npr. BTX ili benzen, toluen i ksilen) i olefinske ugljikovodike (npr. propilen) koji su proizvedeni u rafinerijama.

3.5. Obnovljivi izvori energije i otpad

3.5.1. Hidroenergija

Potencijalna i kinetička energija vode pretvorena u električnu energiju u hidroelektranama. Hidroenergija jest agregat koji odgovara ukupnoj energiji nastaloj u konvencionalnim hidroelektranama, mješovitim hidroelektranama i isključivo crpnim hidroelektranama.

3.5.1.1. Konvencionalne hidroelektrane

Hidroelektrane koje upotrebljavaju isključivo izravni prirodni dotok vode i nisu crpne hidroelektrane (crpljenje vode uzbrdo).

3.5.1.2. Mješovite hidroelektrane

Hidroelektrane s prirodnim dotokom vode u gornji spremnik pri čemu se dio opreme ili sva oprema može upotrebljavati za crpljenje vode uzbrdo; električna energija koja tako nastaje posljedica je i prirodnog dotoka vode i vode koja je prethodno crpljena uzbrdo.

3.5.1.3. Isključivo crpne hidroelektrane

Hidroelektrane bez prirodnog dotoka vode u gornji spremnik; velika većina vode od koje nastaje električna energija prethodno je crpljena uzbrdo, ne uključujući kišne i snježne padaline.

3.5.2. Geotermalna energija

Energija dostupna kao toplinska energija koja isijava iz unutrašnjosti Zemljine kore, uglavnom u obliku vruće vode ili pare; isključujući okolnu toplinsku energiju koju sakupljaju toplinske crpke iz tla. Proizvodnja geotermalne energije predstavlja razliku između entalpije tekućine dobivene iz bušotine i krajnje otpadne tekućine.

3.5.3. Solarna energija

Solarna energija agregat je nastao od solarne fotonaponske energije i solarne toplinske energije.

3.5.3.1. Solarna fotonaponska energija

Sunčeva svjetlost pretvorena u električnu energiju s pomoću solarnih ćelija koje proizvode električnu energiju kad su izložene svjetlosti. Navodi se sva proizvedena električna energija (uključujući proizvodnju na malo i vanmrežne instalacije).

3.5.3.2. Solarna toplinska energija

Toplinska energija nastala iz zračenja sunca (Sunčeva svjetlost) namijenjena korisnoj energetskoj upotrebi. Na primjer, u to su uključene solarne toplinske elektrane i aktivni sustavi za proizvodnju sanitarne tople vode ili za grijanje prostora u zgradama. Ta je proizvodnja energije toplinska energija dostupna prijenosniku topline, tj. nastala solarna energija umanjena za optičke gubitke i gubitke kolektora. Ne uključuje se solarna energija sakupljena pasivnim sustavima grijanja, hlađenja i osvjetljenja zgrada; uključuje se samo solarna energija povezana s aktivnim sustavima.

3.5.4. Energija plime i oseke, valova i oceana

Mehanička energija dobivena gibanjem plime, valova ili oceanskih struja, upotrebljava se za proizvodnju električne energije.

3.5.5. Energija vjetra

Kinetička energija vjetra koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije u vjetroturbinama. Energija vjetra agregat je nastao u kopnenim i priobalnim vjetroelektranama.

3.5.5.1. Kopnene vjetroelektrane

Proizvodnja električne energije iz vjetra na kopnenim područjima (unutrašnjost, uključujući jezera i druga vodna tijela koja se nalaze u unutrašnjosti).

3.5.5.2. Priobalne vjetroelektrane

Proizvodnja električne energije na priobalnim područjima (npr. more, oceani i umjetni otoci). Za proizvodnju energije iz vjetra na moru izvan teritorijalnih voda predmetnog područja, uzimaju se u obzir svi pogoni koji se nalaze u isključivoj gospodarskoj zoni određene zemlje.

3.5.6. Industrijski otpad (neobnovljivi dio)

Navodi se neobnovljivi otpad industrijskog podrijetla koji se spaljuje izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije. Obnovljivi dio industrijskog otpada trebalo bi navesti u onoj kategoriji biogoriva koja ga najbolje opisuje.

3.5.7. Komunalni otpad:

Otpad koji nastaje u kućanstvima, bolnicama i tercijarnom sektoru (općenito, sav otpad koji nalikuje otpadu iz kućanstava) i spaljuje se izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije. Komunalni otpad agregat je nastao od obnovljivog komunalnog otpada i neobnovljivog komunalnog otpada.

3.5.7.1. Obnovljivi komunalni otpad

Količina komunalnog otpada biološkog podrijetla.

3.5.7.2. Neobnovljivi komunalni otpad

Količina komunalnog otpada nebiološkog podrijetla.

3.5.8. Biogoriva

Biogoriva su agregat nastao od krutih biogoriva, bioplina i tekućih biogoriva. Biogoriva koja se upotrebljavaju za neenergetske svrhe isključuju se iz područja primjene energetske statistike (na primjer drvo upotrijebljeno u izgradnji ili za namještaj, biološka maziva za podmazivanje motora i biološki bitumen za površinski sloj ceste).

3.5.8.1. Kruta biogoriva

Uključuju kruti organski, nefosilni materijal biološkog podrijetla (poznat i kao biomasa) koji se može upotrijebiti kao gorivo za proizvodnju toplinske ili električne energije. Kruta biogoriva agregat su nastao od drvenog ugljena, ogrjevnog drva, drvnih ostataka i nusproizvoda, crnog luga, ostataka šećerne trske, otpada životinjskog podrijetla, drugih biljnih materijala i ostataka te obnovljivog dijela industrijskog otpada.

3.5.8.1.1. Drveni ugljen

Drveni ugljen je gorivo proizvedeno od krutih biogoriva – kruti ostatak destruktivne destilacije i pirolize drva i drugih biljnih materijala.

3.5.8.1.2. Ogrjevno drvo, drvni ostatci i nusproizvodi

Ogrjevno drvo (u obliku cjepanica, pruća, peleta ili iverja) dobiveno iz prirodnih šuma ili šuma kojima se gospodari ili od izoliranih stabala. Uključeni su drvni ostatci koji se upotrebljavaju kao gorivo i u kojima je očuvan izvorni sastav drva; uključene su drvene pelete. Isključeni su drveni ugljen i crni lug. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.2.1. Drvene pelete

Drvene pelete cilindričan su proizvod aglomeriran kompresijom drvnih ostataka.

3.5.8.1.3. Crni lug

Energija iz alkalno istrošenog crnog luga dobivenog iz digestora tijekom proizvodnje sulfata ili natrona potrebnih za proizvodnju papira. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.4. Otpaci šećerne trske

Gorivo dobiveno od vlakana preostalih nakon ekstrakcije soka u okviru prerade šećerne trske. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.5. Otpad životinjskog podrijetla

Energija iz životinjskog izmeta, ostataka mesa i ribe koji se izravno upotrebljavaju kao gorivo kad su suhi. Isključen je otpad koji se upotrebljava u postrojenjima za anaerobnu fermentaciju. Ogrjevni plinovi iz tih postrojenja uključuju se pod bioplinove. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.6. Ostali biljni materijali i ostatci

Biogoriva koja nisu navedena drugdje, a uključuju slamu, lupine povrća, mljevene ljuske orašastih plodova, pruće dobiveno podrezivanjem, kominu maslina i drugi otpad koji proizlazi iz održavanja, obrezivanja i prerade biljaka. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.1.7. Obnovljivi dio industrijskog otpada

Kruti obnovljivi dio industrijskog otpada koji se spaljuje izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe (na primjer, bez ograničenja, dio prirodne gume u otpadnim gumama ili dio prirodnih vlakana u otpadu od tekstila, iz kategorija otpada 07.3 odnosno 07.6, kako su definirane u Uredbi (EZ) br. 2150/2002 o statističkim podacima o otpadu). Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.

3.5.8.2. Bioplin

Plin sastavljen uglavnom od metana i ugljičnog dioksida, proizveden anaerobnom digestijom biomase ili toplinskim procesima iz biomase, uključujući biomasu u otpadu. Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost. Bioplin jest agregat nastao od deponijskog plina, plina kanalizacijskog mulja, drugih bioplinova nastalih anaerobnom digestijom te bioplinova iz toplinskih procesa.

3.5.8.2.1. Deponijski plin

Bioplin dobiven anaerobnom digestijom deponijskog otpada.

3.5.8.2.2. Plin kanalizacijskog mulja

Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom kanalizacijskog mulja.

3.5.8.2.3. Drugi bioplinovi dobiveni anaerobnom digestijom

Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom životinjskog mulja i otpada iz klaonica, pivovara i druge poljoprivredno-prehrambene industrije.

3.5.8.2.4. Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima

Bioplin dobiven toplinskim procesima (uplinjavanjem ili pirolizom) iz biomase.

3.5.8.3. Tekuća biogoriva

U ovu su kategoriju uključena sva tekuća goriva prirodnog podrijetla (na primjer, dobivena iz biomase i/ili biorazgradivog dijela otpada) prikladna za miješanje s tekućim gorivima fosilnog podrijetla ili njihovu zamjenu. Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji trebale bi uključivati količine čistog biogoriva koje nisu pomiješane s fosilnim gorivima. U posebnim slučajevima uvoza i izvoza tekućih biogoriva uzima se u obzir samo trgovina biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku); trgovina tekućim biogorivima koja su pomiješana s transportnim gorivima trebala bi se navoditi u kategoriji naftnih proizvoda. Trebalo bi navesti samo tekuća biogoriva upotrijebljena za energetske svrhe, koja sagorijevaju izravno ili se miješaju s fosilnim gorivima. Tekuća biogoriva agregat su nastao od biobenzina, biodizela, biološkog mlaznog kerozina i drugih tekućih biogoriva.

3.5.8.3.1. Biobenzin

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s motornim benzinom fosilnog podrijetla ili njegovu zamjenu.

3.5.8.3.1.1. Bioetanol

Etanol kao dio biobenzina.

3.5.8.3.2. Biodizel

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s plinskim uljem/dizelskim gorivom fosilnog podrijetla ili njihovu zamjenu.

3.5.8.3.3. Biokerozin za mlazne motore

Tekuća biogoriva prikladna za miješanje s mlaznim kerozinom fosilnog podrijetla ili njegovu zamjenu.

3.5.8.3.4. Druga tekuća biogoriva

Tekuća biogoriva koja nisu uključena ni u jednu od prethodnih kategorija.

3.5.9. Okolna toplinska energija

Toplinska energija na korisnoj temperaturnoj razini dobivena (sakupljena) s pomoću toplinskih crpki kojima je za rad potrebna električna energija ili neka druga pomoćna vrsta energije. Ta toplinska energija može se nalaziti u okolnom zraku, ispod površine krutog tla ili u površinskoj vodi. Vrijednosti se prijavljuju korištenjem iste metodologiji koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije sakupljene s pomoću toplinskih crpki u skladu s Direktivom 2009/28/EZ, ali trebalo bi uključiti sve toplinske pumpe bez obzira na njihov radni učinak.









PRILOG B

GODIŠNJA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini dostave za godišnje prikupljanje energetske statistike.

Sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

(a) Izvještajno razdoblje: Izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jest jedna kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca), a počinje s referentnom godinom 2017.

(b) Učestalost: Podaci se prijavljuju na godišnjoj osnovi.

(c) Rok za dostavu podataka: Podaci se dostavljaju do 30. studenoga godine koja slijedi nakon godine o kojoj se izvješćuje, ako nije drukčije navedeno.

(d) Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju u skladu je s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

(e) Način dostave: Podaci se šalju ili unose u elektroničkom obliku u jedinstveni središnji portal Eurostata.

Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.

1. KRUTA FOSILNA GORIVA I INDUSTRIJSKI PLINOVI

1.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.1. UGLJEN (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi).

1.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata mora se prijaviti za sve energente navedene u prethodnom stavku.

1.2.1. Opskrba

1.2.1.1. Proizvodnja

1.2.1.1.1. Podzemna proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

1.2.1.1.2. Površinska proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

1.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

Postoje dvije potkategorije:

— rekuperirani mulj i ostali proizvodi srednje kvalitete dobiveni od ugljena koji se ne mogu razvrstati prema vrsti ugljena, uključujući ugljen rekuperiran iz jalovine i drugih spremnika za otpatke,

— primljene količine iz drugih izvora.

1.2.1.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz naftnih derivata

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.4. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.5. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.6. Uvoz

1.2.1.7. Izvoz

1.2.1.8. Međunarodni pomorski spremnici

1.2.1.9. Promjene zaliha

1.2.2. Sektor pretvorbe

1.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

1.2.2.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.3. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

1.2.2.4. Samo samostalni proizvođači električne energije

1.2.2.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

1.2.2.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.2.8. Koksare

1.2.2.9. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.2.10. Plinare

1.2.2.11. Visoke peći

1.2.2.12. Ukapljivanje ugljena

1.2.2.13. Za miješani prirodni plin

1.2.2.14. Drugdje nespomenuto – pretvorba

1.2.3. Energetski sektor

1.2.3.1. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

1.2.3.2. Rudnici ugljena

1.2.3.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.3.4. Koksare

1.2.3.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.3.6. Plinare

1.2.3.7. Visoke peći

1.2.3.8. Rafinerije nafte

1.2.3.9. Ukapljivanje ugljena

1.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

1.2.4. Gubitci u distribuciji

U gubitke u distribuciji uključuje se i sagorijevanje industrijskih plinova.

1.2.5. Neenergetska upotreba

1.2.5.1. Sektor industrije, sektor pretvorbe i energetski sektor

Neenergetska upotreba u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka.

1.2.5.1.1. Sektor kemije i petrokemije

Odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2; u neenergetsku upotrebu ugljena uključuje se njegova upotreba kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije.

1.2.5.2. Sektor prometa

Neenergetska upotreba u svim podsektorima prometa.

1.2.5.3. Drugi sektori

Neenergetska upotreba u komercijalnim i javnim službama, kućanstvima, poljoprivredi i sektorima „drugdje nespomenuto – drugi sektori”.

1.2.6. Krajnja potrošnja energije – sektor industrije

1.2.6.1. Željezo i čelik

1.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

1.2.6.3. Obojeni metali

1.2.6.4. Nemetalni minerali

1.2.6.5. Prijevozna sredstva

1.2.6.6. Strojevi

1.2.6.7. Rudarstvo i vađenje

1.2.6.8. Hrana, piće i duhan

1.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

1.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

1.2.6.11. Građevinarstvo

1.2.6.12. Tekstil i koža

1.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

1.2.7. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

1.2.7.1. Željeznica

1.2.7.2. Unutarnja plovidba

1.2.7.3. Drugdje nespomenuto – promet

1.2.8. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

1.2.8.1. Komercijalne i javne usluge

1.2.8.2. Kućanstva

1.2.8.3. Poljoprivreda/šumarstvo

1.2.8.4. Ribarstvo

1.2.8.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

1.2.9. Uvoz prema zemlji podrijetla I izvoz prema zemlji odredišta

Prijavljuje se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.10. Kalorijske vrijednosti

Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, koksni plin, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

Za sljedeće agregate treba prijaviti bruto i neto kalorijsku vrijednost:

1.2.10.1. Proizvodnja

1.2.10.2. Uvoz

1.2.10.3. Izvoz

1.2.10.4. Upotrijebljeno u koksarama

1.2.10.5. Upotrijebljeno u visokim pećima

1.2.10.6. Upotrijebljeno kod proizvođača kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost, proizvođača kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost i u kogeneracijskim postrojenjima

1.2.10.7. Upotrijebljeno u industriji

1.2.10.8. U druge svrhe

1.3. Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt), osim u slučaju industrijskih plinova (plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visoke peći, drugih oporabljenih plinova) za koje se količina o kojoj se izvješćuje mora prijaviti u teradžulima na temelju bruto kalorijskih vrijednosti (TJ GCV).

Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

1.4. Odstupanja i izuzeća

Nije primjenjivo.

2. PRIRODNI PLIN

2.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o prirodnom plinu.

2.2. Popis agregata

Sljedeći se popis agregata prijavljuje kao prirodni plin.

2.2.1. Sektor opskrbe

Prijavljene količine u sektoru opskrbe izražavaju se u jedinicama za obujam i energiju, uključujući bruto i neto kalorijske vrijednosti.

2.2.1.1. Domaća proizvodnja

Uključuje proizvodnju na priobalnim područjima.

2.2.1.1.1. Vezani plin

Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom.

2.2.1.1.2. Nevezani plin

Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju.

2.2.1.1.3. Plin iz rudnika

Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača.

2.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

2.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: Nafta i naftni derivati

2.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: Ugljen

2.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: Obnovljivi izvori energije

2.2.1.3. Uvoz

2.2.1.4. Izvoz

2.2.1.5. Međunarodni pomorski spremnici

2.2.1.6. Promjene zaliha

2.2.1.7. Potrošnja na kopnu (zabilježena)

2.2.1.8. Obnovljivi plin

Početne i završne razine zaliha prijavljuju se odvojeno kao zalihe na državnom području i zalihe u inozemstvu. „Razine zaliha” znači količine plina raspoložive za isporuku tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) te na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Nije uključen plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.1.9. Ispušteni plin

Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.1.10. Zapaljeni plin

Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.2. Sektor pretvorbe

2.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

2.2.2.2. Samo samostalni proizvođači električne energije

2.2.2.3. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja

2.2.2.4. Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja

2.2.2.5. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

2.2.2.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

2.2.2.7. Plinare

2.2.2.8. Koksare

2.2.2.9. Visoke peći

2.2.2.10. Pretvorba plina u tekućine

2.2.2.11. Drugdje nespomenuto – pretvorba

2.2.3. Energetski sektor

2.2.3.1. Rudnici ugljena

2.2.3.2. Vađenje nafte i plina

2.2.3.3. Ulazni elementi u rafinerijama nafte

2.2.3.4. Koksare

2.2.3.5. Visoke peći

2.2.3.6. Plinare

2.2.3.7. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

2.2.3.8. Ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje

2.2.3.9. Pretvorba plina u tekućine

2.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

2.2.4. Gubitci u distribuciji

2.2.5. Sektor prometa

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.5.1. Cestovni promet

2.2.5.2. Prijevoz cjevovodima

2.2.5.3. Drugdje nespomenuto – promet

2.2.6. Sektor industrije

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.6.1. Željezo i čelik

2.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

2.2.6.3. Obojeni metali

2.2.6.4. Nemetalni minerali

2.2.6.5. Prijevozna sredstva

2.2.6.6. Strojevi

2.2.6.7. Rudarstvo i vađenje

2.2.6.8. Hrana, piće i duhan

2.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

2.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

2.2.6.11. Građevinarstvo

2.2.6.12. Tekstil i koža

2.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

2.2.7. Drugi sektori

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.7.1. Komercijalne i javne usluge

2.2.7.2. Kućanstva

2.2.7.3. Poljoprivreda/šumarstvo

2.2.7.4. Ribarstvo

2.2.7.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

2.2.8. Uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta

Prijavljuju se ukupne količine prirodnog plina te udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema državi podrijetla za uvoz i prema državi odredišta za izvoz.

2.2.9. Mogućnosti uskladištenja plina

Navode se odvojeno kao pogoni za skladištenje plinova u plinovitom stanju i terminala za ukapljeni prirodni plin (koji se dalje razlikuju kao terminali za ukapljeni prirodni plin koji se uvozi i terminali za ukapljeni prirodni plin koji se izvozi).

2.2.9.1. Naziv

Naziv lokacije pogona za skladištenje ili terminala za prirodni ukapljeni plin.

2.2.9.2. Vrsta (samo za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju)

Vrsta skladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, vodonosni bazen napajanja, solna jama itd.

2.2.9.3. Kapacitet

Za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju: ukupni kapacitet za skladištenje plina, od čega se oduzima plinski jastuk. Plinski jastuk jest ukupan volumen plina koji je stalno potreban za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i stopa isporuke tijekom ciklusa smanjenja zaliha.

Za terminale za prirodni ukapljeni plin: ukupni kapacitet za skladištenje plina izražen u ekvivalentu plina u plinovitom stanju.

2.2.9.4. Vršno opterećenje

Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; odgovara najvećem kapacitetu crpljenja.

2.2.9.5. Kapacitet uplinjavanja ili ukapljivanja (samo za terminale za prirodni ukapljeni plin)

Kapacitet uplinjavanja mora se prijaviti za uvozne terminale, a kapacitet ukapljivanja mora se prijaviti za izvozne terminale.

2.3. Mjerne jedinice

Količine prirodnog plina prijavljuju se prema njegovoj energetskoj vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorijske vrijednosti. Ako su potrebne fizičke količine, jedinica je u 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Kalorijske vrijednosti prijavljuju se u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Radni obujam prijavljuje se u 106 m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Vršno opterećenje te kapacitet uplinjavanja i ukapljivanja prijavljuju se u 106 m3/dan, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

3. ELEKTRIČNA I TOPLINSKA ENERGIJA

3.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na toplinsku i električnu energiju.

3.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata prijavljuje se za toplinsku i električnu energiju.

3.2.1. Proizvodnja električne i toplinske energije

Sljedeće posebne definicije primjenjuju se na agregate za električnu i toplinsku energiju na koje se odnosi ovo poglavlje:

— bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora.

— bruto proizvodnja toplinske energije: ukupna toplinska energija proizvedena u postrojenju, uključuje toplinsku energiju koju upotrebljavaju pomoćni uređaji postrojenja koji upotrebljavaju vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži te toplinsku energiju koja se kao primarni oblik energije upotrebljava u kemijskim procesima.

— neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i onu izgubljenu u glavnim transformatorima.

— neto proizvodnja toplinske energije: količina toplinske energije koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova toplinske energije.

Agregati iz poglavlja 3.2.1.1. do 3.2.1.11. moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja bruto i neto proizvodnja električne i toplinske energije moraju se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

3.2.1.1. Nuklearna energija

3.2.1.2. Hidroenergija (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.3. Geotermalna energija

3.2.1.4. Solarna energija

3.2.1.5. Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.6. Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.7. Goriva

Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina toplinske energije i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne i/ili toplinske energije.

3.2.1.8. Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.1.9. Električni kotlovi (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.1.10. Toplinska energija proizvedena u kemijskim procesima

Toplinska energija koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinsku energiju koja nastaje u energetskim procesima i koju bi trebalo navesti kao toplinsku energiju proizvedenu iz odgovarajućega goriva.

3.2.1.11. Drugi izvori

3.2.2. Opskrba

Za točke 3.2.2.1. i 3.2.2.2. prijavljene količine u skladu su s vrijednostima prijavljenima za agregate iz točaka od 3.2.1.1. do 3.2.1.11.

3.2.2.1. Bruto proizvodnja ukupno

3.2.2.2 Neto proizvodnja ukupno

3.2.2.3. Uvoz

Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz.

3.2.2.4. Izvoz

Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. „Uvoz”.

3.2.2.5. Upotrijebljeno za toplinske crpke (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.6. Upotrijebljeno za električne kotlove (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.7. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.8. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.9. Upotrijebljeno za proizvodnju električne energije (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.3. Gubitci u distribuciji

Za električnu energiju uključeni su gubitci u transformatorima koji se ne smatraju sastavnim dijelovima elektrana.

3.2.4. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

3.2.4.1. Željeznica

3.2.4.2. Prijevoz cjevovodima

3.2.4.3. Cestovni promet

3.2.4.4. Drugdje nespomenuto – promet

3.2.5. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

3.2.5.1. Komercijalne i javne usluge

3.2.5.2. Kućanstva

3.2.5.3. Poljoprivreda/šumarstvo

3.2.5.4. Ribarstvo

3.2.5.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.6. Energetski sektor

Ne uključuje vlastitu upotrebu postrojenja u crpnim hidroelektranama, toplinskim crpkama i električnim kotlovima.

3.2.6.1. Rudnici ugljena

3.2.6.2. Vađenje nafte i plina

3.2.6.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.6.4. Koksare

3.2.6.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.6.6. Plinare

3.2.6.7. Visoke peći

3.2.6.8. Rafinerije nafte

3.2.6.9. Nuklearna industrija

3.2.6.10. Postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.6.11. Postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.6.12. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.6.13. Pretvorba plina u tekućine

3.2.6.14. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.6.15. Drugdje nespomenuto – energetika

3.2.7. Sektor industrije

3.2.7.1. Željezo i čelik

3.2.7.2. Kemijska i petrokemijska industrija

3.2.7.3. Obojeni metali

3.2.7.4. Nemetalni minerali

3.2.7.5. Prijevozna sredstva

3.2.7.6. Strojevi

3.2.7.7. Rudarstvo i vađenje

3.2.7.8. Hrana, piće i duhan

3.2.7.9. Celuloza, papir i tiskanje

3.2.7.10. Drvo i proizvodi od drva

3.2.7.11. Građevinarstvo

3.2.7.12. Tekstil i koža

3.2.7.13. Drugdje nespomenuto – industrija

3.2.8. Uvoz i izvoz

Potrebno je izvijestiti o uvozu i izvozu količina električne i toplinske energije prema zemlji podrijetla odnosno zemlji odredišta. Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. „Uvoz”.

3.2.9. Neto proizvodnja samostalnih proizvođača

Za sljedeća postrojenja ili aktivnosti, neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja toplinske energije samostalnih proizvođača prijavljuju se zasebno za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja:

3.2.9.1. Energetski sektor: Rudnici ugljena

3.2.9.2. Energetski sektor: Vađenje nafte i plina

3.2.9.3. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.9.4. Energetski sektor: Koksare

3.2.9.5. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.9.6. Energetski sektor: Plinare

3.2.9.7. Energetski sektor: Visoke peći

3.2.9.8. Energetski sektor: Rafinerije nafte

3.2.9.9. Energetski sektor: Postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.9.10. Energetski sektor: Postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.9.11. Energetski sektor: Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.9.12. Energetski sektor: Pretvorba plina u tekućine

3.2.9.13. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.9.14. Energetski sektor: Drugdje nespomenuto – energetika

3.2.9.15. Sektor industrije: Željezo i čelik

3.2.9.16. Sektor industrije: Kemijska i petrokemijska industrija

3.2.9.17. Sektor industrije: Obojeni metali

3.2.9.18. Sektor industrije: Nemetalni minerali

3.2.9.19. Sektor industrije: Prijevozna sredstva

3.2.9.20. Sektor industrije: Strojevi

3.2.9.21. Sektor industrije: Rudarstvo i vađenje

3.2.9.22. Sektor industrije: Hrana, piće i duhan

3.2.9.23. Sektor industrije: Celuloza, papir i tiskanje

3.2.9.24. Sektor industrije: Drvo i proizvodi od drva

3.2.9.25. Sektor industrije: Građevinarstvo

3.2.9.26. Sektor industrije: Tekstil i koža

3.2.9.27. Sektor industrije: Drugdje nespomenuto – industrija

3.2.9.28. Sektor prometa: Željeznica

3.2.9.29. Sektor prometa: Prijevoz cjevovodima

3.2.9.30. Sektor prometa: Cestovni promet

3.2.9.31. Sektor prometa: Drugdje nespomenuto – promet

3.2.9.32. Drugi sektori: Kućanstva

3.2.9.33. Drugi sektori: Komercijalne i javne usluge

3.2.9.34. Drugi sektori: Poljoprivreda/šumarstvo

3.2.9.35. Drugi sektori: Ribarstvo

3.2.9.36. Drugi sektori: Drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.10. Bruto proizvodnja električne energije i toplinske energije od goriva

Bruto proizvedena električna energija, toplinska energija za prodaju i upotrijebljene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju iz goriva navedenih u nastavku moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Za ove dvije vrste proizvođača, proizvodnja električne i toplinske energije mora se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

3.2.10.1. Antracit

3.2.10.2. Koksni ugljen

3.2.10.3. Drugi bituminozni ugljen

3.2.10.4. Sub-bituminozni ugljen

3.2.10.5. Lignit

3.2.10.6. Treset

3.2.10.7. Briket

3.2.10.8. Koks iz koksnih peći

3.2.10.9. Koksni plin

3.2.10.10. Ugljeni katran

3.2.10.11. BKB (briket od smeđeg ugljena)

3.2.10.12. Plin iz plinare

3.2.10.13. Plin iz koksnih peći

3.2.10.14. Plin iz visokih peći

3.2.10.15. Drugi oporabljeni plinovi

3.2.10.16. Proizvodi od treseta

3.2.10.17. Naftni škriljevac i naftni pijesak

3.2.10.18. Sirova nafta

3.2.10.19. Kondenzati prirodnog plina (NGL)

3.2.10.20. Rafinerijski plin

3.2.10.21. Ukapljeni naftni plin (LPG)

3.2.10.22. Laka nafta

3.2.10.23. Mlazno gorivo kerozinskog tipa

3.2.10.24. Ostali kerozini

3.2.10.25. Plinsko ulje/dizelsko gorivo

3.2.10.26. Loživo ulje

3.2.10.27. Bitumen

3.2.10.28. Naftni koks

3.2.10.29. Drugi naftni proizvodi

3.2.10.30. Prirodni plin

3.2.10.31. Industrijski otpad

3.2.10.32. Obnovljivi komunalni otpad

3.2.10.33. Neobnovljivi komunalni otpad

3.2.10.34. Kruta biogoriva

3.2.10.35. Bioplinovi

3.2.10.36. Biodizel

3.2.10.37. Biobenzin

3.2.10.38. Druga tekuća biogoriva

3.2.11. Instalirana električna snaga

Instalirana električna snaga prijavljuje se kao stanje dana 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja. Instalirana električna snaga mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Ona je zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane u mrežu.

3.2.11.1. Nuklearna energija

3.2.11.2. Konvencionalne hidroelektrane

3.2.11.3. Mješovite hidroelektrane

3.2.11.4. Isključivo crpne hidroelektrane

3.2.11.5. Geotermalna energija

3.2.11.6. Solarna fotonaponska energija

3.2.11.7. Solarna toplinska energija

3.2.11.8. Energija plime i oseke, valova i oceana

3.2.11.9. Energija vjetra

3.2.11.10. Goriva

3.2.11.10.1. Vrsta proizvodnje: para

3.2.11.10.2. Vrsta proizvodnje: unutarnje sagorijevanje

3.2.11.10.3. Vrsta proizvodnje: plinska turbina

3.2.11.10.4. Vrsta proizvodnje: kombinirani ciklus

3.2.11.10.5. Vrsta proizvodnje: ostalo

3.2.11.11. Drugi izvori

3.2.12. Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo

Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u nastavku. Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje upotrebljavaju različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.

3.2.12.1. Postrojenja na jednu vrstu goriva (za sve kategorije primarnih goriva)

3.2.12.2. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva

3.2.12.3. Na više vrsta goriva; kruta goriva i prirodni plin

3.2.12.4. Na više vrsta goriva; tekuća goriva i prirodni plin

3.2.12.5. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva te prirodni plin

3.3. Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplinska energija u teradžulima (TJ), a snaga u megavatima (MW).

Ako je potrebno prijaviti druga goriva, primjenjive jedinice utvrđuju se u odgovarajućim poglavljima ovog Priloga.

4. NAFTA I NAFTNI DERIVATI

4.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.4. NAFTA (sirova nafta i naftni derivati)

4.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

4.2.1. Opskrba sirovom naftom, kondenzatima prirodnog plina (NGL), rafinerijskim sirovinama, aditivima i drugim ugljikovodicima

Sljedeći se agregati prijavljuju za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva u aditivima/oksigenatima i druge ugljikovodike:

4.2.1.1. Domaća proizvodnja

Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva.

4.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora.

Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine.

4.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: iz ugljena

4.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

4.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

4.2.1.3. Povratci iz sektora petrokemije

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.4. Prijenos proizvoda

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.5. Uvoz

Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: ovdje ne bi trebalo izvješćivati o trgovini biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku). Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade na području pod carinskim nadzorom trebalo bi navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u državu konačnog odredišta.

4.2.1.6. Izvoz

Napomena za uvoz (4.2.1.5.) primjenjuje se i na izvoz.

4.2.1.7. Neposredna upotreba

4.2.1.8. Promjene zaliha

4.2.1.9. Zabilježeni input u rafinerije

Izmjerena količina ulaznih elemenata u rafineriji

4.2.1.10. Gubitci u rafinerijama

Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubitci se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubitci prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase.

4.2.1.11. Ukupne početne zalihe na državnom području

4.2.1.12. Ukupne završne zalihe na državnom području

4.2.1.13. Neto kalorijska vrijednost

4.2.1.13.1. Proizvodnja (ne primjenjuje se na rafinerijske sirovine i biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.2. Uvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.3. Izvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.4. Ukupni prosjek

4.2.2. Opskrba naftnim derivatima

Sljedeći se agregati primjenjuju na gotove proizvode (rafinerijski plin, etan, LPG, laka nafta, motorni benzin uključujući biobenzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog tipa, mlazno gorivo kerozinskog tipa uključujući biogorivo, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s malim i s velikim udjelom sumpora, bijeli špirit i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak, naftni koks i drugi proizvodi). Neposredna primjena sirove nafte i NGL-a navodi se pod isporuku gotovih proizvoda i reklasifikaciju proizvoda.

4.2.2.1. Primljene sirovine

4.2.2.2. Bruto proizvodnja rafinerije

4.2.2.3. Reciklirani proizvodi

4.2.2.4. Rafinerijsko gorivo (rafinerije nafte)

U ovu bi kategoriju trebalo uključiti goriva koja se upotrebljavaju u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju.

4.2.2.4.1. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo električna energija

4.2.2.4.2. upotreba u kogeneracijskim postrojenjima

4.2.2.4.3. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo toplinska energija

4.2.2.5. Uvoz

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.2.6. Izvoz

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.2.7. Međunarodni pomorski spremnici

4.2.2.8. Reklasifikacija proizvoda

4.2.2.9. Prijenos proizvoda

4.2.2.10. Promjene zaliha

4.2.2.11. Razine početnih zaliha

4.2.2.12. Razine završnih zaliha

4.2.2.13. Promjene zaliha kod proizvođača kojima je to glavna djelatnost

Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu uključene u drugdje navedene razine zaliha i promjene zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

4.2.2.14. Prosječne neto kalorijske vrijednosti

4.2.3. Isporuke sektoru petrokemije

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

4.2.3.1. Bruto isporuke sektoru petrokemije

4.2.3.2. Energija potrošena u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje.

4.2.3.3. Neenergetska upotreba u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo.

4.2.3.4. Povratci iz