02009R0606 — HR — 03.03.2018 — 011.002

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 606/2009

od 10. srpnja 2009.

o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja







Članak 1.

Svrha

Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za primjenu glave III. poglavlja I. i II. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

Članak 2.

Vinogradarska područja u kojima ukupna alkoholna jakost vina može iznositi najviše 20 % vol.

Vinogradarska područja iz stavka 1. drugog podstavka točke (c) prve alineje Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 jesu zone C I., C II. i C III. iz Priloga IX. toj Uredbi, te područja zone B u kojima je dopušteno proizvoditi bijela vina sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: „Vin de pays de Franche-Comté” i „Vin de pays du Val de Loire”.

Članak 3.

Dopušteni enološki postupci i ograničenja

1. Dopušteni enološki postupci i ograničenja koji se primjenjuju na proizvodnju i čuvanje proizvoda iz Uredbe (EZ) br. 479/2008, a na koje se upućuje u članku 29. stavku 1. te Uredbe, utvrđeni su u Prilogu I. toj Uredbi.

2. Dopušteni enološki postupci te uvjeti i ograničenja njihove primjene utvrđeni su u Prilogu I.A.

3. Najveći sadržaji sumpornog dioksida u vinima navedeni su u Prilogu I.B.

4. Najveći sadržaji hlapivih kiselina navedeni su u Prilogu I.C.

5. Pravila o doslađivanju vina navedena su u Prilogu I.D.

Članak 4.

Eksperimentalna primjena novih enoloških postupaka

1. Svaka država članica može u eksperimentalne svrhe iz članka 29. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 odobriti primjenu određenih enoloških postupaka koji nisu utvrđeni u toj ili u ovoj Uredbi, i to najviše tijekom razdoblja od tri godine, uz uvjet:

(a) da odnosni postupci ispunjavaju uvjete iz članka 27. stavka 2. i članka 30. točaka od (b) do (e) Uredbe (EZ) br. 479/2008;

(b) da se takvi postupci vrše na količinama manjima od 50 000 hektolitara godišnje po eksperimentu;

(c) da na početku eksperimenta odnosna država članica obavijesti Komisiju i druge države članice o uvjetima svakog odobrenja;

(d) da se postupak upiše u popratni dokument iz članka 112. stavka 1. i registar iz članka 112. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

„Eksperiment” znači postupak ili postupke koji se obavljaju u okviru jasno utvrđenog istraživačkog projekta s jednim eksperimentalnim protokolom.

2. Proizvodi dobiveni eksperimentalnom primjenom takvih postupaka mogu se staviti na tržište države članice različite od odnosne države članice uz uvjet da je država članica koja je odobrila eksperiment prethodno obavijestila nadležna tijela države članice odredišta o uvjetima odobrenja i količinama.

3. Tijekom tri mjeseca nakon isteka roka iz stavka 1., odnosna država članica dužna je dostaviti Komisiji izvješće o odobrenome eksperimentu i njegove rezultate. Komisija će predmetne rezultate priopćiti drugim državama članicama.

4. Ovisno o rezultatima, odnosna država članica može Komisiji predati zahtjev za odobrenjem nastavka eksperimenta, po mogućnosti s većim količinama u odnosu na prvotni eksperiment, i to najviše tijekom tri dodatne godine. Država članica dužna je podnijeti odgovarajuću dokumentaciju kako bi podržala vlastiti zahtjev. Komisija odlučuje o zahtjevu za nastavkom eksperimenta u skladu s postupkom iz članka 113. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

▼M5

5. Informacije i dokumenti predviđeni točkom (c) stavka 1. i stavcima 3. i 4. dostavljaju se Komisiji u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 792/2009 ( 1 ).

▼B

Članak 5.

Enološki postupci koji se primjenjuju na kategorije pjenušavih vina

Dopušteni enološki postupci i ograničenja, uključujući pojačavanje, dokiseljavanje i otkiseljavanje, koji se primjenjuju na pjenušava vina, kvalitetna pjenušava vina i kvalitetna aromatizirana pjenušava vina iz članka 32. drugog stavka točke (b) Uredbe (EZ) br. 479/2008 navedeni su u Prilogu II. toj Uredbi, ne dovodeći u pitanje opće enološke postupke i ograničenja iz Uredbe (EZ) br. 479/2008 i njezinog Priloga I.

Članak 6.

Enološki postupci koji se primjenjuju na likerska vina

Dopušteni enološki postupci i ograničenja koji se primjenjuju na likerska vina iz članka 32. drugog stavka točke (c) Uredbe (EZ) br. 479/2008 navedeni su u Prilogu III. toj Uredbi, ne dovodeći u pitanje opće enološke postupke i ograničenja iz Uredbe (EZ) br. 479/2008 i njezinog Priloga I.

Članak 7.

Definicija kupaže

1. U smislu članka 32. drugog stavka točke (d) Uredbe (EZ) br. 479/2008, „kupaža” znači miješanje vina ili mošta različitog podrijetla, od različitih sorti vinove loze, različitih godina berbe ili različitih kategorija vina ili mošta

2. Različitim se kategorijama vina ili mošta smatraju:

(a) crno vino, bijelo vino i mošt ili vina pogodna za dobivanje jedne od ovih kategorija vina;

(b) vina bez zaštićene oznake izvornosti ili zemljopisnog podrijetla, vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (PDO) i vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (PGI), te mošt ili vina pogodni za dobivanje jedne od ovih kategorija vina.

Za potrebe ovog stavka, ružičasto se vino smatra crnim vinom.

3. Sljedeći se postupci ne smatraju kupažom:

(a) pojačavanje dodavanjem koncentriranog mošta ili pročišćenog ugušćenog mošta;

(b) doslađivanje.

Članak 8.

Opća pravila o miješanju i kupaži

1. Vino je moguće dobiti miješanjem ili kupažom samo ako za to upotrijebljeni sastojci imaju odgovarajuća svojstva za proizvodnju vina i ako su u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 479/2008 i ove Uredbe.

Kupažom bijelog vina bez oznake PDO/PGI s crnim vinom bez oznake PDO/PGI ne može se proizvesti ružičasto vino.

Međutim, drugim se podstavkom ne isključuje kupaža vrsti navedenih u tome podstavku ako je konačni proizvod namijenjen za pripremu kupaže (cuvée) iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 479/2008 ili za proizvodnju biser vina.

2. Zabranjena je kupaža mošta ili vina koji su podvrgnuti enološkome postupku iz stavka 14. Priloga I.A ovoj Uredbi s moštom ili vinom koji nisu podvrgnuti tome postupku.

Članak 9.

Specifikacije za čistoću i identifikaciju tvari koje se koriste u enološkim postupcima

1. Ako specifikacije za čistoću i identifikaciju tvari koje se koriste u enološkim postupcima iz članka 32 drugog stavka. točke (e) Uredbe (EZ) br. 479/2008 nisu utvrđene Direktivom Komisije 2008/84/EZ ( 2 ), koriste se specifikacije koje je utvrdila i objavila Međunarodna organizacija za lozu i vino u međunarodnom enološkom kodeksu.

Prema potrebi se ta mjerila čistoće dopunjuju posebnim zahtjevima iz Priloga I.A ovoj Uredbi.

2. Enzimi i enzimatski preparati koji se koriste u dopuštenim enološkim postupcima iz Priloga I.A moraju ispuniti zahtjeve iz Uredbe (EZ) br. 1332/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim enzimima ( 3 ).

Članak 10.

Uvjeti koji se primjenjuju na posjedovanje, promet i uporabu proizvoda koji nisu u skladu s poglavljem II. glavom III. Uredbe (EZ) br. 479/2008 ili s ovom Uredbom

1. Proizvodi koji nisu u skladu s poglavljem II. glavom III. Uredbe (EZ) br. 479/2008 ili s ovom Uredbom, moraju se uništiti. Međutim, države članice mogu dopustiti da se određeni proizvodi, čija obilježja moraju utvrditi, mogu koristiti u destilerijama ili tvornicama octa, ili u industrijske svrhe.

2. Proizvođači ili trgovci ne smiju posjedovati takve proizvode bez opravdanog razloga, a dopušteno ih je prevoziti samo u destilerije, tvornice octa ili objekte koji ih koriste u industrijske svrhe ili za proizvodnju industrijskih proizvoda, ili u objekte za njihovo uništenje.

3. Države članice mogu u vina iz stavka 1. dodati sredstva za denaturiranje ili indikatore kako bi ih se moglo lakše raspoznati. Ako je to opravdano, mogu također zabraniti uporabe iz stavka 1. i narediti uklanjanje tih proizvoda.

4. Vina proizvedena prije 1. kolovoza 2009. mogu se ponuditi ili isporučiti za izravnu ljudsku potrošnju ako ispunjavaju pravila Zajednice ili nacionalna pravila koja su bila na snazi do tog datuma.

Članak 11.

Opća pravila koja se primjenjuju na pojačavanje, dokiseljavanja i otkiseljavanja proizvoda, osim vina

Procesi iz stavka 1. slova D Priloga V. Uredbi (EZ) br. 479/2008 moraju se izvršiti u okviru jednog postupka. Međutim, države članice mogu dopustiti da se neki od tih procesa izvrše u više od jednog postupka ako to unapređuje vinifikaciju odnosnih proizvoda. U tim se slučajevima ograničenja iz Priloga V. Uredbi (EZ) br. 479/2008 primjenjuju na čitav postupak.

▼M12 —————

▼M13

Članak 12.a

Obavijesti o odlukama država članica kojima se dopušta povećanje prirodne alkoholne jakosti

1. Države članice koje odluče iskoristiti mogućnost da dopuste povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti u skladu s Prilogom VIII. dijelom I. odjeljkom A točkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 o tome obavješćuju Komisiju prije donošenja odluke. Država članica u obavijesti navodi postotke za koje su povećane granice utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 Prilogu VIII. dijelu I. odjeljku A točki 2. i regije i sorte na koje se odluka odnosi te dostavlja podatke i dokaze kojima se pokazuje da su klimatski uvjeti u predmetnim regijama bili iznimno nepovoljni.

2. Ta se obavijest dostavlja u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2017/1183 ( 4 ) i Provedbenom uredbom (EU) 2017/1185 ( 5 ).

3. Komisija prosljeđuje tu obavijest nadležnim tijelima drugih država članica putem svojeg informacijskog sustava.

▼M12 —————

▼B

Članak 14.

Dozrijevanje vina ili mošta na vinskome talogu ili na vinskoj komini ili prešanoj „aszú”/„výber” pulpi

Dozrijevanje vina ili mošta na vinskom talogu ili na vinskoj komini ili prešanoj „aszú”/„výber”pulpi iz stavka 2. slova D Priloga VI. Uredbe (EZ) br. 479/2008 obavlja se na sljedeći način, i to u skladu s nacionalnim odredbama koje su bile na snazi 1. svibnja 2004.:

(a) „Tokaji fordítás” ili „Tokajský forditáš” pripremaju se dozrijevanjem mošta ili vina na prešanu „aszú”/„výber” pulpu;

(b) „Tokaji máslás” ili „Tokajský mášláš” pripremaju se dozrijevanjem mošta ili vina na vinskome talogu „szamorodni”/„samorodné” ili „aszú”/„výber”.

Odnosni proizvodi moraju potjecati iz iste godine berbe.

▼M12

Članak 14.a

Utvrđivanje minimalnog postotka alkohola za nusproizvode

1. Podložno dijelu II. odjeljku D točki 1. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, države članice utvrđuju minimalni postotak volumena alkohola koji mora sadržavati nusproizvod nakon odvajanja od vina u odnosu na postotak koji sadržava proizvedeno vino. Države članice mogu prilagođavati taj minimalni postotak na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija.

2. Ako odgovarajući postotak koji države članice utvrde u skladu sa stavkom 1. nije ostvaren, predmetni gospodarski subjekt dostavlja količinu vina iz svoje vlastite proizvodnje koja odgovara količini potrebnoj za ostvarivanje minimalnog postotka.

3. U cilju utvrđivanja volumena alkohola koji je sadržan u nusproizvodima u odnosu na postotak u proizvedenom vinu, standardne prirodne alkoholne jakosti po volumenu koje se primjenjuju u različitim vinorodnim zonama su sljedeće:

(a) 8,0 % za zonu A;

(b) 8,5 % za zonu B;

(c) 9,0 % za zonu C I.;

(d) 9,5 % za zonu C II.;

(e) 10,0 % za zonu C III.

Članak 14.b

Odlaganje nusproizvoda

1. Proizvođači povlače nusproizvode proizvodnje vina ili bilo koje druge prerade grožđa pod nadzorom nadležnih tijela država članica, podložno zahtjevima za isporuku i registraciju propisanima člankom 9. stavkom 1. točkom (b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 ( 6 ), odnosno člankom 14. stavkom 1. točkom (b) podtočkom vii. i člankom 18. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 ( 7 ).

2. Povlačenje se provodi bez odgode, a najkasnije krajem vinske godine u kojoj su nusproizvodi dobiveni, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, posebice u pogledu okoliša.

3. Države članice mogu odlučiti da proizvođači koji tijekom predmetne vinske godine u svojim prostorima sami ne proizvedu više od 50 hektolitara vina ili mošta nisu dužni povući svoje nusproizvode.

4. Proizvođači mogu ispuniti obvezu da moraju u cijelosti ili dijelom odložiti nusproizvode proizvodnje vina ili bilo koje druge prerade grožđa isporukom nusproizvoda u destilaciju. Takvo odlaganje nusproizvoda potvrđuje nadležno tijelo države članice.

5. Države članice mogu na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija odlučiti da isporuka svih ili dijela nusproizvoda proizvodnje vina ili bilo koje druge prerade grožđa u destilaciju postane obvezna za sve ili određene proizvođače na njihovu državnom području.

▼B

Članak 15.

Primjenjive metode analize Zajednice

1. Metode analize iz članka 31. drugog stavka Uredbe (EZ) br. 479/2008 koje se primjenjuju na preglede određenih vinskih proizvoda i određena ograničenja utvrđena na razini Zajednice navedene su u Prilogu IV. ovoj Uredbi.

2. U seriji C Službenog lista Europske unije, Komisija objavljuje popis i opis metoda analize iz članka 31. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 479/2008, koje su opisane u zbirci međunarodnih metoda analize vina i mošta Međunarodne organizacije za lozu i vino, a koje se primjenjuju na provjeru ograničenja i zahtjeva utvrđenih pravilima Zajednice za proizvodnju vinskih proizvoda.

Članak 16.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EEZ) br. 2676/90 i (EZ) br. 423/2008 stavljaju se izvan snage.

Upućivanja na uredbe i na Uredbu (EZ) br. 1493/1999 stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i tumače se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga V.

Članak 17.

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. kolovoza 2009.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG I.A

DOPUŠTENI ENOLOŠKI POSTUPCI







1. 2. 3. Enološki postupak Uvjeti primjene (1) Ograničenja uporabe 1. Prozračivanje i dodavanje plinovitog kisika 2. Toplinska obrada 3. Centrifugiranje i filtracija, bez ili s inertnim sredstvima za filtriranje Nakon uporabe sredstva za filtriranje u tretiranome proizvodu ne smije biti nepoželjnih ostataka 4. Uporaba ugljičnog dioksida, argona ili dušika, samostalno ili kombinirano, radi stvaranja inertne atmosfere i obrade proizvoda bez pristupa zraka 5. Uporaba kvasca u proizvodnji vina, suhog ili u suspenziji s vinom Samo sa svježim grožđem, moštom, djelomično fermentiranim moštom, djelomično fermentiranim moštom dobivenim od prosušenoga grožđa, koncentriranim moštom i mladim vinom u vrenju, te pri sekundarnom alkoholnom vrenju svih kategorija pjenušavih vina 6. Uporaba jedne ili više sljedećih tvari, uz mogući dodatak mikrokristalne celuloze kao pomoćne tvari, radi poticanja razmnožavanja kvasaca: — dodavanje diamonijevog fosfata ili amonijevog sulfata Samo sa svježim grožđem, moštom, djelomično fermentiranim moštom, djelomično fermentiranim moštom dobivenim od prosušenoga grožđa, koncentriranim moštom i mladim vinom u vrenju, te pri sekundarnom alkoholnom vrenju svih kategorija pjenušavih vina Najviše 1 g/l (izraženo u soli) (2) ili 0,3 g/l za sekundarno alkoholno vrenje pjenušavih vina — dodavanje amonijevog bisulfita Samo sa svježim grožđem, moštom, djelomično fermentiranim moštom, djelomično fermentiranim moštom dobivenim od prosušenoga grožđa, koncentriranim moštom i mladim vinom u vrenju Najviše 0,2 g/l (izraženo u soli) (2) i do ograničenja iz točke 7. ►M6 — dodavanje autolizata kvasca ◄ ►M6 Samo sa svježim grožđem, moštom, djelomično fermentiranim moštom, djelomično fermentiranim moštom dobivenim od prosušenoga grožđa, koncentriranim moštom i mladim vinom u vrenju. ◄ Najviše 0,6 mg/l (izraženo u tiaminu) po postupku 7. Uporaba sumpornog dioksida, kalijevog bisulfita ili kalijevog metabisulfita, također poznatog pod nazivom kalijev disulfit ili kalijev pirosulfit Ograničenja (npr. najveća količina u proizvodu stavljenom na tržište) su utvrđena u Prilogu I.B 8. Uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima Samo sa svježim grožđem, moštom, djelomično fermentiranim moštom, djelomično fermentiranim moštom dobivenim od prosušenoga grožđa, koncentriranim moštom, pročišćenim ugušćenim moštom i mladim vinom u vrenju 9. Obrada ugljenom za enološku uporabu Samo za mošt i mlada vina u vrenju, pročišćeni ugušćeni mošt i bijela vina Najviše 100 g suhog proizvoda po hl ▼M2 10 Bistrenje jednim ili više navedenih sredstava za enološku upotrebu: — jestiva želatina, ►M6 — biljnim bjelančevinama iz pšenice, graška ili krumpira, ◄ — riblji mjehur, — kazein i kalij-kazeinat, — albumin iz jaja, — bentonit, — silicij-dioksid u obliku gela ili koloidne otopine, — kaolin, — tanin, ►M3 — hitosanom dobivenim iz gljive Aspergillus niger, — hitin-glukanom dobivenim iz gljive Aspergillus niger, ◄ ►M4 — ekstrakt proteina kvasaca. ◄ Uporaba hitozana pri obradi vina ograničena je na 100 g/hl.

Uporaba hitin-glukana pri obradi vina ograničena je na 100 g/hl ►M4

Za tretiranje mošta bijelih vina i ružičastih vina granična vrijednost za uporabu ekstrakta proteina kvasaca iznosi 30 g/hl, a za tretiranje crnih vina 60 g/hl ◄ ▼B 11. Uporaba sorbinske kiseline u obliku kalijevog sorbata Najveća količina sorbinske kiseline u tako obrađenom proizvodu stavljenom na tržište: 200 mg/l 12. Uporaba L(+) vinske kiseline, L-jabučne kiseline, DL-jabučne kiseline ili mliječne kiseline za dokiseljavanje Uvjeti i ograničenja utvrđeni su u slovima C i D Priloga V. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i člancima 11. i 13. ove Uredbe. Specifikacije za L(+) vinsku kiselinu navedene su u stavku 2. Dodatka 2. 13. Uporaba jedne ili više sljedećih tvari za otkiseljavanje: — neutralnog kalijevog tartarata, — kalijevog bikarbonata, — kalcijevog karbonata, koji može sadržavati male količine dvostruke kalcijeve soli L(+) vinske kiseline i L(-) jabučne kiseline, — kalcijevog tartarata, — L(+) vinske kiseline, — homogenog pripravka vinske kiseline i kalcijevog karbonata u jednakim omjerima, fino mljevenog Uvjeti i ograničenja utvrđeni su u slovima C i D Priloga V. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i člancima 11. i 13. ove Uredbe. Specifikacije za L(+) vinsku kiselinu navedene su u dodatku 2. 14. Dodavanje smole alepskog bora Pod uvjetima iz Dodatka 3. 15. Uporaba preparata od stijenki kvasaca Najviše 40 g/hl 16. Uporaba polivinil polipirolidona Najviše 80 g/hl 17. Uporaba mliječnih bakterija 18. Dodavanje lisozima Najviše 500 mg/l (ako se dodaje moštu i vinu ukupna količina ne smije biti veća od 500 mg/l) 19. Dodavanje L-askorbinske kiseline Najveća količina u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 250 mg/l (3) 20. Uporaba ionskih izmjenjivačkih smola Samo s moštom namijenjenim za proizvodnju pročišćenog ugušćenog mošta pod uvjetima iz Dodatka 4. 21. Kod suhih vina, uporaba svježeg, zdravog i nerazrijeđenog vinskog taloga, koji sadrži kvasce iz nedavne vinifikacije suhih vina Za proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 Količine ne smiju premašiti 5 % volumena obrađenog proizvoda 22. Uvođenja argona ili dušika 23. Dodavanje ugljičnog dioksida Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 7. i 9. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 U tako obrađenim mirnim vinima stavljenima na tržište najveća količina ugljičnog dioksida iznosi 3 g/l, dok nadtlak koji uzrokuje ugljični dioksid mora biti niži od 1 bara pri temperaturi od 20 °C 24. Dodavanje limunske kiseline za stabilizaciju vina Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 Najveći sadržaj u tako obrađenom vinu stavljenom na tržište: 1 g/l 25. Dodavanje tanina Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 26. Obrada — bijelog i ružičastog vina kalijevim ferocijanidom, — crnog vina kalijevim ferocijanidom ili kalcijevim fitatom Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 5. U slučaju kalcijeva fitata, najviše 8 g/hl 27. Dodavanje metavinske kiseline Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 Najviše 100 mg/l 28. Uporaba gumiarabike Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 29. Uporaba DL vinske kiseline, poznate također pod nazivom grožđana kiselina, ili njezine neutralne kalijeve soli radi uklanjanja viška kalcija Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 5. 30. Radi pospješivanja izlučivanja tartarata, uporaba: — kalijevog bitartarata ili kalijevog hidrogen-tartarata, — kalcijevog tartarata Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 U slučaju kalcijevog tartarata, najviše 200 g/hl 31. Uporaba bakrenog sulfata ili bakrenog citrata radi uklanjanja nedostataka u pogledu okusa ili mirisa vina Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 ►M3 Najviše 1 g/hl pod uvjetom da količina bakra u tako obrađenom proizvodu ne premaši 1 mg/l, uz izuzeće likerskih vina proizvedenih od svježeg nefermentiranog ili lagano fermentiranog mošta od grožđa kod kojih količina bakra ne smije premašiti 2 mg/l ◄ 32. Dodavanje karameliziranog šećera u smislu Direktive 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o bojilima koja se koriste u prehrambenim proizvodima (4) radi pojačanja boje Samo s likerskim vinima 33. Uporaba pločica čistog parafina impregniranog alil izotiocijanatom radi stvaranja sterilne atmosfere Samo za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i vino. Dopušteno samo u Italiji ako nije zabranjeno zakonodavstvom te države, te samo u posudama zapremine veće od 20 litara U vinu ne smije biti prisutan alil izotiocijanat u tragovima 34. Dodavanje dimetil dikarbonata (DMDC) vinu radi mikrobiološke stabilizacije Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 6. Najviše 200 mg/l bez ostataka koje je moguće otkriti u vinu stavljenom na tržište 35. Dodavanje manoproteina kvasca kako bi se postigla stabilnost vina na taloženje bjelančevina i tartarata Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 36. Obrada elektrodijalizom kako bi se postigla stabilnost vina na tartarate Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 7. 37. Uporaba ureaze radi smanjenja količine uree u vinu Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 8. 38. Uporaba hrastovih strugotina u proizvodnji i odležavanju vina, što uključuje i vrenje svježega grožđa i mošta Pod uvjetima iz Dodatka 9. 39. Uporaba; — kalcijevog alginata, ili — kalijevog alginata Samo za proizvodnju svih kategorija pjenušavih i biser vina dobivenih vrenjem u boci i s vinskim talogom odvojenim pretakanjem 40. ►M4 Korekcija alkoholne jakosti u vinu ◄ Samo s vinom i pod uvjetima iz Dodatka 10. ▼M3 ————— ▼B 42. Dodavanje karboksilmetil celuloze (celulozne gume) radi postizanja stabilnosti vina na tartarate Samo s vinom svih kategorija pjenušavih i biser vina Najviše 100 mg/l 43. Obrada kationskim izmjenjivačima radi postizanja stabilnosti vina na tartarate Za djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju i proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 i pod uvjetima iz Dodatka 12. ▼M2 44 ►M3 Obrada korištenjem hitosana dobivenog iz gljive Aspergillus niger ◄ Pod uvjetima određenima u Dodatku 13. 45 ►M3 Obrada korištenjem hitin-glukana dobivenog iz gljive Aspergillus niger ◄ Pod uvjetima određenima u Dodatku 13. 46 Zakiseljavanje putem elektromembranske obrade Uvjeti i ograničenja utvrđeni u točkama C i D Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007 i člancima 11. i 13. ove Uredbe Pod uvjetima određenima u Dodatku 14. 47 Korištenje enzimskih pripravaka za enološku uporabu, maceraciju, bistrenje, stabilizaciju, filtraciju i identifikaciju aromatskih prekursora grožđa u moštu i vinu Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 9. stavka 2. ove Uredbe, enzimski pripravci i enzimske aktivnosti tih pripravaka (tj. pektin-liaza, pektin-metil-esteraza, poligalakturonaza, hemicelulaza, celulaza, betaglukanaza i glikozidaza) moraju biti u skladu s odgovarajućim specifikacijama o čistoći i identifikaciji iz Međunarodnog enološkog zakonika koji je objavio OIV ▼M4 48 Dokiseljavanje tretiranjem kationskim izmjenjivačima Uvjeti i granične vrijednosti utvrđeni u točkama C i D Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007 i člancima 11. i 13. ove Uredbe Pod uvjetima navedenim u Dodatku 15. 49 Smanjenje sadržaja šećera u moštu povezivanjem membranskih procesa Za proizvode definirane u točki 10. Priloga XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007, pod uvjetima utvrđenim u Dodatku 16. 50 Otkiseljavanje elektromembranskim tretiranjem Uvjeti i granične vrijednosti utvrđeni u točkama C i D Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007 i člancima 11. i 13. ove Uredbe Pod uvjetima navedenim u Dodatku 17. ▼M6 51. Uporaba inaktiviranih kvasaca 52. Upravljanje otopljenim plinom u vinu uporabom membranskih kontaktora Za proizvode iz stavaka 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. i 16. Priloga XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007 osim dodavanja ugljičnog dioksida za proizvode iz stavaka 4., 5., 6., i 8. tog Priloga ▼M9 53. Obrada vina uporabom membranske tehnologije u kombinaciji s aktivnim ugljenom radi smanjenja viška 4-etilfenola i 4-etilgvajakola Za vina i pod uvjetima iz Dodatka 19. 54. Uporaba kopolimera polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP) Za mošt i vina i pod uvjetima iz Dodatka 20. Najviše 500 mg/l (ako se dodaje i moštu i vinu, ukupna količina ne smije prelaziti 500 mg/l) 55. Uporaba srebrova klorida Za vina i pod uvjetima iz Dodatka 21. Najviše 1 g/hl, ostatak u vinu < 0,1 mg/l (srebro) ▼M10 56. Uporaba aktivatora malolaktične fermentacije Pod uvjetima iz Dodatka 22. ▼M11 57. Uporaba filtar-ploča od zeolita faujasita Y za adsorpciju haloanisola Uz uvjete iz Dodatka 23. 58. Obrada vina kalijevim poliaspartatom Pod uvjetima iz Dodatka 24. Najviše 10 g/hl (1) Osim ako nije drukčije utvrđeno, opisani se postupak može koristiti za svježe grožđe, mošt, djelomično fermentirani mošt, djelomično fermentirani mošt dobiven od prosušenoga grožđa, koncentrirani mošt, mlado vino u vrenju, djelomično fermentirani mošt za izravnu ljudsku potrošnju, vino, sve kategorije pjenušavih vina, biser vina, gaziranih biser vina, likerskih vina, vina dobivenih od prosušenoga grožđa i vina dobivenih od prezreloga grožđa. (2) Ove se amonijeve soli mogu također koristiti u kombinaciji do ukupne granične vrijednosti od 1 g/l, ne dovodeći u pitanje gore navedena posebna ograničenja od 0,3 g/l ili 0,2 g/l. (3) Uporabno graničenje iznosi 250 mg/l po postupku. (4) SL L 237, 10.9.1994., str. 13.

▼M2 —————

▼B









Dodatak 2.

L(+) vinska kiselina

1. Vinska kiselina, čija je uporaba za potrebe otkiseljavanja utvrđena u stavku 13. Priloga I.A, može se koristiti samo za proizvode koji su:

dobiveni od sorti vinove loze elbling i rizling; i

dobiveni od grožđa proizvedenog u sljedećim vinogradarskim područjima u sjevernom dijelu vinorodne zone A: — Ahr, — Rheingau, — Mittelrhein, — Mosel, — Nahe, — Rheinhessen, — Pfalz, — Moselle luxembourgeoise.

2. Vinska kiselina, čija je uporaba utvrđena u stavcima 12. i 13. ovog Priloga, također poznata pod nazivom L(+) vinska kiselina, mora biti iz poljoprivrednog izvora te posebno ekstrahirana iz vinskih proizvoda. Mora također ispunjavati mjerila čistoće iz Direktive 2008/84/EZ.









Dodatak 3.

Smola alepskog bora

1. Smola alepskog bora, čija je uporaba utvrđena u stavku 14. Priloga I.A, može se koristiti samo za proizvodnju vina „retsina”. Ovaj se enološki postupak može vršiti samo:

(a) na zemljopisnom teritoriju Grčke;

(b) uz uporabu mošta dobivenog od sorti vinove loze u područjima proizvodnje i vinogradarskim područjima koja su utvrđena u grčkim odredbama koje su bile na snazi 31. prosinca 1980.;

(c) dodavanjem 1 000 grama ili manje smole po hektolitru upotrijebljenog proizvoda prije vrenja, ili tijekom vrenja ako stvarna volumna alkoholna jakost ne premašuje trećinu ukupne volumne alkoholne jakosti.

▼M5

2. Grčka je dužna unaprijed obavijestiti Komisiju o namjeri izmjene odredaba iz stavka 1. točke (b). Ta se obavijest dostavlja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 792/2009. Ako se Komisija ne očituje u roku od dva mjeseca od te obavijesti, Grčka može provesti planirane izmjene.

▼B









Dodatak 4.

Ionske izmjenjivačke smole

Ionske izmjenjivačke smole koje je moguće koristiti u skladu sa stavkom 20. Priloga I.A su kopolimeri stirena i divinilbenzena koji sadrže sulfonsku kiselinu ili amonijeve skupine. Oni moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća ( 8 ), te odredbama Zajednice i nacionalnim odredbama donesenima za provedbu te Uredbe. Nadalje, pri ispitivanju metodom analize iz stavka 2. ne smiju izgubiti više od 1 mg/l organske tvari u bilo kojem od navedenih otapala. Moraju se regenerirati s tvarima dopuštenima za uporabu pri pripremi prehrambenih proizvoda.

Ove se smole mogu koristiti samo pod nadzorom enologa ili tehničara te u pogonima koje su odobrila nadležna tijela država članica na čijem se teritoriju oni koriste. Ta su nadležna tijela dužna utvrditi obveze i odgovornosti odobrenih enologa i tehničara.

Metoda analize za određivanje gubitka organske tvari iz ionskih izmjenjivačkih smola:

1. PODRUČJE PRIMJENE

Ovom se metodom odeđuje gubitak organske tvari iz ionskih izmjenjivačkih smola.

2. DEFINICIJA

Gubitak organske tvari iz ionskih izmjenjivačkih smola. Gubitak organske tvari određuje se navedenom metodom.

3. NAČELO

Ekstrakcijska se otapala propuste kroz pripremljene smole, a masa se ekstrahirane organske tvari određuje gravimetrijskom metodom.

4. REAGENSI

Svi reagensi moraju biti analitičke kakvoće.

Ekstrakcijska otapala.

4.1. Destilirana voda ili deionizirana voda jednake čistoće.

4.2. Etanol, 15 % v/v. Pripremiti miješanjem 15 dijelova apsolutnog etanola s 85 dijelova vode (stavak 4.1.).

4.3. Octena kiselina, 5 % m/m. Pripremiti miješanjem 5 dijelova ledene octene kiseline s 95 dijelova vode (stavak 4.1.).

5. APARATURA

5.1. Kolone za ionsko-izmjenjivačku kromatografiju.

5.2. Menzure zapremnine 2 l.

5.3. Posude za isparavanje koje mogu podnijeti temperaturu od 850 °C u mufolnoj peći.

5.4. Sušionik s termostatskom kontrolom temperature na 105 ± 2 °C.

5.5. Mufolna peć s termostatskom kontrolom temperature na 850 ± 25 °C.

5.6. Analitička vaga preciznosti do 0,1 mg.

5.7. Evaporator, žarna ploča ili infra-crveni evaporator.

6. POSTUPAK

6.1. U svaku od tri odvojene kolone za ionsko-izmjenjivačku kromatografiju (stavak 5.1.) dodati 50 ml ionsko izmjenjivačke smole koja se ispituje, a koja mora biti oprana i obrađena u skladu s uputama proizvođača za pripremu smola koje se koriste u prehrani.

6.2. Za anionske smole, odvojeno propustiti tri ekstrakcijska otapala (stavci 4.1., 4.2. i 4.3.) kroz pripremljene kolone (stavak 6.1.) brzinom protoka od 350 do 450 ml/h. Odbaciti prvu litru eluata u svim slučajevima i prikupiti naredne dvije litre u menzure (stavaka 5.2.). Za kationske smole, propustiti samo otapala iz stavaka 4.1. i 4.2. kroz kolone pripremljene u tu svrhu.

6.3. Ispariti tri eluata na žarnoj ploči ili pod infracrvenim evaporatorom (stavak 5.7.) u zasebnim posudama za isparavanje (stavak 5.3.), koje su prethodno bile očišćene i izvagane (m0). Staviti posude u peć (stavak 5.4.) i osušiti do postizanja konstantne mase (m1).

6.4. Nakon bilježenja konstantne mase (stavak 6.3.), staviti posudu za isparavanje u mufolnu peć (stavak 5.5.) i žariti do postizanja konstantne mase (m2).

6.5. Izračunati ekstrahiranu organsku tvar (stavak 7.1.). Ako je rezultat veći od 1 mg/l, izvršiti slijepu probu na reagensima i ponovno izračunani masu ekstrahirane organske tvari. Slijepa proba vrši se ponavljanjem radnji iz stavaka 6.3. i 6.4. uporabom dvije litre ekstrakcijskog otapala radi dobivanja masa m3 i m4 u stavku 6.3. odnosno stavku 6.4.

7. ISKAZIVANJE REZULTATA

7.1. Formula i izračun rezultata Organska tvar ekstrahirana iz ionskih izmjenjivačkih smola u mg/l dobiva se pomoću sljedeće formule: 500 (m1 – m2) gdje su m1 i m2 izraženi u gramima. Korigirana masa (mg/l) organske tvari ekstrahirane iz ionskih izmjenjivačkih smola dobiva se pomoću sljedeće formule: 500 (m1 – m2 – m3 + m4) gdje su m1, m2, m3 i m4 izraženi u gramima.

7.2. Razlika između rezultata dvaju usporednih određivanja, koja se vrše na istome uzorku, ne smije biti veća od 0,2 mg/l.









Dodatak 5.

Kalijev ferocijanid

Kalcijev fitat

DL vinska kiselina

Kalijev ferocijanid ili kalcijev fitat, čija je uporaba utvrđena u stavku 26. Priloga I.A, ili DL vinska kiselina, čija je uporaba utvrđena u stavku 29. Priloga I.A, mogu se koristiti samo pod nadzorom enologa ili tehničara kojega su službeno odobrila nadležna tijela države članice na čijem se teritoriju postupak obavlja, te čije odgovornosti, prema potrebi, utvrđuje odnosna država članica.

Nakon obrade kalijevim ferocijanidom ili kalcijevim fitatom, vino mora sadržavati željezo u tragovima.

Nadzor nad uporabom proizvoda iz prvog podstavka uređuje se odredbama koje donose države članice.

▼M3









Dodatak 6.

Zahtjevi za dimetil dikarbonat

PODRUČJE PRIMJENE

Dimetil dikarbonat može se dodati vinu u jednu ili više sljedećih svrha:

(a) mikrobiološka stabilizacija vina u bocama koje sadrži fermentabilni šećer;

(b) sprečavanje razvoja neželjenih kvasaca i mliječnih bakterija;

(c) zaustavljanje fermentacije slatkih, poluslatkih i polusuhih vina.

ZAHTJEVI

— za (a), dodavanje se mora izvršiti kratko prije punjenja vina u boce,

— upotrijebljeni proizvod mora biti u skladu s kriterijima čistoće utvrđenim u Direktivi 2008/84/EZ,

— ovaj se postupak upisuje u registar iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

▼B









Dodatak 7.

Zahtjevi za obradu elektrodijalizom

Svrha je postići stabilnost vina na tartarate, odnosno na kalijev hidrogen tartarat i kalcijev tartarat (te ostale kalcijeve soli) ekstrakcijom prezasićenih iona u vinu, i to djelovanjem električnog polja i uporabom membrana koje propuštaju anione ili katione.

1. ZAHTJEVI ZA MEMBRANE

1.1. Membrane moraju biti postavljene naizmjence u sustavu s filtriranjem i prešanjem ili bilo kojem drugom prikladnom sustavu kojime se odvajaju obrađeni dio (vino) i koncentrirani dio (eluat).

1.2. Membrane koje propuštaju kation moraju biti izrađene tako da izdvajaju samo katione, a posebno K+, Ca++.

1.3. Membrane koje propuštaju anione moraju biti izrađene tako da izdvajaju samo anione, a posebno anione tartarata.

1.4. Membrane ne smiju pretjerano izmijeniti fizikalno-kemijski sastav i organoleptička svojstva vina. Moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve: — moraju biti proizvedene u skladu s dobrim proizvodnim praksama iz tvari odobrenih za proizvodnju plastičnih materijala koji dolaze u doticaj s hranom, kako je utvrđeno Prilogom II. Direktivi Komisije 2002/72/EZ ( 9 ), — korisnik aparature za elektrodijalizu mora dokazati da upotrijebljene membrane ispunjavaju gore navedene uvjete i da je eventualne zamjene izvršilo stručno osoblje, — ne smiju otpuštati tvari u količinama koje štete ljudskome zdravlju ili koje utječu na okus ili miris hrane te moraju ispunjavati mjerila iz Direktive 2002/72/EZ, — njihova uporaba ne smije izazvati reakciju između njihovih sastojaka i vina, što bi moglo dovesti do stvaranja novih spojeva koji mogu biti otrovni u obrađenome proizvodu. Stabilnost svježih membrana za elektrodijalizu utvrđuje se uporabom simulanta kojime se reproducira fizikalno-kemijski sastav vina kako bi se proučila moguća migracija određenih tvari iz membrana. Preporuča se sljedeća eksperimentalna metoda: Simulant je puferska otopina vode i alkohola čiji su pH i vodljivost jednaki onima u vinu. Njezin je sastav sljedeći: — apsolutni etanol: 11 l, — kalijev hidrogen tartarat: 380 g, — kalijev klorid: 60 g, — koncentrirana sumporna kiselina: 5 ml, — destilirana voda: dopuniti do 100 litara, Ova se otopina koristi za ispitivanja migracije u zatvorenome krugu na ćeliji za elektrodijalizu pod naponom (1 volt po ćeliji), na osnovu 50 l/m2 anionskih i kationskih membrana i do 50-postotne demineralizacije otopine. Otpadni se krug započinje pomoću 5 g/l otopine kalijevog klorida. Tvari koje migriraju ispituju se i u simulantu i u eluatu. Određuju se organske molekule koje ulaze u sastav membrane i koje mogu migrirati u obrađenu otopinu. ►M1 Sadržaj svih određenih spojeva u modelnoj otopini mora biti manji od 50 μg/l. ◄ Na ove se membrane primjenjuju opća pravila o pregledima materijala koji dolaze u doticaj s hranom.

2. ZAHTJEVI VEZANI UZ UPORABU MEMBRANE

Membranski par mora biti oblikovan tako da se ispune sljedeći uvjeti:

— smanjenje pH vina ne smije biti veće od 0,3 pH jedinica,

— smanjenje sadržaja hlapivih kiselina mora biti manje od 0,12 g/l (2 meq izraženo kao octena kiselina),

— postupak ne smije utjecati na neionske sastojke vina, a posebno na polifenole i polisaharide,

— raspršenost malih molekula, poput etanola, mora se smanjiti i ne smije uzrokovati smanjenje alkoholne jakosti veće od 0,1 % vol.,

— membrane je potrebno sačuvati i očistiti odobrenim metodama, i to tvarima dopuštenima za uporabu pri pripremi prehrambenih proizvoda,

— membrane moraju biti označene kako bi se mogla provjeriti izmjeničnost membrana u ćelijama,

— aparatura se mora upotrebljavati pomoću mehanizma za upravljanje i nadzor koji vodi računa o nestabilnosti svakog pojedinog vina kako bi se izlučili samo prezasićeni kalijev hidrogen tartarat i kalcijeve soli,

— postupak se vrši na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara.

Postupak se upisuje u registar iz članka 112. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.









Dodatak 8.

Zahtjevi za ureazu

1. Međunarodna šifra ureaze: EC 3-5-1-5, CAS br.: 9002-13-5

2. Aktivnost: aktivnost ureaze (aktivna u kiselom pH) za razgradnju uree u amonijak i ugljični dioksid. Navedena aktivnost nije manja od 5 jedinica/mg, pri čemu je jedinica definirana kao količina iz koje se dobiva jedan μmol amonijaka u minuti pri temperaturi od 37 °C od 5 g/l uree pri pH 4.

3. Izvor: Lactobacillus fermentum.

4. Područje primjene: razgradnja uree prisutne u vinu namijenjenom duljem odležavanju ako je prvotna koncentracija uree u njemu veća od 1 mg/l.

5. Najveća doza: 75 mg enzimatskog preparata po litri obrađenog vina, a najviše 375 jedinica ureaze po litri vina. Nakon obrade svu je preostalu enzimatsku aktivnost potrebno ukloniti filtriranjem vina (veličina pora < 1 μm).

6. Kemijske i mikrobiološke specifikacije čistoće:







Gubitak pri sušenju Manje od 10 % Teški metali Manje od 30 ppm Pb Manje od 10 ppm As Manje od 2 ppm Ukupni koliformi Nema Salmonella spp. Nema u uzorku od 25 g Broj aerobnih bakterija Manje od 5 × 104 stanica/g

Ureaza koja se koristi za obradu vina mora se pripremiti u sličnim uvjetima kao i ureaza obuhvaćena mišljenjem Znanstvenog odbora za hranu od 10. prosinca 1998.









Dodatak 9.

Zahtjevi za hrastove strugotine

NAMJENA, PODRIJETLO I PODRUČJE PRIMJENE

Hrastove strugotine koriste se u proizvodnji i odležavanju vina, što uključuje i vrenje svježega grožđa i mošta, radi prijenosa određenih svojstava hrastovine na vino.

Hrastove strugotine moraju potjecati isključivo od roda Quercus.

Može ih se ostaviti u prirodnom stanju ili zagrijati na nisku, srednju ili visoku temperaturu, ali ne smiju biti sagoreni, što uključuje i paljenje površine, niti karbonizirani ili krhki na dodir. Na njima se ne smije izvršiti nikakav kemijski, enzimatski ili fizički postupak osim zagrijavanja. Nije dopušteno dodavanje ni jednog proizvoda radi povećanja njihove prirodne arome ili količine njihovih fenolnih spojeva koje je moguće ekstrahirati.

OZNAČIVANJE

Na etiketi mora biti navedeno podrijetlo botaničke vrste hrasta te intenzitet eventualnog zagrijavanja, uvjeti skladištenja i sigurnosne mjere opreza.

VELIČINA

Veličina komadića drva mora biti takva da se na situ s veličinom oka od 2 mm (mrežno oko 9) zadrži barem 95 % mase komadića.

ČISTOĆA

Hrastove strugotine ne smiju otpuštati tvari u koncentracijama koje mogu biti štetne za zdravlje.

Ovaj se postupak upisuje u registar iz članka 112. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

▼M4









Dodatak 10.

Zahtjevi za tretiranje koje se vrši radi korekcije alkoholne jakosti u vinima

Cilj je tretiranja koja se vrši radi korekcije alkoholne jakosti („tretiranje”) smanjiti prekomjeran sadržaj etanola u vinu i time poboljšati ravnotežu okusa.

Zahtjevi:

1. Navedeni se ciljevi mogu postići postupcima razdvajanja primijenjenim pojedinačno ili u kombinaciji.

2. Tretirana vina ne smiju imati organoleptičke nedostatke i moraju biti pogodna za izravnu ljudsku potrošnju.

3. Uklanjanje alkohola iz vina ne može se izvršiti ako je jedan od proizvoda od vina korištenih u pripremi predmetnog vina bio podvrgnut jednome od postupaka pojačavanja iz Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007.

4. Alkoholna jakost smije se smanjiti za najviše 20 %, a ukupna alkoholna jakost izražena volumenom gotovog proizvoda mora biti u skladu s onom koja je utvrđena u točki 1. drugom stavku podstavku (a) Priloga XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007.

5. Tretiranje se vrši na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara.

6. Tretiranje se mora upisati u evidenciju iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

7. Države članice mogu propisati da se ovo tretiranje mora unaprijed prijaviti nadležnim tijelima.

▼M3 —————

▼B









Dodatak 12.

Zahtjevi za obradu izmjenjivačima kationa kako bi se postigla stabilnost vina na tartarate

Svrha je ovog postupka postići stabilnost vina na tartarate, odnosno na kalijev hidrogen tartarat i kalcijev tartarat (te ostale kalcijeve soli).

Zahtjevi

1. Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa.

▼M3

— Vino se prije svega može ohladiti.

▼B

— kationskim se izmjenjivačima obrađuje samo najmanja količina vina potrebna za postizanje stabilnosti.

2. Obrada se vrši na kationskim izmjenjivačkim smolama, koje se regeneriraju pomoću kiseline.

3. Sve se radnje vrše na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara. Ovaj se postupak upisuje u registar iz članka 112. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

4. Korištene kationske smole moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća ( 10 ), odredbama Zajednice i nacionalnim odredbama donesenima na temelju te Uredbe i analitičkim zahtjevima iz Dodatka 4. ovoj Uredbi. Njihova uporaba ne smije pretjerano promijeniti fizikalno-kemijski sastav ili organoleptička svojstva vina, te mora biti u skladu s ograničenjima iz točke 3. monografije „Kationske izmjenjivačke smole” iz međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.

▼M2









Dodatak 13.

▼M3

Zahtjevi za obradu vina hitosanom dobivenim iz gljive Aspergillus niger i za obradu vina hitin-glukanom dobivenim iz gljive Aspergillus niger

▼M2

Područja primjene:

(a) smanjenje udjela teških metala, a posebno željeza, olova, kadmija i bakra;

(b) sprečavanje bijelog ili sivog loma i bakrenog loma;

(c) smanjenje mogućih kontaminanata, a posebno okratoksina A;

(d) smanjenje populacija neželjenih mikroorganizama, a posebno Brettanomyces, isključivo pomoću obrade hitozanom.

Zahtjevi:

— Količine koje se upotrebljavaju određuju se nakon obavljenog prethodnog pokusa. Najveća upotrijebljena količina mora biti manja ili jednaka: — — 100 g/hl za primjenu iz točaka (a) i (b), — 500 g/hl za primjenu iz točke (c), — 10 g/hl za primjenu iz točke (d),

— sedimenti se uklanjaju fizikalnim metodama.









Dodatak 14.

Zahtjevi za zakiseljavanje putem elektromembranske obrade

— Kationske membrane moraju biti takve da izdvajaju samo katione, posebno K+.

— Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione mošta i vina.

▼M4

— Tretiranje se vrši na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara. Tretiranje se mora upisati u evidenciju iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

— Korištene membrane moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i Uredbe Komisije (EU) br. 10/2011 ( 11 ) te nacionalnim odredbama donesenim u svrhu njihove provedbe. Moraju biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.

▼M4









Dodatak 15.

Zahtjevi za dokiseljavanje tretiranjem kationskim izmjenjivačima

Cilj je tretiranja kationskim izmjenjivačima („tretiranje”) povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH vrijednosti) djelomičnom fizičkom ekstrakcijom kationa korištenjem kationskih izmjenjivača.

Zahtjevi:

1. Tretiranje se vrši korištenjem kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju pomoću kiseline.

2. Tretiranje mora biti ograničeno na uklanjanje viška kationa.

3. Kako bi se spriječilo nastajanje frakcija mošta ili vina, tretiranje se mora vršiti kontinuirano, uz postupno dodavanje tretiranih proizvoda u liniju izvornih proizvoda.

4. Druga je mogućnost da se potrebna količina smole doda izravno u spremnik te potom odvoji nekom odgovarajućom tehničkom metodom.

5. Sve se radnje vrše na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara.

6. Tretiranje se mora upisati u evidenciju iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

7. Korištene kationske smole moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 te odredbama EU-a i nacionalnim odredbama donesenima na temelju te Uredbe i analitičkim zahtjevima iz Dodatka 4. ovom Prilogu. Njihova uporaba ne smije pretjerano promijeniti fizikalno-kemijski sastav ili organoleptička svojstva mošta ili vina, te mora biti u skladu s ograničenjima iz točke 3. monografije „Kationske izmjenjivačke smole” iz Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.









Dodatak 16.

Zahtjevi za tretiranje koje se vrši radi smanjenja sadržaja šećera u moštu povezivanjem membranskih procesa

Cilj je tretiranja koje se vrši radi smanjenja sadržaja šećera („tretiranje”) uklanjanje šećera iz mošta povezivanjem membranskih procesa mikrofiltarcije ili ultrafiltracije s nanofiltracijom ili reverznom osmozom.

Zahtjevi:

1. Tretiranje dovodi do smanjenja volumena ovisno o sadržaju šećera u otopini šećera uklonjenoj iz početnog mošta.

2. Postupak mora omogućiti da sadržaj sastojaka mošta koji nisu šećeri ostane sačuvan.

3. Smanjenje sadržaja šećera u moštovima isključuje korekciju alkoholne jakosti u vinima koja potječu od njih.

4. Ovo se tretiranje ne smije vršiti u kombinaciji s jednim od postupaka pojačavanja predviđenih u Prilogu XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007.

5. Tretiranje se vrši na količini mošta koja se određuje ovisno o tome za koliko se želi smanjiti sadržaj šećera.

6. Cilj je prve faze pripremiti mošt za drugu fazu koncentriranja i sačuvati makromolekule veće od praga propusnosti membrana. Ova se faza može izvesti pomoću ultrafiltracije.

7. Permeat dobiven u prvoj fazi tretiranja potom se koncentrira nanofiltracijom ili reverznom osmozom.

Izvorna voda i organske kiseline koje nisu zadržane nanofiltracijom mogu se vratiti u tretirani mošt.

8. Tretiranje se mora vršiti na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara.

9. Korištene membrane moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i Uredbe (EU) br. 10/2011 te nacionalnim odredbama donesenim u svrhu njihove provedbe. Moraju biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.









Dodatak 17.

Zahtjevi za otkiseljavanje elektromembranskim tretiranjem

Elektromembransko tretiranje („tretiranje”) je fizička metoda ekstrakcije iona u moštu ili vinu, i to djelovanjem električnog polja i uporabom membrana koje propuštaju anione i bipolarnih membrana. Uporaba membrana koje propuštaju anione i bipolarnih membrana omogućuje kontrolu smanjenja titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH vrijednosti).

Zahtjevi:

1. Anionske membrane moraju biti postavljene tako da omogućuju jedino izdvajanje aniona, a posebno organskih kiselina mošta i vina.

2. Bipolarne membrane moraju biti nepropusne za anione i katione mošta i vina.

3. Vino koje se dobije iz mošta ili vina otkiseljenog ovim postupkom mora sadržavati najmanje 1 g.l-1 vinske kiseline.

4. Otkiseljavanje pomoću membrana i dokiseljavanje međusobno se isključuju.

5. Postupak se vrši na odgovornost enologa ili kvalificiranog tehničara.

6. Tretiranje se mora upisati u evidenciju iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

7. Korištene membrane moraju biti u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i Uredbe (EU) br. 10/2011 te nacionalnim odredbama donesenim u svrhu njihove provedbe. Moraju biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.

▼M6









Dodatak 18.

Zahtjevi za upravljanje otopljenim plinom u vinu uporabom membranskih kontaktora

Upravljanje otopljenim plinom u vinu uporabom membranskih kontaktora fizikalna je metoda za upravljanje koncentracijama otopljenog plina u vinu uporabom membranskih kontaktora (hidrofobne membrane) i plinova koji se primjenjuju u enologiji.

ZAHTJEVI

1. Ta se tehnika može primijeniti od završetka alkoholnog vrenja do pakiranja umjesto uporabe uređaja za upuhivanje ili sustava Venturi.

2. Taj postupak izvodi enolog ili kvalificirani tehničar.

3. Postupak mora biti upisan u registar iz članka 185.c stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

4. Uporabljene membrane moraju ispunjavati zahtjeve iz Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i Uredbe (EU) br. 10/2011 te nacionalne odredbe donesene za njihovu provedbu. Moraju ispunjavati zahtjeve Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.

▼M9









Dodatak 19.

Zahtjevi za obradu vina uporabom membranske tehnologije zajedno s aktivnim ugljenom radi smanjenja viška 4-etilfenola i 4-etilgvajakola

Cilj je obrade smanjenje sadržaja 4-etilfenola i 4-etilgvajakola mikrobnog podrijetla koji predstavlja organoleptički nedostatak i prikriva aromu vina.

Zahtjevi:

1. Postupak obrade mora se provoditi pod nadležnošću enologa ili kvalificiranog tehničara.

2. Postupak obrade mora biti upisan u registre iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

3. Uporabljene membrane moraju ispunjavati zahtjeve iz Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i (EZ) br. 10/2011 te nacionalne odredbe donesene za njihovu provedbu. Moraju ispunjavati zahtjeve Međunarodnog enološkog kodeksa koji je objavio OIV.









Dodatak 20.

Zahtjevi za kopolimere polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP)

PVI/PVP upotrebljava se radi sprečavanja nedostataka uzrokovanih previsokim sadržajem metala i smanjenja nepoželjne visoke koncentracije metala.

Zahtjevi:

1. Kopolimeri se moraju ukloniti filtracijom najkasnije dva dana nakon njihova dodavanja, uzimajući u obzir načelo predostrožnosti.

2. U slučaju mutnog mošta, kopolimer se mora dodati najranije dva dana prije filtracije.

3. Postupak obrade mora se provoditi pod nadležnošću enologa ili kvalificiranog tehničara.

4. Postupak obrade mora biti upisan u registre iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.









Dodatak 21.

Zahtjevi za srebrov klorid

Srebrov klorid koristi se za obradu vina radi uklanjanja neuobičajenih mirisa povezanih s fermentacijom i skladištenjem (uzrokovanih redukcijskim reakcijama za koje je karakteristična prisutnost vodikovog sulfida i tiola).

Zahtjevi:

1. Postupak obrade mora se provoditi pod nadležnošću enologa ili kvalificiranog tehničara.

2. Postupak obrade mora biti upisan u registre iz članka 147. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

3. Srebrov klorid koji se dodaje vinu mora se nanijeti na inertnu podlogu kao što je dijatomejska zemlja (kieselguhr), bentonit, kaolin itd. Talog je potrebno odstraniti odgovarajućim fizikalnim postupkom i obraditi u specijaliziranom sektoru.

▼M10









Dodatak 22.

Aktivatori malolaktične fermentacije

Svrha je dodati aktivatore malolaktične fermentacije na kraju ili nakon alkoholnog vrenja kako bi se olakšala malolaktična fermentacija.

Promicanje započinjanja, kinetike ili završetka malolaktične fermentacije:

(a) obogaćivanjem okoliša hranjivim tvarima i čimbenicima rasta za bakterije mliječne kiseline;

(b) adsorpcijom nekih inhibitora bakterija.

Propisi

(a) aktivatori su mikrokristalična celuloza ili proizvodi dobiveni razgradnjom kvasca (autolizati, inaktivirani kvasac, stijenke kvasca);

(b) aktivatori se mogu dodati vinu ili vinu u fermentaciji prije ili tijekom malolaktične fermentacije;

(c) aktivatori ne smiju izazvati organoleptičke promjene u vinu;

(d) aktivatori malolaktične fermentacije moraju biti u skladu sa specifikacijama propisanima Međunarodnim enološkim kodeksom koji je objavio OIV. Ako su aktivatori mikrokristalična celuloza, moraju biti u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 ( 12 ).

▼M11









Dodatak 23.

Zahtjevi za uporabu filtar-ploča od zeolita faujasita Y

Filtar-ploče od zeolita faujasita Y tijekom filtriranja upotrebljavaju se radi smanjivanja koncentracije haloanisola, koji su odgovorni za neprirodan okus vina, ispod praga osjetilnog opažanja.

Propisi:

(a) postupak bi trebalo provoditi na pročišćenom vinu;

(b) prije filtriranja filtar-ploče trebalo bi očistiti i dezinficirati;

(c) primjena zeolita faujasita Y trebala bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.









Dodatak 24.

Zahtjevi za obradu vina kalijevim poliaspartatom

Kalijev poliaspart dodaje se vinu radi doprinosa stabilizaciji vina na tartarate.

Propisi:

(a) optimalna doza kalijeva poliaspartata koji se upotrebljava za stabilizaciju vina, uključujući ona s visokim stupnjem nestabilnosti na tartarate, ne smije biti veća od 10 g/hL. U većim se dozama stabilizirajući učinak kalijeva poliaspartata ne poboljšava, a u nekim bi se slučajevima mogla izazvati veća zamućenost vina;

(b) za crna vina s velikom koloidnom nestabilnošću preporučuje se prethodna obrada bentonitom;

(c) primjena kalijeva poliaspartata trebala bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

▼B









PRILOG I.B

NAJVEĆI SADRŽAJ SUMPORNOG DIOKSIDA U VINIMA

A. SADRŽAJ SUMPORNOG DIOKSIDA U VINIMA

1. Ukupni sadržaj sumpornog dioksida u vinima, osim pjenušavih vina i likerskih vina, prilikom njihova stavljanja na tržište za izravnu ljudsku potrošnju ne smije premašiti:

(a) 150 miligrama po litri za crna vina;

(b) 200 miligrama po litri za bijela i ružičasta vina.

2. Bez obzira na stavak 1. točke (a) i (b), najveći se sadržaj sumpornog dioksida u vinima sa sadržajem šećera, izraženog kao zbroj glukoze i fruktoze, od najmanje pet grama po litri povećava na:

(a) 200 miligrama po litri za crna vina;

(b) 250 miligrama po litri za bijela i ružičasta vina;

(c) 300 miligrama po litri za:

— vina koja odgovaraju opisu „Spätlese” u skladu s odredbama Zajednice,

— bijela vina s jednom od sljedećih zaštićenih oznaka izvornosti: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire, Premières Côtes de Bordeaux, Côtes de Bergerac, Haut Montravel, Côtes de Montravel, Gaillac, Rosette i Savennières;

— bijela vina sa zaštićenim oznakama izvornosti Allela, Navarra, Penedès, Tarragona i Valencia, te vina sa zaštićenom oznakom izvornosti iz regije Comunidad Autónoma del País Vasco i s oznakom „vendimia tardia”,

— slatka vina sa zaštićenim oznakama izvornosti „Binissalem-Mallorca”,

— vina podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine proizvedena u skladu sa zakonodavstvom te države, u kojima je sadržaj šećera veći od 45 g/l,

— vina iz Mađarske sa zaštićenom oznakom izvornosti „Tokaji” i koja u skladu s mađarskim odredbama nose oznaku „Tokaji édes szamorodni” ili „Tokaji szàraz szamorodni”,

— vina s jednom od sljedećih zaštićenih oznaka izvornosti: Loazzolo, Alto Adige i Trentino, s oznakom ili jednom od oznaka: „passito” ili „vendemmia tardiva”,

— vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Colli orientali del Friuli”, koja nose oznaku „Picolit”,

— vina sa zaštićenim oznakama izvornosti „Moscato di Pantelleria naturale” i „Moscato di Pantelleria”,

— vina iz Češke s oznakom „pozdní sběr”,

— vina iz Slovačke sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznaku „neskorý zber”, te slovačka „Tokaj” vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Tokajské samorodné suché” ili „Tokajské samorodné sladké”,

— vina iz Slovenije sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznaku „vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev”,

— bijela vina sa sljedećim zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla, čija je ukupna volumna alkoholna jakost veća od 15 % vol. i sadržaj šećera veći od 45 g/l: — — Vin de pays de Franche-Comté, — Vin de pays des coteaux de l’Auxois, — Vin de pays de Saône-et-Loire, — Vin de pays des coteaux de l’Ardèche, — Vin de pays des collines rhodaniennes, — Vin de pays du comté Tolosan, — Vin de pays des côtes de Gascogne, — Vin de pays du Gers, — Vin de pays du Lot, — Vin de pays des côtes du Tarn, — Vin de pays de la Corrèze, — Vin de pays de l’Ile de Beauté, — Vin de pays d’Oc, — Vin de pays des côtes de Thau, — Vin de pays des coteaux de Murviel, — Vin de pays du Val de Loire, — Vin de pays de Méditerranée, — Vin de pays des comtés rhodaniens, — Vin de pays des côtes de Thongue, — Vin de pays de la Côte Vermeille, ▼M2 — Vin de pays de l'Agenais, — Vin de pays des terroirs landais, — Vin de pays des Landes, — Vin de pays d'Allobrogie, — Vin de pays du Var, ▼B

— slatka vina iz Grčke sa stvarnom volumnom alkoholnom jakosti jednakom ili većom od 15 % vol. i sadržajem šećera jednakim ili većim od 45 g/l, te koja nose jednu od sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: — — Τοπικός Οίνος Τυρνάβου (regionalno vino iz Tyrnavosa) — Αχαϊκός Τοπικός Οίνος (regionalno vino iz Ahaie) — Λακωνικός Τοπικός Οίνος (regionalno vino iz Lakonije) — Τοπικός Οίνος Φλώρινας (regionalno vino iz Florine) — Τοπικός Οίνος Κυκλάδων (regionalno vino s Ciklada) — Τοπικός Οίνος Αργολίδας (regionalno vino iz Argolide) — Τοπικός Οίνος Πιερίας (regionalno vino iz Pierie) — Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος (regionalno vino s planine Athos - regionalno vino Svete planine),

— slatka vina s Cipra sa stvarnom volumnom alkoholnom jakosti jednakom ili manjom od 15 % vol. i sadržajem šećera jednakim ili većim od 45 g/l, te koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla Κουμανδαρία (Commandaria),

— slatka vina s Cipra proizvedena od prezreloga grožđa ili prosušenoga grožđa s ukupnom volumnom alkoholnom jakosti jednakom ili većom d 15 % vol. i sadržajem šećera jednakim ili većim od 45 g/l, te koja nose jednu od sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: — — Τοπικός Οίνος Λεμεσός (regionalno vino iz Lemesosa) — Τοπικός Οίνος Πάφος (regionalno vino iz Pafosa) — Τοπικός Οίνος Λάρνακα(regionalno vino iz Larnake) — Τοπικός Οίνος Λευκωσία (regionalno vino iz Lefkosie);

▼M2

— vina podrijetlom s Malte s ukupnom alkoholnom jakosti većom ili jednakom 13,5 % vol. i udjelom šećera većim ili jednakim 45 g/l i koja imaju pravo na zaštićenu oznaku izvornosti „Malta” i „Gozo”.

▼B

(d) 350 miligrama po litri za:

— vina s oznakom „Auslese” u skladu s odredbama Zajednice,

— rumunjska bijela vina s jednom od sljedećih zaštićenih oznaka izvornosti: Murfatlar, Cotnari, Târnave, Pietroasa, Valea Călugărească,

— vina iz Češke s oznakom „výběr z hroznů”,

— vina iz Slovačke sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznaku „výber z hrozna”, te slovačka „Tokaj” vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Tokajský másláš” ili „Tokajský forditáš”,

— vina iz Slovenije sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznaku „vrhunsko vino ZGP – izbor”,

▼M2

— vina koja imaju pravo na tradicionalni izraz „Késői szüretelésű bor”,

▼M4

— vina vrste „aleatico” podrijetlom iz Italije koja imaju pravo na zaštićenu oznaku izvornosti „Pergola” i tradicionalni izraz „passito”.

▼B

(e) 400 miligrama po litri za:

— vina s oznakama „Beerenauslese”, „Ausbruch”, „Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Strohwein”, „Schilfwein” i „Eiswein” u skladu s odredbama Zajednice,

— bijela vina s jednom od sljedećih zaštićenih oznaka izvornosti: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l’Aubance, Graves Supérieures, Sainte-Foy Bordeaux, Saussignac, Jurançon osim ako joj slijedi riječ „sec”, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon iza koje slijedi naziv općine podrijetla, Chaume, Coteaux de Saumur, Pacherenc du Vic Bilh osim ako joj slijedi riječ „sec”, Alsace i Alsace grand cru iza kojih slijede oznake „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles”,

— slatka vina podrijetlom iz Grčke proizvedena od prezreloga grožđa i prosušenoga grožđa sa sadržajem neprevrelog šećera, izraženim kao šećer, a jednakim ili većim od 45 g/l, te koja nose jednu od sljedećih zaštićenih oznaka izvornosti: Σάμος (Samos), Ρόδος (Rhodes), Πατρα (Patras), Ρίο Πατρών (Rio Patron), Κεφαλονία (Kefalonija), Λήμνος (Limnos), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorin), Νεμέα (Némea), Δαφνές (Dafnes), i slatka vina proizvedena od prezreloga grožđa i prosušenoga grožđa koja nose jednu od sljedećih zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla: Σιάτιστας (Siatista), Καστοριάς (Kastoria), Κυκλάδων (Cikladi), Μονεμβάσιος (Monemvasia), Αγιορείτικος (planina Athos - Sveta planina),

— vina iz Češke s oznakama „výběr z bobulí”, „výběr z cibéb”, „ledové víno” ili „slámové víno”,

— vina iz Slovačke sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznake „bobuľový výber”,„hrozienkový výber”, „cibébový výber”, „ľadové víno” ili „slamové víno”, te slovačka „Tokaj” vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Tokajský výber”, „Tokajská esencia” ili „Tokajská výberová esencia”,

▼M4

— vina iz Mađarske koja imaju pravo na zaštićenu oznaku izvornosti i u skladu s mađarskim propisima nose oznaku „Tokaji máslás”, „Tokaji fordítás”, „Tokaji aszúeszencia”, „Tokaji eszencia”, „Tokaji aszú” ili „Töppedt szőlőből készült bor” ili „Jégbor”,

▼B

— vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Albana di Romagna” te koja nose oznaku „passito”,

— luksemburška vina sa zaštićenom oznakom izvornosti te koja nose oznake „vendanges tardives”, „vin de glace” ili „vin de paille”,

▼M3

— vina iz Portugala koja imaju pravo na zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla i na izraz „colheita tardia”,

▼B

— vina iz Slovenije sa zaštićenom oznakom izvornosti i koja nose oznaku „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino” ili „vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor”,

— bijela vina podrijetlom iz Kanade koja nose oznaku „Icewine”.

3. Popise vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla iz podstavaka (c), (d) i (e) stavka 2. moguće je izmijeniti ako se izmijene uvjeti proizvodnje odnosnih vina ili ako se promijeni oznaka izvornosti ili zemljopisnog podrijetla. Države članice dužne su unaprijed dostaviti Komisiji sve potrebne tehničke podatke o odnosnim vinima, uključujući specifikacije proizvoda i godišnje proizvedene količine. ►M5 Države članice dužne su unaprijed i u skladu s Uredbom (EZ) br. 792/2009 dostaviti Komisiji sve potrebne tehničke podatke o dotičnim vinima, uključujući specifikacije proizvoda i godišnje proizvedene količine. ◄

4. Ako se za tim pokaže potreba zbog klimatskih uvjeta, Komisija može u skladu s postupkom iz članka 113. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 državama članicama dopustiti da za vina koja se proizvode na njihovome teritoriju u određenim vinogradarskim područjima Zajednice odobre povećanje najveće ukupne količine sumpornog dioksida, koja je u skladu s ovom točkom manja od 300 miligrama po litri, i to za najviše 50 miligrama po litri. Popis slučajeva u kojima države članice mogu odobriti to povećanje nalazi se u Dodatku 1.

5. Države članice mogu primijeniti restriktivnije odredbe na vina koja se proizvode na njihovome teritoriju.

B. SADRŽAJ SUMPORNOG DIOKSIDA U LIKERSKIM VINIMA

Ukupni sadržaj sumpornog dioksida u likerskim vinima prilikom njihova stavljanja na tržište za izravnu ljudsku potrošnju ne smije premašiti:

150 mg/l ako je sadržaj šećera manji od 5 g/l;

200 mg/l ako sadržaj šećera nije manji od 5 g/l.

C. SADRŽAJ SUMPORNOG DIOKSIDA U PJENUŠAVIM VINIMA

1. Ukupni sadržaj sumpornog dioksida u pjenušavim vinima prilikom njihova stavljanja na tržište za izravnu ljudsku potrošnju ne smije premašiti:

(a) 185 mg/l za sve kategorije kvalitetnog pjenušavog vina; i

(b) 235 mg/l za ostala pjenušava vina.

2. Ako se za tim pokaže potreba zbog klimatskih uvjeta, odnosne države članice mogu odobriti povećanje najvećeg ukupnog sadržaja sumpornog dioksida i do 40 mg/l za pjenušava vina iz stavka 1. točaka (a) i (b) koja se proizvode na njihovome teritoriju pod uvjetom da se vina na koje se odnosi to odobrenje ne isporučuju izvan odnosne države članice.

▼M8









Dodatak I.

Povećanje najvećeg ukupnog sadržaja sumpornog dioksida ako je to potrebno zbog klimatskih uvjeta







Godina Država članica Vinogradarska područja Predmetna vina 1. 2000. Njemačka Sva vinogradarska područja u Njemačkoj Sva vina dobivena od grožđa ubranog 2000 2. 2006. Njemačka Vinogradarska područja u saveznim državama Baden-Württembergu, Bavarskoj, Hessenu i Porajnju-Falačkoj Sva vina dobivena od grožđa ubranog 2006 3. 2006. Francuska Vinogradarska područja u departmanima Bas-Rhin i Haut-Rhin Sva vina dobivena od grožđa ubranog 2006 4. 2013. Njemačka Vinogradarska područja demarkiranih područja sa zaštićenom oznakom izvornosti „Mosel” i zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla „Landwein der Mosel”, „Landwein der Ruwer”, „Landwein der Saar” i „Saarländischer Landwein” Sva vina dobivena od grožđa ubranog 2013 5. 2014. Njemačka Vinogradarska područja u saveznim državama Baden-Württembergu, Bavarskoj, Hessenu i Porajnju-Falačkoj Sva vina dobivena od grožđa ubranog 2014

▼B









PRILOG I.C

NAJVEĆI SADRŽAJ HLAPIVIH KISELINA U VINIMA

1. Sadržaj hlapivih kiselina u vinima ne smije premašiti:

(a) 18 miliekvivalenata po litri za djelomično fermentirani mošt;

(b) 18 miliekvivalenata po litri za bijela i ružičasta vina; ili

(c) 20 miliekvivalenata po litri za crna vina.

2. Količine iz stavka 1. primjenjuju se:

(a) na proizvode od grožđa proizvedenog u Zajednici, i to u fazi proizvodnje te u svim fazama stavljanja na tržište;

(b) na djelomično fermentirani mošt i vina podrijetlom iz trećih zemalja, i to u svim fazama nakon unosa na zemljopisno područje Zajednice.

3. Moguće je odobriti odstupanja od stavka 1. za:

(a) određena vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla:

— ako su bila podvrgnuta postupku odležavanja u trajanju od barem dvije godine, ili

— ako su proizvedena u skladu s posebnim metodama;

(b) vina s ukupnom volumnom alkoholnom jakosti od barem 13 % vol.

▼M5

Države članice dužne su o tim odstupanjima obavijestiti Komisiju u skladu s Uredbom (EZ) br. 792/2009. Komisija potom o tome obavješćuje druge države članice.









PRILOG I.D

OGRANIČENJA I UVJETI ZA DOSLAĐIVANJE VINA

1. Doslađivanje je vina moguće odobriti samo ako se pritom koriste jedan ili više od sljedećih proizvoda:

(a) mošt;

(b) koncentrirani mošt;

(c) pročišćeni ugušćeni mošt.

Ukupna volumna alkoholna jakost u odnosnom vinu ne smije se povećati za više od 4 % vol.

2. Doslađivanje uvoznih vina namijenjenih za izravnu ljudsku potrošnju, a koja nose oznaku zemljopisnog podrijetla, zabranjeno je na teritoriju Zajednice. Na doslađivanje ostalih uvoznih vina primjenjuju se isti uvjeti kao za vina proizvedena u Zajednici.

3. Država članica može odobriti doslađivanje vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ako se ono vrši:

(a) u skladu s uvjetima i ograničenjima iz ovog Priloga;

(b) u regiji u kojoj je vino proizvedeno ili u njezinoj neposrednoj blizini.

Mošt i koncentrirani mošt iz stavka 1. moraju biti iz iste regije kao i vino za čije se doslađivanje koriste.

4. Doslađivanje vina odobrava se samo u fazi proizvodnje i veleprodaje.

5. Doslađivanje vina potrebno je izvršiti u skladu sa sljedećim posebnim upravnim pravilima:

(a) Svaka fizička ili pravna osoba koja namjerava izvršiti doslađivanje vina dužna je to prijaviti nadležnom tijelu države članice na čijem će se teritoriju ta radnja obaviti.

(b) Prijava se podnosi u pisanom obliku te je nadležno tijelo mora zaprimiti barem četrdeset i osam sati prije dana na koji će se postupak doslađivanja izvršiti.

(c) Međutim, ako određeno poduzeće često ili neprekidno obavlja postupke doslađivanja, države članice mogu dopustiti da se nadležnim tijelima podnese prijava kojom se obuhvaća nekoliko postupaka ili određeno razdoblje. Takve se prijave prihvaćaju samo ako poduzeće vodi pisanu evidenciju o svakome postupku doslađivanja, te evidentira podatke iz točke (d).

(d) Prijave moraju sadržavati sljedeće podatke:

— količinu, te ukupnu i stvarnu alkoholnu jakost vina koje se doslađuje,

— količinu, te ukupnu i stvarnu alkoholnu jakost mošta, ili količinu i gustoću koncentriranog mošta ili pročišćenog ugušćenog mošta koji se dodaju, ovisno o slučaju,

— ukupnu i stvarnu alkoholnu jakost vina nakon doslađivanja.

Osobe iz točke (a) dužne su voditi evidenciju o nabavi i otpremi robe, iz kojih su vidljive količine mošta, koncentriranog mošta ili pročišćenog ugušćenog mošta koje posjeduju za postupke doslađivanja.









PRILOG II.

DOPUŠTENI ENOLOŠKI POSTUPCI I OGRANIČENJA KOJI SE PRIMJENJUJU NA PJENUŠAVA VINA, KVALITETNA PJENUŠAVA VINA I KVALITETNA AROMATIZIRANA PJENUŠAVA VINA

A. Pjenušava vina

1. U smislu ovog dijela, te slova B i C ovog Priloga:

(a) „tiražni liker” jest:

proizvod koji se dodaje kupaži radi poticanja sekundarnog vrenja;

(b) „ekspedicioni liker” jest:

proizvod koji se dodaje pjenušavim vinima radi postizanja posebnog okusa.

2. Ekspedicioni liker može sadržavati samo:

— saharozu,

— mošt,

— mošt u vrenju,

— koncentrirani mošt,

— pročišćeni ugušćeni mošt,

— vino, ili

— njihovu mješavinu,

uz mogući Dodatka vinskog destilata.

3. Ne dovodeći u pitanje pojačavanje odobreno u skladu s Uredbom (EZ) br. 479/2008 za sastojke kupaže, svako je pojačavanje kupaže zabranjeno.

4. Međutim, svaka država članica može za regije i sorte za koje je to tehnički opravdano odobriti pojačavanje kupaže na mjestu proizvodnje pjenušavog vina pod uvjetom:

(a) da ni jedan sastojak kupaže nije prethodno podvrgnut postupku pojačavanja;

(b) da su odnosni sastojci dobiveni isključivo od grožđa proizvedenog na njezinome teritoriju;

(c) da se pojačavanje vrši u okviru jednog postupka;

(d) da se ne premaše sljedeća ograničenja:

i. 3 % vol. za kupažu čiji su sastojci podrijetlom iz vinorodne zone A;

ii. 2 % vol. za kupažu čiji su sastojci podrijetlom iz vinorodne zone B;

iii. 1,5 % vol. za kupažu čiji su sastojci podrijetlom iz vinorodne zone C;

(e) da je primijenjena metoda dodavanje saharoze, koncentriranog mošta ili pročišćenog ugušćenog mošta.

5. Dodavanje tiražnog likera i ekspedicionog likera ne smatra se pojačavanjem niti doslađivanjem. Dodavanjem se tiražnog likera ne smije povećati ukupna volumna alkoholna jakost kupaže za više od 1,5 % vol. To se povećanje mjeri izračunom razlike između ukupne volumne alkoholne jakosti kupaže i ukupne volumne alkoholne jakosti pjenušavog vina prije dodavanja ekspedicionog likera.

6. Dodavanjem se ekspedicionog likera ne smije povećati stvarna volumna alkoholna jakost pjenušavog vina za više od 0,5 % vol.

7. Doslađivanje kupaže i njezinih sastojaka, zabranjena je.

8. Pored dokiseljavanja ili otkiseljavanja sastojaka kupaže u skladu s Uredbom (EZ) br. 479/2008, moguće je izvršiti i dokiseljavanje ili otkiseljavanje kupaže. Dokiseljavanje i otkiseljavanje kupaže međusobno se isključuju. Dokiseljavanje se može izvršiti do najviše 1,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina, odnosno 20 miliekvivalenata po litri.

9. U godinama s iznimnim klimatskim uvjetima ograničenje od 1,5 grama po litri, odnosno 20 miliekvivalenata po litri, moguće je povećati na 2,5 grama po litri, odnosno 34 miliekvivalenata po litri, pod uvjetom da prirodna kiselost proizvoda nije manja od 3 g/l, izraženo kao vinska kiselina, odnosno 40 miliekvivalenata po litri.

10. Ugljični dioksid sadržan u pjenušavim vinima mora biti isključivo posljedica alkoholnog vrenja kupaže od koje je to vino proizvedeno.

To vrenje mora biti isključivo posljedica dodavanja tiražnog likera osim ako nije namijenjeno izravnoj preradi grožđa, mošta ili djelomično fermentiranog mošta u pjenušavo vino. Do njega može doći samo u bocama ili u zatvorenim posudama.

▼M4

Uporaba ugljičnog dioksida u postupku pretakanja protutlakom dopuštena je samo pod nadzorom i pod uvjetom da neizbježne izmjene plinova s ugljičnim dioksidom iz alkoholnog vrenja kupaže ne povećavaju tlak ugljičnog dioksida u pjenušavim vinima.

11. U slučaju pjenušavih vina koja nisu pjenušava vina sa zaštićenom oznakom izvornosti:

(a) tiražni liker namijenjen njihovoj proizvodnji može sadržavati samo:

— mošt,

— mošt u vrenju,

— koncentrirani mošt,

— pročišćeni ugušćeni mošt, ili

— saharozu i vino;

(b) stvarna volumna alkoholna jakost, uključujući alkohol sadržan u dodanome ekspedicionom likeru, ne smije biti manja od 9,5 % vol.

B. Kvalitetna pjenušava vina

1. Tiražni liker namijenjen proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina može sadržavati samo:

(a) saharozu,

(b) koncentrirani mošt,

(c) pročišćeni ugušćeni mošt,

(d) mošt ili djelomično fermentirani mošt, ili

(e) vino.

2. Države članice proizvođači mogu utvrditi dodatne ili strože zahtjeve ili uvjete proizvodnje i prometa kvalitetnih pjenušavih vina iz ove glave, a koja se proizvode na njihovome teritoriju.

3. Na proizvodnju se kvalitetnih pjenušavih vina također primjenjuju pravila iz:

— stavaka 1. do 10. slova A,

— stavka 3. slova C za stvarnu alkoholnu jakost, stavka 5. slova C za najmanji nadtlak i stavaka 6. i 7. slova C za najmanje trajanje proizvodnog postupka, ne dovodeći u pitanje stavak 4. točku (d) ovog dijela,

4. U pogledu kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina:

(a) osim u iznimnim slučajevima, ova se vina proizvode isključivo tako da se za pripremu kupaže koristi mošt ili djelomično fermentirani mošt dobiveni od sorti vinove loze s popisa iz Dodatka 1. ►M1 Međutim, kvalitetna aromatična pjenušava vina mogu se proizvoditi na tradicionalan način koristeći kao elemente cuvée, vina dobivena iz sorte vinove loze „Glera” ubrane u regiji Veneto i Friuli-Venezia Giulia; ◄

(b) kontrola se postupka vrenja prije i nakon pripreme kupaže, a s ciljem stvaranja ugljičnog dioksida u kupaži, vrši isključivo hlađenjem ili drugim fizikalnim postupcima;

(c) dodavanje je ekspedicionog likera zabranjeno;

(d) postupak proizvodnje kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina mora trajati najmanje mjesec dana.

C. Pjenušava vina i kvalitetna pjenušava vina sa zaštićenom oznakom izvornosti

1. Ukupna volumna alkoholna jakost kupaža namijenjenih proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ne smije biti manja od:

— 9,5 % vol. u vinorodnim zonama C III.,

— 9 % vol. u ostalim vinorodnim zonama.

▼M1

2. Međutim, cuvée namijenjeni proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Prosecco”, „Conegliano Valdobbiadene — Prosecco” i „Colli Asolani — Prosecco” ili „Asolo — Prosecco” i koji su pripravljeni od samo jedne sorte vinove loze mogu imati ukupnu alkoholnu jakost po volumenu od najmanje 8,5 % vol.

▼B

3. Stvarna volumna alkoholna jakost kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, uključujući alkohol sadržan u dodanome ekspedicionom likeru, ne smije biti manja od 10 % vol.

4. Tiražni liker za pjenušava vina i kvalitetna pjenušava vina sa zaštićenom oznakom izvornosti može sadržavati samo:

(a) saharozu,

(b) koncentrirani mošt,

(c) pročišćeni ugušćeni mošt,

i:

(a) mošt,

(b) djelomično fermentirani mošt,

(c) vino;

prikladne za proizvodnju istog pjenušavog vina ili kvalitetnog pjenušavog vina sa zaštićenom oznakom izvornosti kojemu se dodaje tiražni liker.

5. Bez obzira na stavak 5. točku (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, kvalitetno pjenušavo vino sa zaštićenom oznakom izvornosti mora imati nadtlak od najmanje 3 bara ako se čuva na temperaturi od 20 °C u zatvorenim posudama zapremine manje od 25 cl.

6. Postupak proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, uključujući odležavanje u objektu u kojemu se proizvode, i to od početka vrenja kojime se u vinu stvara ugljični dioksid, mora trajati najmanje:

(a) šest mjeseci ako se vrenje kojime se u vinu stvara ugljični dioksid odvija u zatvorenim posudama;

(b) devet mjeseci ako se vrenje kojime se u vinu stvara ugljični dioksid odvija u bocama.

7. Postupak vrenja kojime se u kupaži stvara ugljični dioksid i odležavanje kupaže na vinskome talogu moraju trajati najmanje:

— 90 dana,

— 30 dana ako se vrenje odvija u posudama s miješalicama.

8. Pravila iz stavaka od 1. do 10. slova A i stavka 2. slova B primjenjuju se i na pjenušava vina i kvalitetna pjenušava vina sa zaštićenom oznakom izvornosti.

9. U pogledu kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti:

(a) ova se vina proizvode isključivo tako da se za pripremu kupaže koristi mošt ili djelomično fermentirani mošt dobiveni od sorti vinove loze s popisa iz Dodatka 1. pod uvjetom da su te sorte proglašene prikladnima za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti u regiji čije ime nosi kvalitetno pjenušavo vino sa zaštićenom oznakom izvornosti. ►M1 Iznimno, kvalitetno aromatično pjenušavo vino sa zaštićenom oznakom izvornosti može se proizvesti koristeći kao elemente cuvée, vina dobivena iz sorte vinove loze „Glera” ubrane u regijama s oznakama podrijetla „Prosecco”, „Conegliano Valdobbiadene — Prosecco”, „Colli Asolani — Prosecco” i „Asolo — Prosecco”; ◄

(b) kontrola postupka vrenja prije i nakon pripreme kupaže, a s ciljem stvaranja ugljičnog dioksida u kupaži, vrši se isključivo hlađenjem ili drugim fizikalnim postupcima;

(c) dodavanje je ekspedicionog likera zabranjeno;

(d) stvarna volumna alkoholna jakost kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ne smije biti manja od 6 % vol.;

(e) ukupna volumna alkoholna jakost kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ne smije biti manja od 10 % vol.;

(f) kvalitetno aromatizirano pjenušavo vino sa zaštićenom oznakom izvornosti mora imati nadtlak od najmanje 3 bara ako se čuva na temperaturi od 20 °C u zatvorenim posudama;

(g) bez obzira na stavak 6. slova C, postupak proizvodnje kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti mora trajati najmanje mjesec dana.









Dodatak 1.

Popis sorti vinove loze čije se grožđe može koristiti za pripremu kupaže za proizvodnju kvalitetnih aromatiziranih pjenušavih vina i kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti

Airén

▼M2

Albariño

▼B

Aleatico N

Alvarinho

Ασύρτικο (Assyrtiko)

Bourboulenc B

Brachetto N.

Busuioacă de Bohotin

Clairette B

Colombard B

Csaba gyöngye B

Cserszegi fűszeres B

Devín

Fernão Pires

Freisa N

Gamay N

Gewürztraminer Rs

Girò N

▼M1

Glera

▼B

Γλυκερύθρα (Glykerythra)

Huxelrebe

Irsai Olivér B

▼M2

Macabeo B

▼B

Macabeu B

▼M2

Toutes les Malvasías

▼B

Sve malvoisie

Mauzac blanc i rosé

Monica N

▼M2

Tous les Moscateles

▼B

Μοσχοφίλερο (Moschofilero)

Müller-Thurgau B

Svi muškati

Manzoni moscato

Nektár

Pálava B

Parellada B

Perle B

Piquepoul B

Poulsard

▼M1 —————

▼B

Ροδίτης (Roditis)

Scheurebe

Tămâioasă românească

Torbato

Touriga Nacional

Verdejo

Zefír B









PRILOG III.

DOPUŠTENI ENOLOŠKI POSTUPCI I OGRANIČENJA KOJI SE PRIMJENJUJU NA LIKERSKA VINA I LIKERSKA VINA SA ZAŠTIĆENOM OZNAKOM IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENOM OZNAKOM ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

A. Likerska vina

1. Proizvodi iz stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, koji se koriste za pripremu likerskih vina i likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla mogu, prema potrebi, biti podvrgnuti samo enološkim postupcima iz Uredbe (EZ) br. 479/2008 ili ove Uredbe.

2. Međutim,

(a) povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti može biti posljedica samo uporabe proizvoda iz stavka 3. točaka (e) i (f) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008; i

(b) odstupajući od te odredbe, Španjolska može odobriti uporabu kalcijevog sulfata za španjolska vina s tradicionalnim izrazima „vino generoso” ili „vino generoso de licor” ako se radi o tradicionalnom postupku i pod uvjetom da sadržaj sulfata u tako obrađenom proizvodu nije veći od 2,5 g/l, izraženo kao kalijev sulfat. Te je proizvode moguće podvrgnuti dodatnom dokiseljavanju do najviše 1,5 g/l.

3. Ne dovodeći u pitanje restriktivnije odredbe koje države članice mogu donijeti u pogledu likerskih vina i likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla koja se proizvode na njihovome teritoriju, dopušteni enološki postupci za te proizvode navedeni su u Uredbi (EZ) br. 479/2008 i u ovoj Uredbi.

4. Dopušteni su također i sljedeći postupci:

(a) doslađivanje, koje je potrebno prijaviti i registrirati, ako korišteni proizvodi nisu pojačani koncentriranim moštom, i to:

— koncentriranim moštom ili pročišćenim ugušćenim moštom, pod uvjetom da povećanje ukupne volumne alkoholne jakosti odnosnog vina nije veće od 3 % vol.,

▼M2

— koncentriranog mošta od grožđa, rektificiranog koncentriranog mošta od grožđa ili mošta od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje fermentacije dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, za španjolska vina koja nose tradicionalni izraz „vino generoso de licor” i pod uvjetom da povećanje ukupne alkoholne jakosti dotičnog vina nije veće od 8 % vol.,

▼B

— koncentriranim moštom ili pročišćenim ugušćenim moštom za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Madeira”, te pod uvjetom da povećanje ukupne volumne alkoholne jakosti odnosnog vina nije veće od 8 % vol.;

(b) dodavanje alkohola, destilata ili vinskog alkohola, kako je utvrđeno stavkom 3. točkama (e) i (f) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 kako bi se nadoknadili gubici nastali hlapljenjem zbog odležavanja;

(c) odležavanje u posudama pri najvećoj temperaturi od 50 °C za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Madeira”.

5. Sorte vinove loze iz kojih se dobivaju proizvodi iz stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, koji se koriste za proizvodnju likerskih vina i likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, odabiru se među sortama iz članka 24. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

6. Prirodna volumna alkoholna jakost proizvoda iz stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, koji se koriste za proizvodnju likerskih vina, osim likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, ne smije biti manja od 12 % vol.

B. Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (dodatne odredbe uz odredbe iz slova A ovog Priloga, koje se odnose posebno na likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti)

1. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, za čiju se proizvodnju koristi mošt ili mješavina mošta i vina, iz stavka 3. točke (c) četvrte alineje Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008 nalazi se u Dodatku 1.A ovom Prilogu.

2. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti kojima je moguće dodati proizvode is stavka 3. točke (f) Priloga IV. Uredbi (EZ) br 479/208 nalazi se u Dodatku 1.B ovom Prilogu.

3. Proizvodi iz stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, te koncentrirani mošt i djelomično fermentirani mošt dobiven od prosušenoga grožđa iz stavka 3. točke (f) podtočke iii. tog Priloga IV., koji se koriste za proizvodnju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, moraju dolaziti iz regije čije ime nosi likersko vino sa zaštićenom oznakom izvornosti.

▼M2

Međutim u pogledu likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Málaga” i „Jerez-Xérès-Sherry”, mošt od prosušenoga grožđa kojem je za sprečavanje fermentacije dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, dobiven od sorte vinove loze Pedro Ximénez, može potjecati iz regije „Montilla-Moriles”.

4. Postupci iz stavaka od 1. do 4. slova A ovog Priloga za proizvodnju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti mogu se vršiti samo u regiji iz stavka 3.

Međutim, u pogledu likerskog vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, za koje se oznaka „Porto” koristi samo za proizvod dobiven od grožđa proizvedenog u regiji „Douro”, dodatni se proizvodni postupci i postupak odležavanja mogu izvršiti u navedenoj regiji ili u regiji Vila Nova de Gaia – Porto.

5. Ne dovodeći u pitanje restriktivnije odredbe koje države članice mogu donijeti u pogledu likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode na njihovome teritoriju:

(a) prirodna volumna alkoholna jakost proizvoda iz stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, koji se koriste za proizvodnju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ne smije biti manja od 12 % vol. Međutim, neka je likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti s jednog od popisa iz Dodatka 2.A ovom Prilogu moguće proizvesti od:

i. mošta s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najmanje 10 % vol. u slučaju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti proizvedenih dodavanjem alkohola dobivenog od vina ili vinske komine s oznakom izvornosti, po mogućnosti na istome posjedu; ili

ii. djelomično fermentiranog mošta ili, u slučaju kada se primjenjuju druga alineja niže, vina s početnom prirodnom volumnom alkoholnom jakosti koja nije manja od:

— 11 % vol. u slučaju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti proizvedenih dodavanjem neutralnog alkohola ili vinskog destilata sa stvarnom volumnom alkoholnom jakosti od najmanje 70 % vol., ili vinske rakije,

— 10,5 % vol. u slučaju vina proizvedenih od mošta od bijeloga grožđa s popisa 3. iz Dodatka 2.A,

— 9 % vol. u slučaju portugalskog likerskog vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Madeira”, čija je proizvodnja tradicionalna i običajna u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, koje sadrži izričite odredbe koje se primjenjuju na to vino;

(b) popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti te, bez obzira na stavak 3. točku (b) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, s ukupnom volumnom alkoholnom jakosti manjom od 17,5 % vol., ali većom od 15 % vol., a za koja je to izričito predviđenom nacionalnim zakonodavstvom na snazi prije 1. siječnja 1985., nalazi se u Prilogu 2.B.

6. Posebni tradicionalni izrazi „οίνος γλυκύς φυσικός”, „vino dulce natural”, „vino dolce naturale” i „vinho doce natural” koriste se samo za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti:

— proizvedena od grožđa, od kojega barem 85 % pripada sortama vinove loze iz Dodatka 3.,

— proizvedena od mošta čiji početni prirodni sadržaj šećera iznosi barem 212 grama po litri,

— proizvedena dodavanjem alkohola, destilata ili vinskog alkohola kako je utvrđeno stavkom 3. točkama (e) i (f) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, što isključuje bilo koje drugo pojačavanje.

7. U mjeri u kojoj je to potrebno radi usklađivanja s tradicionalnim proizvodnim postupcima, države članice mogu utvrditi za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode na njihovome teritoriju da se posebna tradicionalni izraz „vin doux naturel” koristi samo za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti:

— koja proizvode sami vinogradari, te isključivo od njihova vlastitoga grožđa sorti muškat, grenache, maccabeo ili malvoisie; međutim, moguće je upotrijebiti i grožđe dobiveno iz vinograda u kojima su pored četiri navedene sorte zasađene i druge sorte vinove loze pod uvjetom da ono ne čini više od 10 % ukupne količine,

— koja su dobivena u granicama priroda od 40 hl mošta po hektaru iz prve i četvrte alineje stavka 3. točke (c) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008, dok svako prekoračenje tog ograničenja dovodi do gubitka oznake „vin doux naturel” za čitavu berbu,

— koja su dobivena od mošta u skladu s prethodnom odredbom, čiji početni sadržaj prirodnog šećera iznosi najmanje 252 grama po litri,

— koja su bez ikojeg drugog pojačavanja proizvedena dodavanjem vinskog alkohola sa sadržajem čistog alkohola od najmanje 5 % volumena upotrijebljenog mošta iz prethodne odredbe, te najvećim postotkom koji odgovara nižoj od sljedećih dviju vrijednosti: — — 10 % volumena navedenog upotrijebljenog mošta, ili — 40 % ukupne volumne alkoholne jakosti gotovog proizvoda, koju čini zbroj stvarne volumne alkoholne jakosti i ekvivalenta potencijalne volumne alkoholne jakosti izračunane na osnovu 1 % vol. čistog alkohola za 17,5 grama ostatka šećera po litri.

8. ►M3 U slučaju likerskih vina, posebni tradicionalni naziv ‚vino generoso’ koristi se samo za suha likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja u cijelosti ili djelomično zriju uz površinsko djelovanje kvasca ‚flor’ i: ◄

— koja se proizvode samo od bijeloga grožđa sorti Palomino de Jerez, Palomino fino, Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema i Garrido Fino,

— koja se stavljaju na tržište nakon dozrijevanja u hrastovim bačvama u trajanju od prosječno dvije godine.

Dozrijevanje uz površinsko djelovanje kvasca „flor” iz prvog podstavka znači biološki postupak do kojega dolazi kada se na slobodnoj površini vina nakon potpunog alkoholnog vrenja mošta spontano razvije sloj tipičnih kvasaca, što daje proizvodu posebna analitička i organoleptička svojstva.

9. Posebni tradicionalni izraz „vino generoso” koristi se samo za likerska vina sa zaštićenim oznakama izvornosti „Porto”, „Madeira”, „Moscatel de Setubal” i „Carcavelos” zajedno s njihovim oznakama izvornosti.

10. Posebni tradicionalni izraz „vino generoso de licor” koristi se samo za likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti:

▼M2

— proizvedeno od vina s oznakom „vino generoso”, kako je navedeno u točki 8., ili od vina proizvedenog uz površinsko djelovanje kvasaca „flor” i primjerenog za proizvodnju takvog vina s oznakom „vino generoso”, kojem je bio dodan ili mošt od prosušenoga grožđa, kojem je za sprečavanje fermentacije dodan neutralni alkohol vinskog podrijetla, ili rektificirani koncentrirani mošt od grožđa ili „vino dulce natural”,

▼B

— koja se stavljaju na tržište nakon dozrijevanja u hrastovim bačvama u trajanju od prosječno dvije godine.









Dodatak 1.

Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti na čiju se proizvodnju primjenjuju posebna pravila

A. POPIS LIKERSKIH VINA SA ZAŠTIĆENOM OZNAKOM IZVORNOSTI ZA ČIJU SE PROIZVODNJU KORISTI MOŠT ILI MJEŠAVINA MOŠTA I VINA

(Stavak 1. slova B ovog Priloga)

GRČKA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (muškat iz Patrasa), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (muškat iz Rion Patrasa), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (muškat iz Kefalonije), Μοσχάτος Ρόδου (muškat s Rodosa), Μοσχάτος Λήμνου (muškat s Lemnosa), Σητεία (Sitia), Νεμέα (Nemea), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije), Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa)

ŠPANJOLSKA







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Alicante Moscatel de Alicante Vino dulce Cariñena Vino dulce ▼M2 Condado de Huelva Pedro Ximénez Moscatel Mistela Empordà Mistela Moscatel ▼B Jerez-Xérès-Sherry Pedro Ximénez Moscatel Malaga Vino dulce Montilla-Moriles Pedro Ximénez Moscatel Priorato Vino dulce Tarragona Vino dulce Valencia Moscatel de Valencia Vino dulce

ITALIJA

Cannonau di Sardegna, Giró di Cagliari, Malvasia di Bosa, Malvasia di Cagliari, Marsala, Monica di Cagliari, Moscato di Cagliari, Moscato di Sorso-Sennori, Moscato di Trani, Masco di Cagliari, Oltrepó Pavese Moscato, San Martino della Battaglia, Trentino, Vesuvio Lacrima Christi.

B. POPIS LIKERSKIH VINA SA ZAŠTIĆENOM OZNAKOM IZVORNOSTI PRI ČIJOJ SE PROIZVODNJI DODAJU PROIZVODI IZ STAVKA 3. TOČKE (f) PRILOGA IV. UREDBI (EZ) br. 479/2008

(Stavak 2. slova B ovog Priloga)

1. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaju vinski alkohol ili alkohol od prosušenoga grožđa čija stvarna alkoholna jakost nije manja od 95 % vol., ni veća od 95 % vol.

(Prva alineja stavka 3. točke (f) podtočke ii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

GRČKA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (muškat iz Patrasa), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (muškat iz Rion Patrasa), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (muškat iz Kefalonije), Μοσχάτος Ρόδου (muškat s Rodosa), Μοσχάτος Λήμνου (muškat s Lemnosa), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije).

ŠPANJOLSKA

Condado de Huelva, Jerez-Xérès-Sherry, Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda, Málaga, Montilla-Moriles, Rueda, Terra Alta.

CIPAR

Κουμανδαρία (Commandaria).

2. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaje alkohol dobiven od vina ili vinske komine čija stvarna alkoholna jakost nije manja od 52 % vol., ni veća od 86 % vol.

(Druga alineja stavka 3. točke (f) podtočke ii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

GRČKA

Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Νεμέα (Nemea).

FRANCUSKA

Pineau des Charentes ili Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

CIPAR

Κουμανδαρία (Commandaria).

3. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaje alkohol dobiven od prosušenoga grožđa čija alkoholna jakost nije manja od 52 % vol., ni veća od 94,5 % vol.

(Treća alineja stavka 3. točke (f) podtočke ii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

GRČKA

Μαυροδάφνη Πατρών (mavrodafne iz Patrasa), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (mavrodafne iz Kefalonije).

4. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaje djelomično fermentirani mošt dobiven od prosušenoga grožđa

(Prva alineja stavka 3. točke (f) podtočke iii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

ŠPANJOLSKA







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Jerez-Xérès-Sherry Vino generoso de licor Málaga Vino dulce Montilla-Moriles Vino generoso de licor

ITALIJA

Aleatico di Gradoli, Giró di Cagliari, Malvasia delle Lipari, Malvasia di Cagliari, Moscato passito di Pantelleria

CIPAR

Κουμανδαρία (Commandaria).

5. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaje koncentrirani mošt dobiven izravnim zagrijavanjem koji odgovara definiciji koncentriranog mošta, uz iznimku navedenog postupka

(Druga alineja stavka 3. točke (f) podtočke iii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

ŠPANJOLSKA







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Alicante Condado de Huelva Vino generoso de licor ▼M2 Empordà Garnacha/Garnatxa ▼B Jerez-Xérès-Sherry Vino generoso de licor Málaga Vino dulce Montilla-Moriles Vino generoso de licor Navarra Moscatel

ITALIJA

Marsala

6. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti pri čijoj se proizvodnji dodaje koncentrirani mošt

(Treća alineja stavka 3. točke (f) podtočke iii. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

ŠPANJOLSKA







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Málaga Vino dulce Montilla-Moriles Vino dulce Tarragona Vino dulce

ITALIJA

Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.









Dodatak 2.

A. Popisi iz stavka 5. točke (a) Priloga III.B

1. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode od mošta čija prirodna volumna alkoholna jakost nije manja od 10 % vol., a koji je dobiven dodavanjem alkohola od vina ili vinske komine s registriranom oznakom izvornosti, po mogućnosti na istome posjedu

FRANCUSKA

Pineau des Charentes ili Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

2. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode od mošta u vrenju čija početna prirodna volumna alkoholna jakost nije manja od 11 % vol., a koji je dobiven dodavanjem neutralnog alkohola ili vinskog destilata čija stvarna volumna alkoholna jakost nije manja od 70 % vol., ili alkohola vinskog podrijetla.

PORTUGAL

Porto – Port

Moscatel de Setúbal, Setúbal

Carcavelos

Moscatel do Douro.

ITALIJA

Moscato di Noto

▼M2 —————

▼B

3. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode od vina čija početna prirodna volumna alkoholna jakost nije manja od 10,5 % vol.

ŠPANJOLSKA

Jerez-Xérès-Sherry

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Condado de Huelva

Rueda

▼M2

ITALY

Trentino

▼B

4. Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti koja se proizvode od mošta u vrenju čija početna prirodna volumna alkoholna jakost nije manja od 9 % vol.

PORTUGAL

Madeira.

B. Popis iz stavka 5. točke (b) Priloga III.B

Popis likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti čija je ukupna volumna alkoholna jakost manja od 17,5 % vol., ali veća od 15 % vol., a za koja je to izričito predviđenom nacionalnim zakonodavstvom na snazi prije 1. siječnja 1985.

(Stavak 3. točka (b) Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 479/2008)

ŠPANJOLSKA







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Condado de Huelva Vino generoso Jerez-Xérès-Sherry Vino generoso Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda Vino generoso Málaga Seco Montilla-Moriles Vino generoso Priorato Rancio seco Rueda Vino generoso Tarragona Rancio Seco

ITALIJA

Trentino

PORTUGAL







Likerska vina sa zaštićenom oznakom izvornosti Opis proizvoda kako je predviđeno pravilima Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom Porto – Port Branco leve seco









Dodatak 3.

Popis sorti koje se mogu koristiti za proizvodnju likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti, a za koja se koriste posebni tradicionalni izrazi „vino dulce natural”, „vino dolce naturale”, „vinho doce natural” i „οινος γλυκυς φυσικος”

Muškati – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisie – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo — ►M2 „Moscateles” – „Garnacha”. ◄









PRILOG IV.

POSEBNE METODE ANALIZE ZAJEDNICE

A. ALIL IZOTIOCIJANAT

1. Načelo metode

Ako je alil izotiocijanat prisutan u vinu, sakuplja ga se destilacijom i identificira plinskom kromatografijom.

2. Reagensi

2.1. Apsolutni etanol

2.2. Standardna otopina: otopina alil izotioci