02009R0428 — HR — 16.12.2017 — 007.002

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

►B UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (preinačena) ( L 134 29.5.2009, 1)

Promijenio:













▼B

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 428/2009

od 5. svibnja 2009.

o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom

(preinačena)







POGLAVLJE I.

PREDMET I DEFINICIJE

Članak 1.

Ovom se Uredbom uspostavlja režim Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom.

Članak 2.

Za potrebe ove Uredbe:

1. „Roba s dvojnom namjenom” znači roba, uključujući softver i tehnologiju, koja se može koristiti kako u civilne, tako i u vojne svrhe, te roba koja može biti uporabljena u neeksplozivne svrhe, ali i koja na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava.

2. „Izvoz” znači:

i. izvozni postupak u smislu članka 161. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 (Carinski zakonik Zajednice);

ii. ponovni izvoz u smislu članka 182. navedenog Zakonika, ali ne uključuje robu u provozu; i

iii. prijenos softvera ili tehnologije putem elektroničkih medija, uključujući putem telefaksa, telefona, elektroničke pošte ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvima na odredište izvan Europske zajednice; uključuje stavljanje na raspolaganje takvog softvera i tehnologije u elektroničkom obliku pravnim i fizičkim osobama i partnerstvima izvan Zajednice. Izvoz se također primjenjuje na usmeni prijenos tehnologije ako se tehnologija opisuje telefonom.

3. „Izvoznik” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstvo:

i. u čije ime se radi izvozna deklaracija, to jest osobu koja, u vrijeme prihvaćanja deklaracije, posjeduje ugovor s primateljem u trećoj zemlji i ima ovlast određivati slanje robe izvan carinskog područja Zajednice. Ako ugovor o izvozu nije sklopljen ili ako imatelj ugovora ne nastupa u svoje ime, izvoznikom se smatra osoba koja ima ovlast za određivanje slanja robe izvan carinskog područja Zajednice;

ii. koji odlučuju prenijeti ili učiniti raspoloživim softver ili tehnologiju putem elektroničkih medija uključujući putem telefaksa, telefona, elektroničke pošte ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvom na odredište izvan Zajednice.

Ako korist od prava da raspolaže robom s dvojnom namjenom pripada osobi s poslovnim nastanom izvan Zajednice, u skladu s ugovorom na temelju kojeg je izvoz utemeljen, izvoznikom se smatra ugovorna stranka s poslovnim nastanom u Zajednici.

4. „Izvozna deklaracija” znači čin kojim osoba u propisanom obliku i na propisani način navodi želju da započne izvozni postupak za robu s dvojnom namjenom.

5. „Brokerske usluge” znači:

— pregovaranje ili ugovaranje poslova za kupovinu, prodaju ili nabavu robe s dvojnom namjenom iz treće zemlje u bilo koju drugu treću zemlju, ili

— prodaja ili kupovina robe s dvojnom namjenom koja se nalazi u trećim zemljama za njezin prijenos u drugu treću zemlju.

Za potrebe ove Uredbe samo pružanje pomoćnih usluga isključeno je iz ove definicije. Pomoćne usluge su prijevozništvo, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje i oglašavanje ili promidžba.

6. „Broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili poslovnim nastanom u državi članici Zajednice koji pružaju usluge utvrđene pod točkom 5. iz Zajednice na područje treće zemlje.

7. „Provoz” znači prijevoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice, koja ulazi i prolazi kroz carinsko područje Zajednice s odredištem izvan Zajednice.

8. „Individualna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednog krajnjeg korisnika ili primatelja u trećoj zemlji i koja obuhvaća jednu ili više roba s dvojnom namjenom

▼M1

9. „Opće odobrenje Unije za izvoz” znači odobrenje za izvoz u određene odredišne zemlje dostupno svim izvoznicima koji poštuju njegove uvjete i zahtjeve za korištenje koji su navedeni u prilozima od II.a do II.f.

▼B

10. „Globalna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku u odnosu na vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom ili većem broju određenih krajnjih korisnika i/ili u jednoj ili više određenih trećih zemalja.

11. „Nacionalna opća izvozna dozvola” znači izvozna dozvola dodijeljena u skladu s člankom 9. stavkom 2. i određena nacionalnim zakonodavstvom u skladu s člankom 9. i Prilogom III.c.

12. „Carinsko područje Europske unije” znači područje u smislu članka 3. Carinskog zakonika Zajednice.

13. „Roba s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice” znači roba koja ima status robe koja nije roba Zajednice u smislu članka 4. stavka 8. Carinskog zakonika Zajednice.







POGLAVLJE II.

PODRUČJE PRIMJENE

Članak 3.

1. Dozvola se zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I.

2. Sukladno članku 4. ili članku 8., dozvola se također može zahtijevati za izvoz u sva ili određeno odredište određene robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

Članak 4.

1. Dozvola se zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnih tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, uporabljena za razvoj, proizvodnju, upravljanje, djelovanje, održavanje, skladištenje, otkrivanje, identifikaciju ili širenje kemijskog, biološkog ili nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava, odnosno za razvoj, proizvodnju, održavanje i skladištenje projektila koji su sposobni nositi kemijsko, biološko ili nuklearno oružje.

2. Dozvola se također zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako država nabave ili država odredišta ima embargo na oružje, ►M1 uvedeno odlukom ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće ili odlukom OESS-a, ili ima embargo na oružje nametnut obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, te ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnih tijela iz stavka 1. da odnosna roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe. Za potrebe ovog stavka, „krajnja uporaba u vojne svrhe” znači:

(a) uključivanje u robu vojne namjene iz popisa robe s vojnom namjenom država članica;

(b) korištenje za opremu za proizvodnju, ispitivanje ili analizu i njihove komponente, za razvoj, proizvodnju ili održavanje robe vojne namjene iz prethodno navedenog popisa;

(c) korištenje bilo koje nedovršene robe u postrojenju za proizvodnju robe vojne namjene iz prethodno navedenog popisa.

3. Dozvola se također zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je izvoznik obaviješten od strane vlasti iz stavka 1. da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, uporabljena kao dijelovi ili komponente vojne robe navedene u nacionalnom vojnom popisu koja je izvezena s područja navedene države članice bez dozvole ili je bila prekršena dozvola propisana nacionalnim zakonodavstvom navedene države članice.

4. Ako izvoznik zna da je roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti, koja nije navedena u Prilogu I., namijenjena u cijelosti ili djelomično za bilo koju od namjena iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka, mora o tome obavijestiti tijela koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna izvozna dozvola.

5. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo koje zahtijeva dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako izvoznik ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena bilo kojoj od namjena iz stavka 1.

6. Država članica koja nameće zahtjev za dozvolom, pri primjeni stavaka 1. do 5., za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I., prema potrebi, obavješćuje ostale države članice i Komisiju. Ostale države članice temeljito razmatraju navedene informacije i obavješćuju svoja carinska tijela i ostala odgovarajuća državna tijela.

7. Odredbe članka 13. stavaka 1., 2. i 5. do 7. primjenjuju se u slučajevima koji se odnose na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

8. Ova Uredba ne dovodi u pitanje pravo država članica da poduzmu nacionalne mjere u okviru članka 11. Uredbe (EEZ) br. 2603/69.

Članak 5.

1. Dozvola se zahtijeva za obavljanje brokerskih usluga s robom s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I., ako je broker obaviješten od strane nadležnih tijela države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. Ako je broker svjestan da je roba s dvojnom namjenom navedena u Prilogu I. za koju nudi pružanje brokerskih usluga namijenjena, u cijelosti ili djelomično, bilo kojoj od namjena iz članka 4. stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležna tijela koja odlučuju ima li svrhe da navedene brokerske usluge podliježu dozvoli.

2. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu, za namjene iz članka 4. stavka 1., i na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

3. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo koje zahtijeva dozvolu za brokering za robu s dvojnom namjenom, ako broker ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena bilo kojoj od namjena iz članka 4. stavka 1.

4. Odredbe članka 8. stavaka 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavka 2. i 3. ovog članka.

Članak 6.

1. Provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice, navedene u Prilogu I., mogu zabraniti nadležna tijela države članice preko koje se odvija provoz ako roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, korištena za namjene iz članka 4. stavka 1. Kod odlučivanja o takvoj zabrani države članice moraju uzeti u obzir obveze i odgovornosti koje su preuzele kao članice međunarodnih ugovora ili kao članice međunarodnih režima o neširenju oružja.

2. Prije odluke o zabrani provoza, država članica može odrediti da njezina nadležna tijela u pojedinačnim slučajevima mogu nametnuti zahtjev za dozvolom za poseban provoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. ako roba jest ili bi mogla biti u cijelosti korištena za namjene iz članka 4. stavka 1.

3. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu za namjene iz članka 4. stavka 1., i na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

4. Odredbe članka 8. stavka 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavaka 2. i 3. ovog članka.

Članak 7.

Ova se Uredba ne primjenjuje na obavljanje usluga ili prijenos tehnologije ako navedeno obavljanje ili prijenos uključuje kretanje osoba preko državne granice.

Članak 8.

1. Država članica može zabraniti ili nametnuti zahtjev za dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava.

2. Države članice obavješćuju Komisiju o svim mjerama donesenim u skladu sa stavkom 1. neposredno nakon njihova donošenja i navode precizne razloge za navedene mjere.

3. Države članice također odmah obavješćuju Komisiju o svim promjenama mjera donesenih u skladu sa stavkom 1.

4. Komisija mjere o kojima je obaviještena u skladu sa stavcima 2. i 3. objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije.







POGLAVLJE III.

IZVOZNA DOZVOLA I DOZVOLA ZA BROKERSKE USLUGE

Članak 9.

▼M1

1. Opća odobrenja Unije za određeni izvoz iz priloga od II.a do II.f utvrđena su ovom Uredbom.

Nadležna tijela države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan mogu izvozniku zabraniti da koristi ta odobrenja u slučaju da opravdano posumnjaju u njegovu sposobnost postupanja u skladu s tim odobrenjem ili odredbama zakonodavstva kontrole izvoza.

Nadležna tijela država članica razmjenjuju informacije o izvoznicima kojima je oduzeto pravo korištenja Općih odobrenja Unije za izvoz, osim ako ne utvrde da izvoznik neće pokušati izvoziti robu s dvojnom namjenom kroz drugu državu članicu. Sustav iz članka 19. stavka 4. koristi se u tu svrhu.

▼M3

Kako bi se osiguralo da su općim odobrenjima Unije za izvoz navedenima u prilozima od II.a do II.f obuhvaćene samo transakcije niskog rizika, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi uklanjanja odredišta iz područja primjene tih općih odobrenja Unije za izvoz ako se za takva odredišta uvede embargo na oružje kako je navedeno u članku 4. stavku 2.

Kada, u slučaju takvih embarga na oružje, krajnje hitni razlozi zahtijevaju uklanjanje pojedinih odredišta iz područja primjene općeg odobrenja Unije za izvoz, na delegirane akte donesene na temelju ovog stavka primjenjuje se postupak predviđen u članku 23.b.

▼B

2. Za sve ostale izvoze za koje se zahtijeva dozvola u skladu s ovom Uredbom, takvu dozvolu izdaju nadležna tijela država članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan. Podložno zabranama iz stavka 4., ova dozvola može biti individualna, globalna ili opća dozvola.

Sve dozvole valjane su diljem Zajednice.

Izvoznici nadležnim tijelima dostavljaju sve informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi nadležnim državnim tijelima dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, državi odredišta i krajnjoj uporabi izvezene robe. Dozvola može podlijegati, ako je potrebno, izjavi o namijenjenoj krajnjoj uporabi robe.

3. Države članice obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim zakonom ili praksom.

4. Nacionalne opće izvozne dozvole:

▼M1

(a) isključiti iz područja njihove primjene robu iz Priloga II.g

▼B

(b) utvrđuju se nacionalnim zakonom ili praksom. Mogu ih koristiti svi izvoznici s poslovnim nastanom ili boravištem u državi članici koja izdaje navedene dozvole ako ispunjavaju zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi i dopunskom nacionalnom zakonodavstvu. Izdaju se u skladu s navodima iz Priloga III.c. Izdaju se u skladu s nacionalnim pravom ili praksom;

Države članice odmah obavješćuju Komisiju o svim nacionalnim općim izvoznim dozvolama koje su izdane ili izmijenjene. Komisija navedene obavijesti objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije;

(c) ne upotrebljava se ako država nabave ili država odredišta ima embargo, te ako je izvoznik obaviješten od strane njegovih nadležnih tijela da odnosna roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, bilo kojoj namjeni iz članka 4. stavaka 1. i 3. ili iz članka 4. stavka 2. u državi koja ima embargo na oružje, ►M1 uvedeno odlukom ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće ili odlukom OESS-a, ili ima embargo na oružje nametnut obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, ili ako je izvoznik svjestan da je roba namijenjena naprijed navedenoj namjeni.

5. Države članice u svom odgovarajućem nacionalnom zakonodavstvu zadržavaju ili uvode mogućnost dodjeljivanja globalne izvozne dozvole.

6. Države članice Komisiji dostavljaju popis tijela ovlaštenih za:

(a) dodjeljivanje izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom;

(b) odlučivanje o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice u skladu s ovom Uredbom.

Komisija objavljuje popis navedenih ovlasti u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 10.

1. Dozvole za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom dodjeljuju nadležna tijela države članice u kojoj broker ima boravište ili poslovni nastan. Navedene dozvole dodjeljuju se za utvrđenu količinu posebne robe koja se kreće između dviju ili više trećih zemalja. Lokaciju robe u trećoj zemlji podrijetla, krajnjeg korisnika i njegovu točnu lokaciju potrebno je jasno naznačiti. Dozvole su valjane diljem Zajednice.

2. Brokeri nadležnim tijelima pružaju sve informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje dozvola za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom, posebno detalje o lokaciji robe s dvojnom namjenom u trećoj zemlji podrijetla, jasan opis robe i količinu, podatke o trećim strankama uključenim u transakciju, trećoj zemlji odredišta, krajnjem korisniku u navedenoj državi i njegovu točnu lokaciju.

3. Države članice obrađuju zahtjeve za dozvole za brokerske usluge u vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim pravom ili praksom.

4. Države članice Komisiji dostavljaju popis tijela ovlaštenih za dodjeljivanje dozvola za pružanje brokerskih usluga u skladu s ovom Uredbom. Komisija objavljuje popis navedenih ovlasti u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 11.

1. Ako se roba s dvojnom namjenom za koju je podnesen zahtjev za izdavanje individualne izvozne dozvole na odredište koje nije navedeno u ►M1 u Prilogu II.a ◄ , ili na bilo koje odredište u slučaju robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu IV., nalazi ili će se nalaziti u jednoj ili više država članica osim u onoj u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole, ta se činjenica mora navesti u zahtjevu. Nadležna tijela države članice kojima je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole odmah se savjetuju s nadležnim tijelima države članice ili dotične države i daju odgovarajuće informacije. Konzultirana država ili države članice u roku od 10 radnih dana obznanjuju sve primjedbe koje ona ili one mogu imati za dodjeljivanje takve dozvole, što obvezuje državu članicu u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole.

Ako se nikakve primjedbe ne prime u roku od 10 radnih dana, smatra se da konzultirana država ili države članice nemaju nikakvu primjedbu.

U iznimnim slučajevima, svaka konzultirana država članica može zatražiti produljenje desetodnevnog roka. Međutim, produljenje ne smije prelaziti 30 radnih dana.

2. Ako bi izvoz mogao narušiti njezine osnovne sigurnosne interese, država članica može zatražiti da druga država članica ne dodijeli izvoznu dozvolu ili, ako je takva dozvola dodijeljena, zahtijevati njezino poništavanje, obustavljanje, izmjenu ili opoziv. Država članica koja zaprima takav zahtjev odmah započinje neobvezujuća savjetovanja s državom članicom koja podnosi zahtjev, koja se moraju okončati u roku od 10 radnih dana. Ako država članica koja zaprima zahtjev odluči izdati dozvolu, o tome mora obavijestiti Komisiju i ostale države članice putem elektroničkog sustava navedenog u članku 13. stavku 6.

Članak 12.

1. Pri odlučivanju da li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili ne, ili dodijeliti dozvolu za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom, države članice uzimaju u obzir sve s tim povezane čimbenike uključujući:

(a) dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice odgovarajućih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza, ili ratifikacijom odgovarajućih međunarodnih ugovora;

(b) njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim ►M1 odlukama ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće, ili odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda;

(c) razmatranja nacionalne vanjske i sigurnosne politike, uključujući ona obuhvaćena Zajedničkim stajalištem Vijeća 2008/944/CFSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme ( 1 );

(d) razmatranja o namjeravanoj krajnjoj uporabi i riziku od zlouporabe.

2. Osim kriterija utvrđenih u stavku 1., pri procjeni zahtjeva za izdavanje globalne izvozne dozvole, države članice uzimaju u obzir je li izvoznik pri podnošenju zahtjeva za dozvolu upotrijebio razmjerna i odgovarajuća sredstva i postupke za osiguranje usklađenosti s odredbama i ciljevima ove Uredbe te s pravilima i uvjetima za dozvolu.

Članak 13.

1. Nadležna tijela država članica, postupajući u skladu s ovom Uredbom, mogu odbiti dodijeliti izvoznu dozvolu i mogu poništiti, suspendirati, izmijeniti ili opozvati izvoznu dozvolu koju su već dodijelile. Ako odbiju, ponište, suspendiraju, znatno ograniče ili opozovu izvoznu dozvolu ili ako su ustanovili da se namjeravani izvoz ne smije odobriti, o tome moraju obavijestiti nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju i s njima podijeliti odgovarajuće informacije. Ako su nadležna tijela države članice suspendirale izvoznu dozvolu, o konačnoj procjeni obavješćuju države članice i Komisiju na kraju razdoblja obustave.

2. Nadležna tijela država članica pregledavaju odbijanja dozvola o kojima su obaviještene u skladu sa stavkom 1. u roku od tri godine od primitka obavijesti i opozivaju ih, izmjenjuju ili obnavljaju. Nadležna tijela država članica obavješćuju nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju o rezultatima pregleda što je moguće prije. Odbijanja koja nisu opozvana ostaju valjana.

3. Nadležna tijela država članica obavješćuju bez odgađanja države članice i Komisiju o svojim odlukama za zabranu provoza robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. donesenim na temelju članka 6. Te obavijesti sadrže sve odgovarajuće informacije uključujući razvrstavanje robe, njezine tehničke parametre, državu odredišta i krajnjeg korisnika.

4. Stavci 1. i 2. također se primjenjuju na dozvole za brokerske usluge.

5. Prije nego što nadležna tijela država članica, postupajući na temelju ove Uredbe, dodijele dozvolu za izvoz ili brokerske usluge ili odluče o provozu, ispituju sva valjana odbijanja ili odluke o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. koje su donesene u skladu s ovom Uredbom, kako bi se ustvrdilo da li je dozvola ili provoz odbijen od strane nadležnih tijela druge države ili država članica za gotovo istovrsnu transakciju (to podrazumijeva robu s gotovo istovrsnim parametrima ili tehničkim karakteristikama istom krajnjem korisniku ili primatelju). Najprije se savjetuju s nadležnim tijelima države ili država članica koje su izdale takvo odbijanje (odbijanja) ili odluke o zabrani provoza kako je predviđeno stavcima 1. i 3. Ako nakon takvih savjetovanja nadležna tijela države članice odluče dodijeliti dozvolu ili dopustiti provoz, o tome obavješćuju nadležna tijela druge države članice i Komisiju, pružajući im sve odgovarajuće informacije za objašnjenje odluke.

▼M1

6. Sve obavijesti potrebne u skladu s ovim člankom izdaju se putem sigurnih elektroničkih sredstava uključujući sustav iz članka 19. stavka 4.

▼B

7. Sve informacije razmijenjene u skladu s odredbama ovog članka u skladu su s odredbama članka 19. stavaka 3., 4. i 6. glede povjerljivosti takvih informacija.

Članak 14.

1. Sve individualne i globalne izvozne dozvole i dozvole za brokerske usluge izdaju se u pisanom obliku ili putem elektroničkih sredstava na obrascima koji sadrže barem sve elemente i po redoslijedu koji je utvrđen u obrascima koji se pojavljuju u Prilozima III.a i III.b.

2. Na zahtjev izvoznika, globalne izvozne dozvole koje sadrže količinska ograničenja razdjeljuju se.







POGLAVLJE IV.

AŽURIRANJE POPISA ROBE S DVOJNOM NAMJENOM

Članak 15.

1. Popis robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. ažurira se u skladu s odgovarajućim dužnostima i obvezama, te svakom njihovom promjenom, koju su države članice prihvatile kao članice međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza, ili ratifikacijom odgovarajućih međunarodnih ugovora.

2. Prilog IV., koji potpada pod Prilog I., ažurira se s obzirom na članak 30. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, naime radi javnog interesa i javne sigurnosti država članica.

▼M3

3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 23.a u vezi s ažuriranjem popisa robe s dvojnom namjenom navedenog u Prilogu I. Ažuriranje Priloga I. provodi se unutar područja primjene navedenog u stavku 1. ovog članka. Kada se ažuriranje Priloga I. tiče robe s dvojnom namjenom koja je također navedena u prilozima od II.a do II.g ili u Prilogu IV., ti se prilozi mijenjaju na odgovarajući način.

▼B







POGLAVLJE V.

CARINSKI POSTUPCI

Članak 16.

1. Pri obavljanju formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom u carinarnici odgovornoj za obradu izvozne deklaracije, izvoznik predočuje dokaz da su dobivene sve potrebne izvozne dozvole.

2. Od izvoznika se može zatražiti prijevod svih dokumenata predočenih kao dokaz na službeni jezik države članice u kojoj je izvozna deklaracija predočena.

3. Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su joj dane na temelju i u skladu s Carinskim zakonikom Zajednice, država članica također može, za razdoblje koje ne prelazi razdoblja navedena u stavku 4., suspendirati postupak izvoza sa svog područja, ili, ako je potrebno, na drugi način spriječiti da roba s dvojnom namjenom navedena u Prilogu I. koja je obuhvaćena valjanom izvoznom dozvolom napusti Zajednicu preko njezinog područja, ako ima razloga za sumnju da:

(a) odgovarajuće informacije nisu uzete u obzir pri izdavanju dozvole; ili

(b) su se materijalne okolnosti promijenile od izdavanja dozvole.

4. U slučaju iz stavka 3., nadležno tijelo države članice koja je izdala izvoznu dozvolu smjesta će se savjetovati kako bi se mogle poduzeti radnje sukladno članku 13. stavku 1. Ako takva nadležna tijela odluče zadržati dozvolu, moraju odgovoriti u roku od 10 radnih dana, što se, na njihov zahtjev u iznimnim okolnostima može produljiti na 30 radnih dana. U tom se slučaju, ili ako odgovor nije primljen u roku od 10 ili 30 dana, što može biti slučaj, roba s dvojnom namjenom odmah pušta. Država članica koja je izdala dozvolu obavješćuje ostale države članice i Komisiju.

Članak 17.

1. Države članice mogu predvidjeti da se carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom obave samo u carinarnicama koje su za to ovlaštene.

2. Države članice koje su iskoristile mogućnost iz stavka 1. obavješćuju Komisiju o propisno ovlaštenim carinarnicama. Komisija objavljuje informacije u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 18.

Odredbe članaka 843. i 912.a do 912.g Uredbe (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na zabrane koje se odnose na izvoz, ponovni izvoz i izlazak iz carinskog područja robe s dvojnom namjenom za čiji je izvoz potrebna dozvola na temelju ove Uredbe.







POGLAVLJE VI.

ADMINISTRATIVNA SURADNJA

Članak 19.

1. Države članice, u suradnji s Komisijom, poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi uspostavile izravnu suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela, posebno kako bi se eliminirao rizik da moguće nepodudarnosti u primjeni kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom mogu dovesti do skretanja trgovine, što bi moglo stvoriti poteškoće za jednu ili više država članica.

2. Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi uspostavile izravnu suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela s ciljem poboljšanja učinkovitosti režima Zajednice za kontrolu izvoza. Takve informacije mogu uključivati:

(a) detalje o izvoznicima kojima je, nacionalnim sankcijama, uskraćeno pravo da koriste nacionalne ►M1 Opće odobrenje Unije za izvoz ◄ ;

(b) podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti nabave, i, ako je dostupno, o putovima prijevoza.

3. Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći između upravnih tijela država članica i suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene zakona o carinskim i poljoprivrednim pitanjima ( 2 ), a posebno odredbe o povjerljivosti podataka, primjenjuju se mutatis mutandis, ne dovodeći u pitanje članak 23. ove Uredbe.

▼M1

4. Komisija uspostavlja siguran i kodiran sustav za razmjenu informacija između država članica i, kad god je potrebno, s Komisijom, uz savjetovanje s koordinacijskom skupinom za dvojnu namjernu osnovanu na temelju članka 23. Europski parlament se obavješćuje o proračunu sustava, proširenju, privremenim i konačnim oblikovanjima, funkcioniranju i troškovima mreže.

▼B

5. Za pripremu smjernica za izvoznike i brokere odgovorne su države članice u kojoj isti imaju boravište ili poslovni nastan. Komisija i Vijeće mogu također subjektima iz ove Uredbe učiniti raspoloživim i/ili preporuke za najbolju praksu.

6. Obrada osobnih podataka u skladu je s pravilima utvrđenim u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka ( 3 ) i Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom prijenosu takvih podataka ( 4 ).







POGLAVLJE VII.

KONTROLNE MJERE

Članak 20.

1. Izvoznici robe s dvojnom namjenom vode detaljne registre ili evidenciju svog izvoza, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom u odgovarajućim državama članicama. Ta kvi registri ili evidencija posebno uključuju komercijalne isprave kao što su računi, manifesti i prijevozni i ostali otpremni dokumenti koji sadrže dostatne informacije pomoću kojih bi se moglo ustanoviti sljedeće:

(a) opis robe s dvojnom namjenom;

(b) količina robe s dvojnom namjenom;

(c) ime i adresa izvoznika i primatelja;

(d) ako je poznato, krajnja uporaba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

2. U skladu s nacionalnim pravom ili praksom na snazi u odgovarajućim državama članicama, brokeri vode registre ili evidenciju za brokerske usluge koje potpadaju pod područje primjene članka 5. kako bi se mogao dokazati, na zahtjev, opis robe s dvojnom namjenom koja je podlijegala brokerskim uslugama, razdoblje tijekom kojega je roba podlijegala takvim uslugama i njezino odredište, te države kojih se navedene brokerske usluge tiču.

3. Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavku 1. i 2. čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je izvoz obavljen ili su brokerske usluge pružene. Šalju se, na zahtjev, nadležnim tijelima države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan ili u kojoj broker ima poslovni nastan ili boravište.

Članak 21.

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, svaka država članica poduzima sve mjere koje su potrebne da se njezinim nadležnim tijelima dopusti:

(a) da prikupe informacije o svakoj narudžbi ili transakciji koja uključuje robu s dvojnom namjenom;

(b) da ustanovi jesu li izvozne kontrolne mjere pravilno primjenjivane, što može posebno uključivati pravo pristupa u prostorije osoba koje zanima neka izvozna transakcija ili brokera koji obavljaju brokerske usluge pod uvjetima iz članka 5.







POGLAVLJE VIII.

OSTALE ODREDBE

Članak 22.

1. Dozvola se zahtijeva za prijenose unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu IV. Roba navedena u dijelu 2. Priloga IV. nije obuhvaćena općom dozvolom.

2. Država članica može uvesti zahtjev za dozvolu za prijenos ostale robe s dvojnom namjenom s njezinog područja u drugu državu članicu, u slučajevima u kojima u vrijeme prijenosa:

— subjekt zna da je konačno odredište dotične robe izvan Zajednice,

— izvoz navedene robe u to konačno odredište podliježe zahtjevu za dozvolu sukladno člancima 3., 4. ili 8. u državi članici iz koje se roba treba prenijeti, i takav izvoz izravno s njezinog područja nije odobren općom dozvolom ili globalnom dozvolom,

— navedena roba ne smije biti prerađena ili obrađena kako je određeno u članku 24. Carinskog zakonika Zajednice u državi članici u koju se treba prenijeti.

3. Zahtjev za dozvolu za prijenos mora se podnijeti u državi članici iz koje se roba s dvojnom namjenom treba prenijeti.

4. U slučajevima u kojima je naknadni izvoz robe s dvojnom namjenom već bio prihvaćen, u savjetodavnim postupcima iz članka 11., od strane države članice iz koje se roba treba prenijeti, dozvola za prijenos subjektu se izdaje odmah, osim ako su se okolnosti znatno promijenile.

5. Država članica koja donese zakone kojima se uvodi takav zahtjev obavješćuje Komisiju i ostale države članice o mjerama koje je poduzela. Komisija navedene informacije objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije.

6. Mjere iz stavaka 1. i 2. ne uključuju primjenu kontrole na unutarnjim granicama Zajednice, već isključivo kontrole koje se obavljaju kao dio uobičajenih kontrolnih postupaka koji se provode na nediskriminirajući način diljem područja Zajednice.

7. Primjena mjera iz stavaka 1. i 2. nikako ne smije prouzročiti da prijenos iz jedne države članice u drugu podliježe strožim uvjetima od onih koji vrijede za izvoz iste robe u treće zemlje.

8. Dokumenti i evidencija o prijenosima unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I., čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je prijenos izvršen i šalju se nadležnim tijelima države članice iz koje je navedena roba prenesena na zahtjev.

9. Država članica može nacionalnim zakonodavstvom zahtijevati da se, za sve prijenose iz navedene države članice unutar Zajednice, robe navedene u kategoriji 5., dijelu 2. Priloga I. koja nije navedena u Prilogu IV., dodatne informacije glede navedene robe pruže nadležnim tijelima navedene države članice.

10. Odgovarajuće komercijalne isprave koje se odnose na prijenos robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Zajednice jasno navode da navedena roba podliježe kontrolama ako je izvezena iz Zajednice. Odgovarajuće komercijalne isprave uključuju, posebno, sve ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice.

Članak 23.

1. Uspostavlja se Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje predstavnika navedene Skupine.

Koordinacijska skupina proučava sva pitanja koja se tiču primjene ove Uredbe koja može postaviti ili predsjednik ili predstavnik države članice.

2. Predsjednik Koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom ili Koordinacijske skupine, kad god to smatra potrebnim, savjetuje izvoznike, brokere i ostale predmetne zainteresirane stranke obuhvaćene ovom Uredbom.

▼M1

3. Komisija dostavlja godišnje izvješće Europskom parlamentu o aktivnostima, ispitivanjima i konzultacijama s koordinacijskom skupinom za dvojnu namjenu, što podliježe članku 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije ( 5 ).

▼M3

Članak 23.a

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 2. srpnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 23.b

1. Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka odmah stupaju na snagu i primjenjuju se ako nije uložen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2. U priopćenju Europskom parlamentu i Vijeću o delegiranom aktu navode se razlozi korištenja hitnog postupka.

2. Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na neki delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 23.a stavka 5. U takvom slučaju Komisija dotični akt stavlja izvan snage odmah nakon što je Europski parlament ili Vijeće obavijeste o svojoj odluci o ulaganju prigovora.

▼B

Članak 24.

Svaka država članica poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilnu provedbu svih odredaba ove Uredbe. Posebice, utvrđuje sankcije primjenjive na povredu odredaba ove Uredbe ili onih usvojenih za njezinu provedbu. Navedene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

▼M1

Članak 25.

1. Svaka država članica obavješćuje Komisiju o zakonima i drugim propisima donesenim u okviru provedbe Uredbe, uključujući mjere iz članka 24. Komisija dostavlja informacije ostalim državama članicama.

2. Svake 3 godine Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i dostavlja sveobuhvatno izvješće o provedbi i analizi učinaka Europskom parlamentu i Vijeću, koje može uključivati prijedloge za njegove izmjene. Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.

3. Posebni odjeljci izvješća odnose se na:

(a) koordinacijsku skupinu za dvojnu namjenu i njezine aktivnosti. S informacijama koje Komisija dostavi o ispitivanjima i konzultacijama koordinacijske skupine za dvojnu namjenu postupa se kao s povjerljivim informacijama na temelju članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Informacije se u svakom slučaju smatraju povjerljivima ako postoji mogućnost da njihovo otkrivanje ima bitno štetan učinak na dobavljača ili na izvor navedenih informacija;

(b) provedbu članka 19. stavka 4., i izvješćuje se o postignutom stupnju u postavljanju sigurnog i kodiranog sustava za razmjenu informacija između država članica i Komisije;

(c) provedbu članka 15. stavka 1.;

(d) provedbu članka 15. stavka 2.;

(e) opsežne dostavljene informacije o mjerama koje su države članice poduzele na temelju članka 24., i o kojima je Komisija obaviještena na temelju stavka 1. ovog članka.

4. Najkasnije do 31. prosinca 2013., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o ocjeni provedbe ove Uredbe s posebnim naglaskom na provedbu Priloga II.b, Općeg odobrenja Unije za izvoz br. EU002, popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom za izmjenu ove Uredbe, posebno u vezi pitanja pošiljaka niske vrijednosti.

▼M1

Članak 25.a

Ne dovodeći u pitanje odredbe sporazuma ili protokola o međusobnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima koji su sklopljeni između Unije i trećih zemalja, Vijeće može ovlastiti Komisiju da pregovara s trećim zemljama o sporazumima kojima se predviđa međusobno priznavanje izvoznih kontrola robe s dvojnom namjenom obuhvaćene ovom Uredbom i posebno otklanjanje zahtjeva za odobrenje ponovnog izvoza unutar državnog područja Unije. Ti se pregovori provode u skladu s postupcima određenim u članku 207. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, prema potrebi.

▼B

Članak 26.

Ova Uredba ne utječe na:

— primjenu članka 296. Ugovora o osnivanju Europske zajednice,

— primjenu Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

Članak 27.

Uredba (EZ) br. 1334/2000 stavlja se izvan snage s učinkom od 27. kolovoza 2009.

Međutim, za zahtjeve za izvozne dozvole predane prije 27. kolovoza 2009., odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1334/2000 i dalje se primjenjuju.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VI.

Članak 28.

Ova Uredba stupa na snagu devedesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

▼M7









PRILOG I.

Popis iz članka 3. ove Uredbe

POPIS ROBE S DVOJNOM NAMJENOM

Na temelju ovog popisa provode se međunarodno dogovoreni nadzori robe s dvojnom namjenom, uključujući Wassenaarski aranžman, Režim nadzora raketne tehnologije (MTCR), Skupinu nuklearnih dobavljača (NSG), Australsku skupinu i Konvenciju o kemijskom oružju (CWC).

SADRŽAJ Napomene Akronimi i kratice Definicije Kategorija 0. Nuklearni materijali, postrojenja i oprema Kategorija 1. Posebni materijali i srodna oprema Kategorija 2. Obrada materijala Kategorija 3. Elektronika Kategorija 4. Računala Kategorija 5. Telekomunikacije i „sigurnost informacija” Kategorija 6. Senzori i laseri Kategorija 7. Navigacija i avionika Kategorija 8. Pomorstvo Kategorija 9. Zračni i svemirski prostor i pogonski sustavi

OPĆE NAPOMENE UZ PRILOG I.

1. Za nadzor robe koja je namijenjena ili preinačena za vojnu upotrebu vidi odgovarajući popis nadzirane robe vojne namjene koji vode pojedine države članice. Upućivanja u ovom Prilogu u kojima se navodi „VIDI I POPIS ROBE VOJNE NAMJENE” odnose se na iste popise.

2. Predmet nadzora sadržanih u ovom Prilogu ne bi trebalo ukinuti izvozom bilo kojih roba koje se ne nadziru (uključujući i tvorničko postrojenje) koje sadržavaju jednu ili više nadziranih komponenti ako su nadzirana komponenta ili komponente glavni element tih roba i moguće ih je ukloniti ili upotrijebiti u druge svrhe.

VAŽNA NAPOMENA Pri procjeni treba li nadziranu komponentu ili komponente smatrati glavnim elementom potrebno je odvagnuti čimbenike količine, vrijednosti i upotrijebljenog tehnološkog znanja te ostale posebne okolnosti zbog kojih bi nadzirana komponenta ili komponente mogle postati glavnim elementom nabavljene robe.

3. Roba navedena u ovom Prilogu uključuje novu i rabljenu robu.

4. U nekim slučajevima kemikalije su navedene nazivom i CAS brojem. Popis se odnosi na kemikalije iste strukturne formule (uključujući hidrate) bez obzira na naziv ili CAS broj. CAS brojevi prikazani su kako bi se lakše identificirala određena kemikalija ili smjesa bez obzira na nomenklaturu. CAS brojevi ne mogu se upotrebljavati kao jedino sredstvo identifikacije jer neki oblici navedenih kemikalija imaju drukčije CAS brojeve, a i smjese koje sadržavaju navedenu kemikaliju mogu imati druge CAS brojeve.

NAPOMENA O NUKLEARNOJ TEHNOLOGIJI (NNT)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorije 0.)

„Tehnologija” izravno povezana s bilo kojom robom nadziranom u kategoriji 0. nadzire se u skladu s odredbama kategorije 0.

„Tehnologija” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se odnosi na robu koja se ne nadzire.

Odobravanjem robe za izvoz odobrava se i izvoz istom krajnjem korisniku minimalne „tehnologije” potrebne za instalaciju, rad, održavanje i popravak robe.

Nadzor prijenosa „tehnologije” ne odnosi se na informacije „u javnom vlasništvu” ili na „temeljna znanstvena istraživanja”.

NAPOMENA O TEHNOLOGIJI OPĆENITO (NTO)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorija 1. do 9.)

Izvoz „tehnologije” koja je „potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” robe nadzirane u kategorijama 1. do 9. nadzire se u skladu s odredbama kategorija 1. do 9.

„Tehnologija” koja je „potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se odnosi na robu koja se ne nadzire.

Nadzor se ne odnosi na onu „tehnologiju” koja je minimalno potrebna za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak one robe koja se ne nadzire ili čiji je izvoz odobren.

VAŽNA NAPOMENA To se ne odnosi na „tehnologiju” navedenu u 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. i 8E002.b.

Nadzori prijenosa „tehnologije” ne primjenjuju se na informacije „u javnom vlasništvu”, na „temeljna znanstvena istraživanja” ni na minimum informacija potrebnih za prijavu patenata.

NAPOMENA O SOFTVERU OPĆENITO (NSO)

(Ova napomena ima prednost pred svakim nadzorom u okviru odjeljka D kategorija 0. do 9.)

Kategorijama 0. do 9. iz ovog popisa ne nadzire se „softver” koji je bilo što od sljedećeg:

a. općenito dostupan javnosti zbog sljedećih razloga:

1. prodaje se iz zaliha u maloprodaji, bez ograničenja, na sljedeće načine:

a. transakcije preko prodajnog pulta;

b. kataloška prodaja;

c. elektroničke transakcije ili

d. transakcije telefonskim pozivom i

2. namijenjen je za korisničku instalaciju bez značajnije dodatne podrške dobavljača;

VAŽNA NAPOMENA Unos a. Napomene o softveru općenito ne odnosi se na „softver” određen u kategoriji 5. – dio 2. („Sigurnost informacija”).

b. „u javnom vlasništvu”ili

c. minimalni „kod objekta” potreban za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak one robe čiji je izvoz odobren.

VAŽNA NAPOMENA Unos c. Napomene o softveru općenito ne odnosi se na „softver” određen u kategoriji 5. – dio 2. („Sigurnost informacija”).

OPĆA NAPOMENA O „SIGURNOSTI INFORMACIJA” (GISN)

Proizvode ili funkcije za „sigurnost informacija” trebalo bi razmatrati na temelju odredaba iz dijela 2. - kategorije 5., čak i ako su to komponente, „softver” ili funkcije drugih proizvoda.

UREDNIČKA PRAKSA U SLUŽBENOM LISTU EUROPSKE UNIJE

U skladu s pravilima iz stavka 6.5. na stranici 108. Međuinstitucijskog stilskog priručnika (izdanje iz 2015.), za tekstove na engleskom jeziku koje objavljuje Službeni list Europske unije:

— – za odvajanje cijelih brojeva od decimala upotrebljava se zarez,

— cijeli brojevi navedeni su u skupovima po tri broja, a svaki skup odvojen je razmakom. Tekst reproduciran u ovom Prilogu slijedi prethodno opisanu praksu.

AKRONIMI I KRATICE UPOTRIJEBLJENI U OVOM PRILOGU

Akronim ili kratica, ako se upotrebljava kao definirani izraz, nalazi se u ‚Definicijama izraza koji se upotrebljavaju u ovom Prilogu’.







Akronim ili kratica značenje ABEC Odbor inženjera prstenastih ležajeva ADC Analogno-digitalni pretvarač AGMA Američko udruženje proizvođača prijenosnih mehanizama AHRS Referentni sustavi za pozicioniranje i smjer AISI Američki institut za željezo i čelik ALE Epitaksija atomskog sloja ALU Aritmetička logička jedinica ANSI Američki institut za nacionalne norme APP Korigirana najveća učinkovitost APU Pomoćni uređaj za napajanje ASTM Američko društvo za testiranje i materijale ATC Kontrola zračnog prometa BJT Bipolarni spojni tranzistori BPP Umnožak parametra snopa zraka BSC Kontroler bazne stanice CAD Projektiranje s pomoću računala CAS Referentna arhiva za kemiju i primijenjenu kemiju CCD Poluvodički slikovni senzor CDU Jedinica za upravljanje i prikaz CEP Vjerojatnost kružne pogreške CMM Koordinatni mjerni uređaj CMOS Komplementarni metalnooksidni poluvodič CNTD Termalno nanošenje kontroliranom nukleacijom CPLD Složeni programirljivi logički uređaj CPU Središnja procesorska jedinica CVD Taloženje kemijskim parama CW Kemijsko ratovanje CW (za lasere) Kontinuirani val DAC Digitalno-analogni pretvarač DANL Prikazana prosječna razina šuma DBRN Navigacija s referentnom bazom podataka DDS Uređaj za direktnu digitalnu sintezu DMA Dinamička mehanička analiza DME Oprema za mjerenje udaljenosti DMOSFET Difuzni metalnooksidni poluvodički tranzistor s efektom polja DS Usmjereno solidificiran EB Eksplozivni most EB-PVD Fizičko taloženje para elektronskim snopom EBW Žica eksplozivnog mosta ECM Elektrokemijska strojna obrada EDM Strojevi na principu pražnjenja električnog naboja EEPROMS Električno izbrisiva programljiva stalna memorija EFI Eksplozivni folijski inicijatori EIRP Efektivna izotropno izračena snaga ERF Elektroreološka završna obrada ERP Efektivna izračena snaga ETO Emiter s mehanizmom za isključivanje ETT Tiristor s električnim okidanjem FADEC Potpuno digitalno upravljanje motorom FFT Brzi Fourierov transform FPGA Programirljivi logički sklopovi FPIC Programirljivi sklop međuveza FPLA Programirljivo logičko polje FPO Operacija s pomičnim zarezom FWHM Puna širina na polovini visine GSM Globalni sustav za mobilne komunikacije GLONASS Globalni navigacijski satelitski sustav GPS Globalni sustav za pozicioniranje GNSS Globalni navigacijski satelitski sustav GTO Tiristor s mehanizmom za isključivanje HBT Hetero-bipolarni tranzistori HEMT Tranzistori s visokom pokretljivošću elektrona ICAO Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo IEC Međunarodna elektrotehnička komisija IED Improvizirana eksplozivna naprava IEEE Institut inženjera elektrotehnike i elektronike IFOV Trenutačno pregledno polje IGBT Bipolarni tranzistor s izoliranim vratima IGCT Tiristor s integriranim vratima IHO Međunarodna hidrografska organizacija ILS Sustav za instrumentalno slijetanje IMU Inercijska mjerna jedinica INS Inercijski navigacijski sustav IP Internetski protokol IRS Inercijski referentni sustav IRU Inercijska referentna jedinica ISA Međunarodna standardna atmosfera ISAR Radar s inverznim sintetičkim otvorom ISO Međunarodna organizacija za normizaciju ITU Međunarodna telekomunikacijska unija JT Joule-Thomson LIDAR Detekcija svjetlosti i patroliranje LIDT Prag osjetljivosti optičkih komponenti na oštećenja uzrokovana djelovanjem laserske zrake LOA Ukupna duljina LRU Jedinica zamjenjiva u linijskom održavanju MLS Mikrovalni sustavi za slijetanje MMIC Monolitni mikrovalni integrirani sklop MOCVD Taloženje para metalnoorganskih kemikalija MOSFET Metalnooksidni poluvodički tranzistor s efektom polja MPM Mikrovalni modul snage MRAM Magnetska memorija s nasumičnim pristupom MRF Magnetoreološka završna obrada MRF Minimalna veličina razlučive značajke MRI Magnetska rezonancija MTBF Srednje vrijeme između kvarova MTTF Srednje vrijeme do kvara NA Numerički otvor NDT Ispitivanje bez razaranja NEQ Neto količina eksploziva OAM Rad, administriranje ili održavanje OSI Međupovezivanje otvorenih sustava PAI Poliamid-imidi PAR Radar za precizno približavanje PCL Pasivna koherentna lokacija PIN Osobni identifikacijski broj PMR Privatna pokretna radiomreža PVD Fizičko taloženje pare ppm Dijelova na milijun QAM Kvadraturno-amplitudna modulacija RAP Reaktivne atomske plazme RF Radiofrekvencija RNC Kontroler radiomreže S-FIL „Step and flash” tiskarska litografija SAR Radar sa sintetičkim otvorom SAS Sonar sa sintetiziranom slikom SC Monokristal SCR Silicijev usmjerivač SFDR Dinamički opseg bez smetnji SHPL Laser izuzetno velike snage SLAR Radar nošen na boku letjelice SOI Silicij na izolatoru SPLD Jednostavan programirljivi logički uređaj SQUID Supravodljivi kvantni interferentni uređaj SRA Sklop zamjenjiv u radionici SRAM Memorija s nasumičnim pristupom SSB Jednobočni pojas SSR Sekundarni nadzorni radar SSS Bočni sonar TIR Ukupno navedeno očitanje TVR Naponski odziv predajnika UPR Jednosmjerna ponovljivost pozicioniranja UV Ultraljubičasto UTS Granična vlačna čvrstoća VJFET Vertikalno spojni tranzistori s efektom polja VOR Domet visoke frekvencije u svim smjerovima WLAN Lokalna bežična mreža

DEFINICIJE IZRAZA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U OVOM PRILOGU

Definicije pojmova u ‚polunavodnicima’ navedene su u tehničkoj napomeni za relevantnu robu.

Definicije pojmova u „dvostrukim navodnicima” sljedeće su:

VAŽNA NAPOMENA U zagradama iza definiranog pojma navedene su referentne kategorije.

„Točnost” (2., 3., 6., 7., 8.), obično mjerena kao netočnost, znači najveće pozitivno ili negativno odstupanje navedene vrijednosti od prihvaćene standardne ili stvarne vrijednosti.

„Aktivni sustavi za kontrolu leta” (7.) sustavi su čija je funkcija sprječavanje nedozvoljenih kretnji „zrakoplova” i projektila ili strukturnih opterećenja samostalnom obradom izlaznih signala iz više senzora, koji potom daju potrebne preventivne komande radi automatske kontrole.

„Aktivni piksel” (6.) najmanji je (pojedinačni) element poluvodičkog polja koji ima funkciju fotoelektričnog prijenosa kad je izložen svjetlosnom (elektromagnetskom) zračenju.

„Korigirana najveća učinkovitost” (4.) korigirana je najveća brzina kojom „digitalna računala” izvode 64-bitna ili veća zbrajanja i množenja s pomičnim zarezom i koja je izražena u ponderiranim teraflopsima (WT) u jedinicama od 1012 korigiranih operacija s pomičnim zarezom u sekundi.

VAŽNA NAPOMENA Vidi kategoriju 4., tehnička napomena.

„Zrakoplov” (1., 6., 7., 9.) znači zračno vozilo s fiksnim krilima, krilima promjenjive geometrije, rotirajućim krilima (helikopter), zakretnim rotorom ili zakretnim krilom.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „civilni zrakoplov”.

„Zračni brod” (9.) znači motorno zračno vozilo koje se održava u letu s pomoću plina (uglavnom helija, prethodno vodika) koji je lakši od zraka.

„Sve raspoložive kompenzacije” (2.) znači da su razmotrena sva provediva mjerenja raspoloživa proizvođaču kako bi sveo na najmanju moguću mjeru sve sistematske pogreške pozicioniranja za određeni model alatnog stroja ili pogreške mjerenja za određeni koordinatni mjerni uređaj.

„Dodijeljen od ITU-a” (3., 5.) znači dodjela frekvencijskih pojaseva u skladu s važećim izdanjem radijskih propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) za primarne, dozvoljene i sekundarne usluge.

VAŽNA NAPOMENA Dodatne i alternativne dodjele nisu uključene.

„Odstupanje od kutnog položaja” (2.) znači najveća razlika između kutnog položaja i stvarnog, s velikom točnošću izmjerenog kutnog položaja nakon što je stolni držač predmeta koji se obrađuje zakrenut iz svojeg početnog položaja.

„Nasumični hod kuta” (7.) znači nakupljanje kutne pogreške tijekom vremena zbog bijelog šuma kutne brzine. (IEEE STD 528-2001)

„APP” (4.) je ekvivalent za „korigiranu najveću učinkovitost”.

„Asimetrični algoritam” (5.) znači kriptografski algoritam koji upotrebljava različite, matematički povezane ključeve za šifriranje i dešifriranje.

VAŽNA NAPOMENA Uobičajena je upotreba „asimetričnih algoritama” upravljanje ključem.

„Autentifikacija” (5.) znači provjera identiteta korisnika, postupka ili uređaja, često kao preduvjet odobravanju pristupa resursima u informacijskom sustavu. Ona uključuje provjeru podrijetla ili sadržaja poruke ili drugih informacija te sve aspekte kontrole pristupa kada nema šifriranja datoteka ili teksta osim kako je izravno povezano sa zaštitom lozinki, osobnih identifikacijskih brojeva (PIN-ovi) ili sličnih podataka kako bi se spriječio neovlašten pristup.

„Automatsko praćenje cilja” (6.) znači tehnika obrade kojom se automatski određuje i daje kao izlazni podatak ekstrapolirana vrijednost najvjerojatnijeg položaja cilja u stvarnom vremenu.

„Prosječna izlazna snaga” (6.) znači ukupna izlazna energija „lasera” u džulima podijeljena s razdobljem u kojem je emitiran niz uzastopnih impulsa, u sekundama. Za niz jednako udaljenih impulsa jednaka je ukupnoj izlaznoj energiji „lasera” u jednom impulsu, u džulima, pomnoženoj frekvencijom impulsa „lasera” u Hz.

„Vrijeme zadrške širenja osnovnog logičkog sklopa” (3.) znači vrijednost vremena zadrške širenja koja odgovara osnovnom logičkom sklopu koji se upotrebljava u „monolitnom integriranom sklopu”. Za ‚porodicu’„monolitnih integriranih sklopova” to može biti navedeno kao vrijeme zadrške širenja za tipični logički sklop unutar određene ‚porodice’ ili kao tipično vrijeme zadrške širenja za logički sklop unutar određene ‚porodice’.

VAŽNA NAPOMENA 1. „Vrijeme zadrške širenja osnovnog logičkog sklopa” ne smije se zamijeniti s vremenom zadrške ulaza/izlaza složenog „monolitnog integriranog sklopa”.

VAŽNA NAPOMENA 2. ‚Porodica’ se sastoji od svih integriranih sklopova na koje se odnosi sve navedeno u nastavku u pogledu njihove proizvodne metodologije i specifikacija, osim njihovih funkcija:

a. zajednička arhitektura hardvera i softvera;

b. zajednička projektna i procesna tehnologija i

c. zajedničke osnovne značajke.

„Temeljna znanstvena istraživanja” (NTO, NNT) znači eksperimentalni ili teorijski rad kojem je cilj prvenstveno prikupljati nova znanja o temeljnim načelima pojava ili činjenicama koje se mogu promatrati, a koji nije prvenstveno usmjeren prema određenoj praktičnoj primjeni ili cilju.

„Bias (sustavno odstupanje)” (akcelerometar) (7.) znači prosječni izlazni podatak mjerača ubrzanja (akcelerometra) u određenom vremenu, mjeren u određenim uvjetima rada, koji nije povezan s ulaznim ubrzanjem ili rotacijom. „Bias (sustavno odstupanje)” je izražen u g ili metrima u sekundi na kvadrat (g ili m/s2). (IEEE Std 528-2001) (mg je jednak 1 × 10– 6 g).

„Bias (sustavno odstupanje)” (žiroskop) (7.) znači prosječni izlazni podatak žiroskopa u određenom vremenu, mjeren u određenim uvjetima rada, koji nije povezan s ulaznom rotacijom ili ubrzanjem. „Bias (sustavno odstupanje)” obično je izražen u stupnjevima po satu (o/h). (IEEE Std 528-2001).

„Biološki agensi” (1.) su patogeni ili toksini, selektirani ili izmijenjeni (kao što su promjena čistoće, trajnosti, virulencije, diseminacijskih karakteristika ili otpornosti na UV zračenje) radi stvaranja žrtava među ljudima i životinjama, degradiranja opreme ili oštećenja usjeva ili okoliša.

„Aksijalno zanošenje” (2.) znači aksijalni pomak pri jednom okretu radnog vretena mjereno u ravnini okomitoj na čelnu stranu vretena, u blizini oboda čelne strane vretena (upućivanje na: ISO 230/1 1986, stavak 5.63.).

„Predoblici ugljičnih vlakana” (1.) znači uređen raspored neobloženih ili obloženih vlakana namijenjen tome da čine okvir dijela prije uvođenja „matrice” kako bi se oblikovao „kompozit”.

„Kemijski laser” (6.) znači „laser” u kojem se oslobođenom energijom kemijske reakcije proizvodi pobuđeno stanje.

„Kemijska smjesa” (1.) kruti je, tekući ili plinoviti proizvod dobiven od dviju ili više komponenti koje ne djeluju jedna na drugu u uvjetima u kojima je smjesa uskladištena.

„Vjerojatnost kružne pogreške” („CEP”) (7.) pri normalnoj kružnoj distribuciji znači radijus kruga koji sadržava 50 % provedenih individualnih mjerenja ili radijus kruga u kojem je 50 % vjerojatnosti lociranja.

„Kontrolni sustavi s kontroliranim kruženjem protiv zaokretnog momenta ili s kružno kontroliranim smjerom” (7.) sustavi su koji upotrebljavaju zrak koji struji preko aerodinamičnih površina kako bi povećali ili obuzdali sile koje površine stvaraju.

„Civilni zrakoplov” (1., 3., 4., 7.) znači „zrakoplov” naveden po oznaci u objavljenim popisima potvrda o sposobnosti za let koje su objavila nadležna tijela civilnog zrakoplovstva jedne ili više država članica EU-a ili države sudionice u Wassenaarskom aranžmanu, koji može letjeti na komercijalnim civilnim domaćim i inozemnim rutama ili za zakonite civilne, privatne ili poslovne potrebe.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „zrakoplov”.

„Izmiješano” (1.) znači miješanje filamenata termoplastičnih vlakana i vlakana za ojačavanje da bi se dobila vlaknasto ojačana „matrična” mješavina u potpuno vlaknastom obliku.

„Pretvaranje u prah” (1.) znači postupak usitnjavanja materijala do čestica drobljenjem ili mljevenjem.

„Upravljački sklop komunikacijskog kanala” (4.) znači fizičko sučelje kojim se nadzire protok sinkronih ili asinkronih digitalnih informacija. To je sklop koji može biti integriran u računalo ili telekomunikacijsku opremu kako bi se osigurao komunikacijski pristup.

„Kompenzacijski sustavi” (6.) sastoje se od primarnog skalarnog senzora, jednog ili više referentnih senzora (npr. vektorski magnetometri) i softvera koji omogućuje smanjivanje buke platforme zbog rotacije krutog tijela.

„Kompozit” (1., 2., 6., 8., 9.) znači „matrica” i dodatna faza ili dodatne faze koje se sastoje od čestica, niti, vlakana ili bilo koje njihove kombinacije, koji imaju određenu svrhu ili svrhe.

„Složeni rotirajući stol” (2.) znači stol koji omogućava da se predmet koji se obrađuje rotira i zakreće oko dviju neparalelnih osi koje se mogu istodobno usklađivati za „konturno upravljanje”.

„III/V spojevi” (3., 6.) znači polikristalni ili binarni odnosno kompleksni monokristalni proizvodi koji sadržavaju elemente iz skupina III.A i V.A Mendeljejevljevog periodnog sustava kemijskih elemenata (npr. galijev arsenid, galij-aluminijev arsenid, indijev fosfid).

„Konturno upravljanje” (2.) znači dva „numerički kontrolirana” gibanja ili više njih koja djeluju u skladu s uputama kojima se određuju sljedeći potreban položaj i potrebne brzine pomaka da se postigne taj položaj. Te brzine pomaka razlikuju se u odnosu jedna na drugu kako bi se dobila željena kontura (upućivanje na: ISO/DIS 2806-1980).

„Kritična temperatura” (1., 3., 5.) (ponekad se naziva temperatura prijenosa) određenog „supervodljivog” materijala znači temperatura pri kojoj materijal gubi sav otpor prema toku istosmjerne električne struje.

„Kriptografska aktivacija” (5.) znači svaka tehnika kojom se aktivira ili omogućuje kriptografska sposobnost proizvoda s pomoću sigurnog mehanizma koji primjenjuje proizvođač proizvoda, ako je taj mehanizam vezan isključivo uz bilo koje od sljedećeg:

1. jedan proizvod ili

2. jednog kupca, za više proizvoda.

Tehničke napomene

1. Tehnike i mehanizmi „kriptografske aktivacije” mogu biti primijenjeni kao hardver, „softver” ili „tehnologija”.

2. Mehanizmi za „kriptografske aktivacije” mogu primjerice biti licencijski ključevi na temelju serijskog broja ili instrumenti za provjeru autentičnosti kao što su digitalno potpisani certifikati.

„Kriptografija” (5.) znači disciplina koja utjelovljuje načela, sredstva i metode pretvaranja podataka kako bi se sakrio njihov informacijski sadržaj, spriječilo njihovo neotkriveno mijenjanje ili spriječila njihova neovlaštena upotreba. „Kriptografija” je ograničena na pretvaranje informacija s pomoću jednog ili više ‚tajnih parametara’ (npr. kriptografske varijable) ili pridruženog upravljanja ključem.

Napomena: „Kriptografija” ne uključuje tehnike komprimiranja podataka koji su ‚nepromjenjivi’ ili kodiranja.

Tehničke napomene:

1. ‚Tajni parametar’: konstanta ili ključ koji se taji od drugih ili se upotrebljava samo unutar skupine.

2. 'Nepromjenjivi': algoritam za šifriranje ili kompresiju ne može prihvatiti parametre koji dolaze izvana (npr. kriptografske ili varijable ključa) niti ga može promijeniti korisnik.

„CW laser” (6.) znači „laser” koji proizvodi nominalnu konstantnu izlaznu energiju duže od 0,25 s.

„Navigacije s referentnom bazom podataka” („DBRN”) (7.) znači sustavi koji upotrebljavaju različite izvore prethodno izmjerenih kartografskih podataka integriranih radi dobivanja točnih navigacijskih podataka u dinamičnim uvjetima. Izvori podataka uključuju batimetrijske karte, zvjezdane karte, gravitacijske karte, magnetske karte ili trodimenzionalne digitalne terenske karte.

„Deformabilna zrcala” (6.) (poznata i kao adaptivna optička zrcala) znači zrcala koja imaju:

a. jednu kontinuiranu optičku reflektirajuću površinu koja se dinamično deformira primjenom pojedinog zakretnog momenta ili sile čime se kompenzira distorzija oblika optičkog vala koji pada na zrcalo ili

b. višestruke optičke reflektirajuće elemente koje je moguće pojedinačno i dinamično prerazmjestiti primjenom zakretnih momenata ili sila čime se kompenzira distorzija oblika optičkog vala koji pada na zrcalo.

„Osiromašeni uranij” (0.) znači uranij s koncentracijom izotopa 235 osiromašenom ispod razine u kojoj se pojavljuje u prirodi.

„Razvoj” (NTO, NNT, sve kategorije) odnosi se na sve faze prije serijske proizvodnje, kao što su: projektiranje, projektno istraživanje, analize projekta, projektni koncepti, sastavljanje i ispitivanje prototipova, pokusni proizvodni planovi, podaci o projektu, postupak pretvaranja projektnih podataka u proizvod, projekt konfiguracije, projekt spajanja, nacrti.

„Difuzijsko spajanje” (1., 2., 9.) znači spajanje u čvrstom stanju najmanje dvaju odvojenih komada metala u jedan komad zajedničke čvrstoće koja je jednaka čvrstoći slabijeg materijala, pri čemu je glavni mehanizam interdifuzija atoma preko sučelja.

„Digitalno računalo” (4., 5.) znači oprema koja može, u obliku jedne ili više odvojenih varijabli, izvoditi sve od navedenog u nastavku:

a. prihvaćati podatke;

b. pohranjivati podatke ili upute u stalne ili promjenjive (ispisne) uređaje za pohranu;

c. obrađivati podatke s pomoću pohranjenog slijeda uputa koje je moguće mijenjati i

d. davati izlazne podatke.

VAŽNA NAPOMENA Promjene pohranjenog slijeda uputa uključuju zamjenu fiksnih uređaja za pohranu, ali ne i fizičku promjenu ožičenja ili međuspojeva.

„Brzina digitalnog prijenosa” (def) znači ukupna brzina prijenosa bita informacije koja se izravno prenosi bilo kojom vrstom medija.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „ukupna brzina digitalnog prijenosa”.

„Hidrauličko prešanje s izravnim djelovanjem” (2.) znači postupak deformiranja u kojem se upotrebljava fleksibilni spremnik ispunjen fluidom u izravnom kontaktu s predmetom koji se obrađuje.

„Brzina otklona” (žiroskop) (7.) znači komponenta izlaznih podataka žiroskopa koja je funkcionalno neovisna o ulaznoj rotaciji. Izražava se kao kutna brzina. (IEEE STD 528-2001).

„Efektivni gram” (0., 1.) za „posebni fisibilni materijal” znači:

a. za izotope plutonija i uranija-233, masa izotopa u gramima;

b. za uranij obogaćen s 1 posto ili više izotopa uranija-235, masa elementa u gramima pomnožena kvadratom njegova obogaćenja, izražena kao decimalni maseni udio;

c. za uranij obogaćen s manje od 1 posto izotopa uranija-235, masa elementa u gramima pomnožena s 0,0001.

„Elektronički sklop” (2., 3., 4.) znači određeni broj elektroničkih komponenti (tj. ‚elemenata sklopa’, ‚diskretnih komponenti’, integriranih sklopova itd.) koje su zajedno povezane kako bi obavljale posebne funkcije, koje se kao cjelinu može zamijeniti i koje se obično može rastaviti.

VAŽNA NAPOMENA 1. ‚Element sklopa’: jedan aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

VAŽNA NAPOMENA 2. ‚Diskretna komponenta’: posebno pakiran ‚element sklopa’ s vlastitim vanjskim priključcima.

„Elektronički upravljani fazni antenski niz” (5., 6.) znači antena koja tvori zraku faznim povezivanjem, odnosno smjer zrake kontrolira se kompleksnim koeficijentima pobude elemenata koji zrače i smjer te zrake može se mijenjati po azimutu ili elevaciji, ili oboje, primjenom električnog signala prilikom prijenosa i prilikom prijema.

„Energetski materijali” (1.) znači tvari ili smjese koje kemijski reagiraju tako da oslobađaju energiju potrebnu za njihovu planiranu upotrebu. „Eksplozivi”, „pirotehnika” i „goriva” podrazredi su energetskih materijala.

„Krajnje jedinice” (2.) znači hvataljke, ‚aktivne alatne jedinice’ i svaki drugi alat koji je pričvršćen na osnovnu ploču na kraju radne ruke „robota”.

VAŽNA NAPOMENA ‚Aktivna alatna jedinica’ znači uređaj kojim se na izratku primjenjuju energija gibanja, procesna energija ili očitavanje.

„Ekvivalentna gustoća” (6.) znači masa optičkog elementa po jedinici optičke površine projicirane na optičku plohu.

„Eksplozivi” (1.) znači čvrste, tekuće ili plinovite tvari ili smjese tvari koje moraju eksplodirati kada se upotrebljavaju kao temeljna punjenja, pojačnici ili glavna punjenja u bojevim glavama, prilikom rušenja i drugim primjenama.

„FADEC sustavi” (9.) znači sustavi potpunog digitalnog upravljanja motorom (Full Authority Digital Engine Control Systems), tj. digitalni elektronički upravljački sustav za plinskoturbinski motor koji može samostalno upravljati motorom u cijelom svojem radnom rasponu od zahtijevanog pokretanja motora do zahtijevanog zaustavljanja motora, u normalnim uvjetima i u uvjetima pogreške.

„Vlaknasti ili filamentni materijali” (0., 1., 8., 9.) uključuju:

a. neprekinute „monofilamente”;

b. neprekinuta „pređa” i „roving”;

c. „vrpce”, tkanine, nasumične rogožine i gajtane;

d. sjeckana vlakna, vlaknasta vlakna i koherentne vlaknaste prekrivače;

e. niti, monokristalne ili polikristalne, bilo koje duljine;

f. pulpu od aromatskih poliamida.

„Integrirani sklop u obliku filma” (3.) znači niz ‚elemenata sklopa’ i metalnih međuspojeva koji je nastao taloženjem debelog ili tankog filma na izolacijsku „podlogu”.

VAŽNA NAPOMENA ‚Element sklopa’ jedan je aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Optičko senzorsko polje za kontrolu leta” (7.) mreža je distribuiranih optičkih senzora koji upotrebljavaju zrake „lasera” kako bi pružali podatke za kontrolu leta u stvarnom vremenu za obradu na samoj platformi (on-board).

„Optimizacija putanje leta” (7.) postupak je kojim se umanjuju odstupanja od četverodimenzionalne (prostor i vrijeme) željene putanje na temelju uvećanja radnog učinka ili učinkovitosti za zadatke.

„Sustav fly-by-light” (7.) znači primarni digitalni sustav za kontrolu leta koji upotrebljava povratnu vezu za upravljanje „zrakoplovom” tijekom leta, čije su komande jedinicama/aktivatorima optički signali.

„Sustav fly-by-wire” (7.) znači primarni digitalni sustav za kontrolu leta koji upotrebljava povratnu vezu za upravljanje „zrakoplovom” tijekom leta, čije su komande jedinicama/aktivatorima električni signali.

„Žarišnoravninski niz” (6., 8.) znači linearni ili dvodimenzionalni ravninski sloj ili kombinacija ravninskih slojeva pojedinačnih detektorskih elemenata, s elektronikom za očitanje ili bez nje, koji funkcioniraju u žarišnoj ravnini.

VAŽNA NAPOMENA To ne treba uključivati skupinu pojedinačnih detektorskih elemenata ili bilo koja dva, tri ili četiri detektorska elementa pod uvjetom da se vremenska zadrška i integracija ne izvode unutar elementa.

„Relativna širina pojasa” (3., 5.) znači „trenutačna širina pojasa” podijeljena središnjom frekvencijom, izražena kao postotak.

„Frekvencijsko skakanje” (5., 6.) znači oblik „proširenog spektra” u kojem se prijenosna frekvencija jednog komunikacijskog kanala mijenja nasumičnim ili pseudonasumičnim slijedom zasebnih koraka.

„Okidač frekvencije preko maske” (3.) za „analizatore signala” mehanizam je pri kojem se za funkciju pokretanja može odabrati frekvencijski raspon za pokretanje kao podskup širine pojasa primanja dok se zanemaruju drugi mogući signali prisutni unutar iste širine pojasa primanja. „Okidač frekvencije preko maske” može sadržavati više od jednog nezavisnog skupa ograničenja.

„Vrijeme promjene frekvencije” (3.) znači vrijeme (tj. kašnjenje) koje je potrebno signalu pri prelasku s početne utvrđene izlazne frekvencije da dosegne jedno od sljedećeg:

a. ±100 Hz konačne utvrđene izlazne frekvencije manje od 1 GHz; ili

b. ±0,1 dijela na milijun konačne utvrđene izlazne frekvencije jednake ili veće od 1 GHz.

„Frekvencijski sintetizator” (3.) znači bilo kakva vrsta izvora frekvencije, bez obzira na stvarno upotrijebljenu tehniku, koja proizvodi velik broj simultanih ili zamjenskih izlaznih frekvencija, iz jednog ili više izlaza, kojima se upravlja ili koje se obuzdava manjim brojem standardnih (ili glavnih) frekvencija ili koje proizlaze iz tog manjeg broja frekvencija.

„Gorivna ćelija” (8.) elektrokemijski je uređaj koji služi za neposrednu konverziju kemijske energije u istosmjernu električnu struju upotrebom goriva iz vanjskog izvora.

„Taljivi” (1.) znači da ga je moguće unakrsno vezati ili dalje polimerizirati (vulkanizirati) upotrebom topline, zračenja, katalizatora itd. ili ga je moguće istopiti bez pirolize (pougljenja).

„Plinska atomizacija” (1.) znači postupak raspršivanja toka rastaljene metalne slitine u kapljice promjera 500 mikrometara ili manje mlazom plina pod visokim tlakom.

„Geografska raspršenost” (6.) odnosi se na stanje kad je svako mjesto udaljeno od bilo kojeg drugog mjesta više od 1 500 m u bilo kojem smjeru. Mobilne se senzore uvijek smatra „geografski raspršenima”.

„Setovi za navođenje” (7.) znači sustavi koji integriraju postupak mjerenja i izračunavanja položaja i brzine vozila (tj. navigaciju) s postupkom izračunavanja i odašiljanja zapovijedi sustavima za kontrolu leta vozila kako bi se ispravila putanja.

„Vruća izostatska denzifikacija” (2.) znači postupak izlaganja odljevka povišenom tlaku pri temperaturama višima od 375 K (102 °C) u zatvorenoj komori upotrebom različitih medija (plin, tekućina, čvrste čestice itd.) radi stvaranja jednake sile u svim smjerovima i smanjivanja ili uklanjanja unutarnjih šupljina u odljevku.

„Hibridni integrirani sklop” (3.) znači bilo koja kombinacija integriranog sklopa (integriranih sklopova), ili integriranih sklopova s ,elementima sklopa’ ili ‚diskretnim komponentama’ koje su zajedno povezane kako bi obavljale određene funkcije, i koje imaju sve navedene značajke:

a. sadržavaju barem jedan neučahureni uređaj;

b. povezani su zajedno tipičnim metodama proizvodnje integriranih sklopova;

c. moguće ih je zamijeniti kao cjelinu i

d. obično ih se ne može rastaviti.

VAŽNA NAPOMENA 1. ‚Element sklopa’: jedan aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

VAŽNA NAPOMENA 2. ‚Diskretna komponenta’: posebno pakiran ‚element sklopa’ s vlastitim vanjskim priključcima.

„Poboljšanje slike” (4.) znači obrada slika koje nose informacije dobivene izvana algoritmima kao što su vremenska kompresija, filtriranje, ekstrakcija, odabir, korelacija, konvolucija ili transformacija između domena (npr. brzi Fourierov transform ili Walsheva transformacija). To ne uključuje algoritme koji upotrebljavaju samo linearnu ili rotacijsku transformaciju jedne slike, kao što je translacija, ekstrakcija značajki, bilježenje ili lažno bojenje.

„Imunotoksin” (1.) je spoj jedne stanice određenog monoklonskog antitijela i „toksina” ili „podjedinice toksina”, koji selektivno djeluje na oboljele stanice.

„U javnom vlasništvu” (NTO, NNT, NSO), kako se ovdje primjenjuje, znači „tehnologija” ili „softver” koji su nakon daljnjeg širenja stavljeni na raspolaganje bez ograničenja (ograničenja zbog autorskih prava ne znače da „tehnologija” ili „softver” nisu „u javnom vlasništvu”).

„Sigurnost informacija” (GSN GISN 5.) sva su sredstva i funkcije kojima se osiguravaju dostupnost, povjerljivost ili cjelovitost informacija ili komunikacija, isključujući sredstva i funkcije koji štite od kvarova. To uključuje „kriptografiju”, „kriptografsku aktivaciju”, ‚kriptoanalizu’, zaštitu od kompromitirajućeg odljeva informacija i računalnu sigurnost.

Tehnička napomena:

‚Kriptoanaliza’: analiza kriptografskog sustava ili njegovih ulaznih i izlaznih podataka kako bi se dobile povjerljive varijable ili osjetljivi podaci, uključujući i nekriptirani tekst.

„Trenutačna širina pojasa” (3., 5., 7.) znači širina pojasa kod koje izlazna snaga ostaje konstantno unutar 3 dB bez podešavanja ostalih radnih parametara.

„Instrumentalni doseg” (6.) znači određeni nedvosmisleni prikaz dometa radara.

„Izolacija” (9.) se primjenjuje na dijelove raketnog motora, tj. kućište, mlaznicu, uvodnike, obloge kućišta, i uključuje vulkanizirane ili poluvulkanizirane složene gumene ploče koje sadržavaju izolacijski ili vatrostalni materijal. Može se ugraditi i kao navlaka ili zaklopac za smanjenje naprezanja.

„Unutarnja obloga” (9.) pogodna je za povezivanje između čvrstoga goriva i kućišta ili izolacijske obloge. Obično se po unutarnjosti kućišta nanosi vatrostalni ili izolacijski materijal na bazi tekućih polimera, npr. polibutadien s hidroksilnim završecima (HTPB) punjen ugljikom ili drugi polimer uz dodatak vulkanizacijskih agensa.

„Pravi magnetski gradiometar” (6.) jednostruki je osjetljivi element gradijenta magnetskog polja i povezana elektronika čiji su izlazni podaci mjera gradijenta magnetnog polja.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „magnetski gradiometar”.

„Softver za neovlašteni ulazak” (4.) znači „softver” koji je posebno oblikovan ili preinačen kako ga ne bi otkrili ‚alati za nadzor’ ili kako bi se probile ,zaštitne protumjere’ računala ili uređaja koji se može spajati na internet i izvršava bilo koju od sljedećih radnji:

a. izvlačenje podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili

b. izmjena uobičajenog puta za izvršavanje programa ili postupka kako bi se omogućilo izvršavanje uputa dobivenih izvana.

Napomene:

1. „Softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg:

a. hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE);

b. „softver” za upravljanje digitalnim pravima (DRM) ili

c. „softver” oblikovan s ciljem da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja ili povrata imovine.

2. uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila.

Tehničke napomene:

1. ‚Alati za nadzor’: „softver” ili hardverski uređaji kojima se nadziru rad sustava ili procesi pokrenuti na nekom uređaju. To uključuje proizvode za zaštitu od računalnih virusa (AV), proizvode za zaštitu krajnjih točaka, proizvode za osobnu sigurnost (PSP), sustave za otkrivanje neovlaštenih ulazaka (IDS), sustave za sprječavanje neovlaštenih ulazaka (IPS) ili vatrozidove.

2. ‚Zaštitne protumjere’: tehnike namijenjene osiguravanju sigurnog izvršavanja koda, kao što je Data Execution Prevention (sprječavanje izvršavanja podataka, DEP), Address Space Layout Randomisation (nasumično raspoređivanje adresnog prostora, ASLR) ili testno okruženje.

„Izolirane žive kulture” (1.) uključuje žive kulture u neaktivnom obliku i liofilizirane.

„Izostatske preše” (2.) znači oprema kojom je moguće tlačiti zatvorenu komoru kroz različite medije (plin, tekućina, čvrste čestice itd.) kako bi se stvorio jednak tlak u svim smjerovima unutar komore na predmet koji se obrađuje ili materijal.

„Laser” (0., 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9.) je proizvod koji proizvodi prostorno i vremenski koherentno svjetlo pojačavanjem s pomoću stimulirane emisije zračenja.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „Kemijski laser”; „CW laser”; „Impulsni laser”; „Laser izuzetno velike snage”; „Prijenosni laser”.

„Biblioteka” (1.) (parametarska tehnička baza podataka) znači zbirka tehničkih informacija, upućivanje na koje može poboljšati radni učinak odgovarajućih sustava, opreme ili komponenti.

„Vozila lakša od zraka” (9.) znači baloni i „zračni brodovi” koji za polijetanje upotrebljavaju topao zrak ili neke druge plinove lakše od zraka kao što su npr. helij ili vodik.

„Linearnost” (2.) (obično mjerena kao nelinearnost) znači najveće odstupanje od stvarnih značajki (prosječna očitavanja na gornjem i donjem dijelu skale), pozitivno ili negativno, od ravne crte postavljene tako da izjednačava i smanjuje najveća odstupanja.

„Lokalna mreža” (4., 5.) sustav je za podatkovnu komunikaciju koji ima sve sljedeće značajke:

a. omogućuje proizvoljnom broju neovisnih ‚podatkovnih uređaja’ da komuniciraju izravno jedan s drugim i

b. ograničena je na geografsko područje umjerene veličine (npr. poslovna zgrada, tvornica, kompleks zgrada, skladište).

VAŽNA NAPOMENA ‚Podatkovni uređaj’ znači oprema koja može prenositi ili primati nizove digitalnih informacija.

„Magnetski gradiometri” (6.) instrumenti su namijenjeni otkrivanju prostornih varijacija magnetskih polja iz izvora izvan instrumenta. Sastoje se od višestrukih „magnetometara” i povezane elektronike čiji su izlazni podaci mjera gradijenta magnetnog polja.

VAŽNA NAPOMENA Vidi i „pravi magnetski gradiometar”.

„Magnetometri” (6.) su instrumenti namijenjeni otkrivanju magnetskih polja iz izvora izvan instrumenta. Sastoje se od jednostrukog osjetljivog elementa magnetskog polja i povezane elektronike čiji su izlazni podaci mjera magnetskog polja.

„Središnja memorija” (4.) znači primarna memorija za podatke ili upute za brzi pristup središnje procesorske jedinice. Sastoji se od unutarnje memorije „digitalnog računala” i svakog njegovog hijerarhijskog proširenja, kao što su predmemorija ili proširena memorija s neslijednim pristupom.

„Materijali otporni na korozivno djelovanje UF6” (0.) uključuju bakar, slitine bakra, nehrđajući čelik, aluminij, aluminijev oksid, slitine aluminija, nikal ili slitine čiji je maseni udio nikla 60 % ili veći te fluorirane ugljikovodične polimere.

„Matrica” (1., 2., 8., 9.) znači znatno kontinuirana faza koja ispunjava prostor između čestica, niti ili vlakana.

„Mjerna nesigurnost” (2.) karakterističan je parametar koji određuje u kojem se rasponu oko izlazne vrijednosti nalazi ispravna vrijednost mjerljive varijable s razinom pouzdanosti od 95 %. Uključuje neispravljena sistemska odstupanja, neispravljen mrtvi hod i nasumična odstupanja (upućivanje na ISO 10360-2).

„Mehaničko stvaranje slitine” (1.) znači postupak legiranja koji proizlazi iz vezanja, lomljenja i ponovnog vezanja elementarnih i glavnih prahova slitine mehaničkim djelovanjem. Nemetalne čestice mogu biti uključene u slitinu dodavanjem odgovarajućih prahova.

„Ekstrakcija taline” (1.) znači postupak ‚brze solidifikacije’ i izvlačenja proizvoda slitine u obliku vrpce ulaganjem kratkog segmenta rotirajućeg ohlađenog bloka u kupku rastaljene metalne slitine.

VAŽNA NAPOMENA ‚Brza solidifikacija’: solidifikacija rastaljenog materijala pri brzinama hlađenja većima od 1 000 K/s.

„Zavrtanje taline” (1.) znači postupak ‚brze solidifikacije’ rastaljenog metalnog mlaza koji pada na rotirajući rashladni blok, čime se stvara lisnat, vrpčast ili štapićast proizvod.

VAŽNA NAPOMENA ‚Brza solidifikacija’: solidifikacija rastaljenog materijala pri brzinama hlađenja većima od 1 000 K/s.

„Mikroračunalni mikrosklop” (3.) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadržava aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati upute za opću primjenu iz unutarnje memorije na podacima koji se nalaze u unutarnjoj memoriji.

VAŽNA NAPOMENA Unutarnja memorija može se povećati vanjskom memorijom.

„Mikroprocesorski mikrosklop” (3.) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadržava aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati seriju uputa za opću primjenu iz vanjske memorije.

VAŽNA NAPOMENA 1. „Mikroprocesorski mikrosklop” obično ne sadržava integralnu memoriju dostupnu korisniku iako se memorija koja se nalazi na čipu može upotrebljavati za izvršavanje njezine logičke funkcije.

VAŽNA NAPOMENA 2. To uključuje skupove čipova koji su namijenjeni da rade zajedno kako bi obavljali funkciju „mikroprocesorskog mikrosklopa”.

„Mikroorganizmi” (1., 2.) znači bakterije, virusi, mikoplazme, rikecije, klamidije ili gljivice, prirodne, poboljšane ili modificirane, u obliku „izoliranih živih kultura” ili kao materijal koji uključuje živi materijal koji je bio namjerno inokuliran ili kontaminiran takvim kulturama.

„Projektili” (1., 3., 6., 7., 9.) znači cjelokupni raketni sustavi i sustavi bespilotnih letjelica, koji mogu nositi najmanje 500 kg tereta i imaju doseg od najmanje 300 km.

„Monofilament” (1.) ili filament najmanji je dio vlakna, obično promjera nekoliko mikrometara.

„Monolitni integrirani sklop” (3.) znači kombinacija pasivnih ili aktivnih ‚elemenata sklopa’ ili oboje koji:

a. oblikovani su postupcima difuzije, usađivanja ili taloženja u ili na jednostruki poluvodički komad materijala, takozvani ‚čip’;

b. mogu se smatrati nedjeljivo spojenima i

c. obavljaju funkciju(e) sklopa.

VAŽNA NAPOMENA ‚Element sklopa’ jedan je aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Monolitni mikrovalni integrirani sklop” („MMIC”) (3., 5.) znači „monolitni integrirani sklop” koji radi na mikrovalnim frekvencijama ili frekvencijama milimetarskog vala.

„Monospektralni slikovni senzori” (6.) mogu prikupljati slikovne podatke iz jednog odvojenog spektralnog područja.

„Integrirani sklop s više čipova” (3.) znači dva ili više „monolitnih integriranih sklopova” spojenih sa zajedničkom „podlogom”.

„Multispektralni slikovni senzori” (6.) mogu istodobno ili serijski prikupljati slikovne podatke iz dvaju ili više odvojenih spektralnih područja. Senzori koji imaju više od dvadeset odvojenih spektralnih područja katkad se nazivaju hiperspektralni slikovni senzori.

„Prirodni uranij” (0.) znači uranij koji sadržava smjese izotopa kako se pojavljuju u prirodi.

„Upravljački sklop pristupa mreži” (4.) znači fizičko sučelje prema distribuiranoj komutacijskoj mreži. On se koristi zajedničkim medijem koji posvuda radi na istoj „brzini digitalnog prijenosa” i koji upotrebljava posrednika (npr. token ili očitavanje signala-nositelja) za prijenos. Neovisno o svima ostalima, on odabire pakete podataka ili skupine podataka (npr. IEEE 802) koji su mu upućeni. To je sklop koji može biti integriran u računalo ili telekomunikacijsku opremu kako bi se osigurao komunikacijski pristup.

„Neuronsko računalo” (4.) znači računalni uređaj oblikovan ili preinačen tako da oponaša ponašanje neurona ili skupa neurona, tj. računalni uređaj čiji hardver ima sposobnost modulacije težina i broja međusobnih veza brojnih računalnih komponenti na temelju prethodnih podataka.

„Nuklearni reaktor” (0.) znači cjelokupni reaktor koji može raditi tako da održava kontroliranu samoodrživu fisijsku lančanu reakciju. „Nuklearni reaktor” uključuje sve predmete unutar reaktorske posude ili izravno pričvršćene na nju, opremu koja upravlja razinom snage u jezgri i komponente koje obično sadržavaju primarno sredstvo za hlađenje jezgre reaktora, koje dolaze u izravan dodir s njim ili ga kontroliraju.

„Numeričko upravljanje” (2.) znači automatsko upravljanje procesom koje izvršava uređaj koji upotrebljava numeričke podatke koji se obično uvode tijekom trajanja procesa (upućivanje na: ISO 2382 ).

„Kod objekta” (NSO) znači izvršni oblik opreme prikladnog izraza jednog ili više procesa („izvorni kod” (izvorni jezik)) koji je sastavio sustav programiranja.

„Rad, administriranje ili održavanje” („OAM”) (5.) znači izvođenje jednog od sljedećih zadataka ili više njih:

a. uspostavljanje bilo čega od sljedećeg ili upravljanje time:

1. računi ili privilegiji korisnika ili administratora;

2. postavke predmeta ili

3. podaci za provjeru autentičnosti koji služe kao podrška zadacima opisanima u stavcima a.1. ili a.2.;

b. nadzor ili upravljanje radnim uvjetima ili radnim učinkom predmeta ili

c. upravljanje zapisima ili podacima revizije koji služe kao podrška bilo kojem od zadataka opisanih u stavcima a. ili b.

Napomena: „OAM” ne uključuje niti jedan od sljedećih zadataka ni njihovih pridruženih funkcija upravljanja ključem:

a. opskrba ili nadogradnja bilo koje kriptografske funkcionalnosti koja nije izravno povezana s utvrđivanjem podataka za provjeru autentičnosti koji služe kao podrška zadacima opisanima u stavcima a.1. ili a.2. ili s upravljanjem njima ili

b. izvođenje bilo koje kriptografske funkcionalnosti u prosljeđivanju ili podatkovnoj ravnini predmeta.

„Optičko računalo” (4.) znači računalo oblikovano ili preinačeno za upotrebu svjetla za prikazivanje podataka, čiji se računalni logički elementi temelje na izravno spojenim optičkim uređajima.

„Optički integrirani sklop” (3.) znači „monolitni integrirani sklop” ili „hibridni integrirani sklop” koji sadržava jedan ili više dijelova namijenjenih da funkcioniraju kao fotosenzor ili fotoemiter ili da obavljaju optičku ili elektrooptičku funkciju ili više njih.

„Optičko prebacivanje” (5.) znači usmjeravanje ili prebacivanje signala u optičkom obliku bez pretvaranja u električne signale.

„Ukupna gustoća struje” (3.) znači ukupni broj amper-navoja zavojnice (tj. zbroj broja navoja pomnožen najjačom strujom koju prenosi svaki navoj) podijeljen ukupnim presjekom zavojnice (uključujući supravodljive filamente, metalnu matricu u koju su integrirani supravodljivi filamenti, materijal koji je obavija, kanale za hlađenje itd.).

„Država sudionica” (7., 9.) država je koja sudjeluje u Wassenaarskom aranžmanu. (vidi www.wassenaar.org)

„Vršna snaga” (6.) znači najveća snaga postignuta tijekom „trajanja impulsa”.

„Osobna mreža” (5.) znači podatkovni komunikacijski sustav koji ima sve sljedeće značajke:

a. omogućuje proizvoljnom broju neovisnih ili međusobno povezanih ‚podatkovnih uređaja’ da komuniciraju izravno jedan s drugim i

b. ograničen je na komunikaciju između uređaja u neposrednoj blizini pojedinca ili upravljačkog sklopa uređaja (npr. prostorija, ured ili automobil te prostor koji ih neposredno okružuje).

Tehnička napomena:

‚Podatkovni uređaj’ znači oprema koja može prenositi ili primati nizove digitalnih informacija.

„Atomizacija plazmom” (1.) znači postupak kojim se rastaljen mlaz ili kruti metal razbija u kapljice promjera 500 μm ili manje plazma plamenicima u okruženju inertnog plina.

„Upravljanje snagom” (7.) znači promjena prenesene snage signala visinomjera tako da je primljena snaga na visini leta „zrakoplova” uvijek na minimumu potrebnom za utvrđivanje visine.

„Prethodno izdvojen” (0., 1.) znači primjena svakog postupka kojem je namjena povećati koncentraciju nadziranog izotopa.

„Primarna kontrola leta” (7.) znači kontrola stabilnosti ili upravljanja „zrakoplova” s pomoću generatora sile/momenta, tj. aerodinamičnih kontrolnih površina ili vektoriranjem sile potiska.

„Glavni element” (4.), kako se primjenjuje u kategoriji 4., jest „glavni element” kad je njegova zamjenska vrijednost veća od 35 % ukupne vrijednosti sustava čiji je on element. Vrijednost elementa cijena je koju je proizvođač sustava ili integrator sustava platio za element. Ukupna vrijednost uobičajena je međunarodna prodajna cijena neovisnim strankama u trenutku proizvodnje ili slaganja pošiljke.

„Proizvodnja” (NTO, NNT, sve kategorije) znači sve proizvodne faze, kao što su: konstruiranje, proizvodni inženjering, proizvodnja, integracija, sklapanje (montaža), pregled, ispitivanje, osiguranje kvalitete.

„Oprema za proizvodnju” (1., 7., 9.) znači alati, predlošci, naprave, šablone, matrice, kalupi, strojni pribor, naprave za učvršćivanje i poravnavanje, oprema za ispitivanje, ostali strojevi i njihove komponente, ograničeno na one koji su posebno oblikovani ili preinačeni za „razvoj” ili za jednu ili više faza „proizvodnje”.

„Proizvodna postrojenja” (7., 9.) znači „oprema za proizvodnju” i posebno izrađen softver integriran u instalacije za „razvoj” ili za jednu ili više faza „proizvodnje”.

„Program” (2., 6.) znači slijed uputa za izvršenje procesa koji ima takav oblik, ili ga se može pretvoriti u takav oblik, da ga računalo može izvršiti.

„Kompresija impulsa” (6.) znači kodiranje i obrada signalnog impulsa radara dugog trajanja u impuls kratkog trajanja uz zadržavanje korisnih značajki velike energije impulsa.

„Trajanje impulsa” (6.) trajanje je impulsa „lasera” i znači vrijeme između točaka polovice snage na vodećem rubu i pratećem rubu pojedinačnog impulsa.

„Impulsni laser” (6.) znači „laser” čije je „trajanje impulsa” 0,25 sekundi ili manje.

„Kvantna kriptografija” (5.) znači skup tehnika za uspostavljanje zajedničkog ključa za „kriptografiju” mjerenjem kvantnomehaničkih osobina nekog fizičkog sustava (uključujući fizičke osobine koje isključivo određuje kvantna optika, kvantna teorija polja ili kvantna elektrodinamika).

„Otpornost radara na aktivno ometanje promjenom radne frekvencije” (6.) znači svaka tehnika kojom se u pseudoproizvoljnom slijedu mijenja nosiva frekvencija impulsnog radarskog odašiljača između impulsa ili između skupina impulsa u iznosu jednakom širini pojasa impulsa ili većem od nje.

„Prošireni spektar radara” (6.) znači bilo koja tehnika modulacije za širenje energije koja potječe od signala s relativno uskim frekvencijskim područjem, kroz puno šire frekvencijsko područje, upotrebom nasumičnog ili pseudonasumičnog kodiranja.

„Osjetljivost na zračenje” (6.) jest osjetljivost na zračenje (mA/W) = 0,807 × (valna dužina u nm) × kvantna učinkovitost (QE).

Tehnička napomena:

Kvantna učinkovitost obično se izražava u postocima iako je u ovoj jednadžbi izražena kao decimalni broj manji od jedan, tj. 78 % = 0,78.

„Širina pojasa u stvarnom vremenu” (3.) za „analizatore signala” najširi je frekvencijski raspon za koji analizator može podatke iz vremenske domene kontinuirano pretvarati u rezultate u domeni frekvencija s pomoću Fourierove ili neke druge diskretne transformacije vremena kojom se svaka dolazna vremenska točka obrađuje bez smanjenja mjerene amplitude za više od 3 dB ispod stvarne amplitude signala koje uzrokuju prekidi ili učinci uokvirivanja, dok izlaze ili se prikazuju transformirani podaci.

„Obrada u stvarnom vremenu” (6.) znači obrada podataka računalnim sustavom kojom se pruža potrebna razina usluge kao funkcija raspoloživih izvora unutar zajamčenog vremena odziva, bez obzira na opterećenje sustava, kada je stimulirana vanjskim događajem.

„Ponovljivost” (7.) znači stupanj usklađenosti među ponovljenim mjerenjima iste varijable u istim radnim uvjetima kada se između mjerenja pojave promjene uvjeta ili razdoblja mirovanja. (upućivanje na: IEEE STD 528-2001 (jedan sigma standardne devijacije))

„Potrebna” (NTO, 5., 6., 7., 9.), ako se primjenjuje na „tehnologiju” odnosi se samo na onaj dio „tehnologije” koji je osobito odgovoran za postizanje ili proširenje razina, značajki ili funkcija nadziranog izvođenja. Takvu „potrebnu”„tehnologiju” može dijeliti različita roba.

„Razlučivost” (2.) znači najmanji prirast na mjernom uređaju; kod digitalnih instrumenata, najmanji značajan bit (upućivanje na: ANSI B-89.1.12).

„Sredstvo za suzbijanje nereda” (1.) znači tvari koje u očekivanim uvjetima upotrebe u svrhu suzbijanja nereda kod ljudi uzrokuju senzorne smetnje ili fizičku nesposobnost u vrlo kratkom vremenskom razdoblju koji prestaju ubrzo nakon prekida izlaganja njima.

Tehnička napomena:

Suzavci su podskup „sredstava za suzbijanje nereda”.

„Robot” (2., 8.) znači mehanizam za manipulaciju koji može imati kontinuiranu putanju ili putanju od točke do točke, može upotrebljavati senzore i ima sve sljedeće značajke:

a. multifunkcionalan je;

b. može postavljati ili orijentirati materijal, dijelove, alate ili posebne uređaje promjenjivim pokretima u trodimenzionalnom prostoru;

c. uključuje tri ili više servo uređaja sa zatvorenom ili otvorenom petljom koji mogu uključivati i koračne motore i

d. ima „mogućnost korisničkog programiranja” s pomoću metode nauči/ponovi ili s pomoću elektroničkog računala koje može biti programibilan logički kontroler, tj. bez mehaničke intervencije.

VAŽNA NAPOMENA Navedena definicija ne uključuje sljedeće uređaje:

1. mehanizmi za manipulaciju kojima se može upravljati samo ručno ili daljinski;

2. mehanizmi za manipulaciju s fiksnim slijedom koji su automatizirani pokretni uređaji koji rade prema mehanički fiksnim programiranim pokretima. Program je mehanički ograničen fiksnim zaustavnicima kao što su klinovi ili zupci. Niz pokreta i odabir putanja ili kutova nisu varijabilni ili promjenjivi mehaničkim, elektroničkim ili električnim putem;

3. mehanički upravljani mehanizmi za manipulaciju s promjenjivim slijedom koji su automatizirani pokretni uređaji koji rade prema mehanički fiksnim programiranim pokretima. Program je mehanički ograničen fiksnim, ali podesivim zaustavnicima kao što su klinovi ili zupci. Slijed pokreta i odabir putanja ili kutova promjenjiv je u okviru fiksnog uzorka programa. Varijacije ili izmjene uzorka programa (npr. promjene klinova ili zamjena zubaca) u jednoj ili više osi kretanja postižu se samo mehaničkim postupcima;

4. Mehanizmi za manipulaciju s promjenjivim slijedom koji nisu servo upravljani i koji su automatizirani pokretni uređaji koji rade prema mehanički fiksnim programiranim pokretima. Program je varijabilan, ali se slijed nastavlja samo binarnim signalom iz mehanički fiksnih električnih binarnih uređaja ili podesivih zaustavnika;

5. dizalice za slaganje u uspravnim redovima definirane kao sustav za koordinatnu manipulaciju u Kartezijevom sustavu izrađen kao sastavni dio vertikalnog niza posuda za skladištenje i oblikovan za pristup sadržajima tih posuda radi skladištenja ili dohvata.

„Rotacijska atomizacija” (1.) znači postupak kojim se centrifugalnom silom usitnjava tok ili količina rastaljenog metala u kapljice promjera 500 mikrometara ili manje.

„Roving” (1.) je snop (obično 12 – 120) približno usporednih ‚pramenova’.

VAŽNA NAPOMENA ‚Pramen’ je snop „monofilamenata” (obično više od 200) uređenih približno usporedno.

„Radijalno zanošenje” (2.) (out-of-true running) znači radijalni pomak pri jednom okretu glavnog vretena mjereno u ravnini okomito na os vretena u točki izvan ili unutar površine koja se okreće i koju se ispituje (upućivanje na: ISO 230/1 1986, stavak 5.61.).

„Skalirajući faktor” (žiroskop ili akcelerometar) (7.) znači omjer promjene izlaznih podataka i promjene ulaznih podataka koji treba mjeriti. Skalirajući faktor općenito se procjenjuje kao nagib ravne linije koju se može postaviti metodom najmanjih kvadrata za ulazne-izlazne podatke dobivene cikličkim variranjem ulaznih podataka kroz cijelo područje ulaznih podataka.

„Vrijeme smirivanja” (3.) znači vrijeme potrebno da izlazna vrijednost dođe u područje unutar jedne polovine bita konačne vrijednosti prilikom prebacivanja između bilo kojih dviju razina pretvarača.

„Analizatori signala” (3.) znači uređaji koji mogu mjeriti i prikazivati temeljne značajke jednofrekvencijskih komponenti višefrekvencijskih signala.

„Obrada signala” (3., 4., 5., 6.) znači obrada izvana dobivenih signala koji nose informacije algoritmima kao što su vremenska kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ili transformacije među domenama (npr. brzi Fourierov transform ili Walsheva transformacija).

„Softver” (NSO, sve kategorije) znači skup jednog ili više „programa” ili ‚mikroprograma’ fiksiranih u bilo kojem opipljivom mediju izražavanja.

VAŽNA NAPOMENA ‚Mikroprogram’ znači slijed elementarnih uputa koje se drže u posebnoj memoriji, čije izvršavanje započinje uvođenjem njegove referentne upute u registar uputa.

„Izvorni kod” (ili izvorni jezik) (6., 7., 9.) prikladan je izraz za jedan ili više procesa koji se s pomoću sustava programiranja mogu pretvoriti u izvršni oblik opreme („kod objekta” (ili objektni jezik)).

„Svemirska letjelica” (9.) znači aktivni i pasivni sateliti i svemirske sonde.

„Tijelo svemirske letjelice” (9.) znači oprema kojom se pruža potporna infrastruktura „svemirske letjelice” i mjesto za „teret svemirske letjelice”.

„Teret svemirske letjelice” (9.) znači oprema pričvršćena na „tijelo svemirske letjelice”, oblikovana za izvođenje misije u svemiru (npr. komunikacije, promatranje, znanost).

„Prikladni za upotrebu u svemiru” (3., 6., 7.) znači proizvodi oblikovani, proizvedeni ili potvrđeni na temelju uspješnog testiranja za rad na visinama većim od 100 km iznad površine Zemlje ili višima.

VAŽNA NAPOMENA Utvrđivanje da je određeni predmet „prikladan za upotrebu u svemiru” na temelju ispitivanja ne znači da su i drugi predmeti iz istog proizvodnog ciklusa ili serije modela „prikladni za upotrebu u svemiru” ako nisu pojedinačno ispitani.

„Posebni fisibilni materijal” (0.) znači plutonij-239, uranij-233, „uranij obogaćen izotopima 235 ili 233” i bilo koji drugi materijal koji sadržava navedeno.

„Specifični modul” (0., 1., 9.) jest Youngov modul u paskalima, jednak N/m2 podijeljeno specifičnom težinom u N/m3, mjereno pri temperaturi od (296 + 2) K ((23 + 2) °C) i relativnoj vlažnosti od (50 + 5) %.

„Specifična vlačna čvrstoća” (0., 1., 9.,) jest granična vlačna čvrstoća u paskalima, jednaka N/m2 podijeljeno specifičnom težinom u N/m3, mjereno pri temperaturi od (296 + 2) K ((23 + 2) °C) i relativnoj vlažnosti od (50 + 5) %.

„Žiroskopi s rotirajućom masom” (7.) znači žiroskopi koji upotrebljavaju stalno rotirajuću masu za registraciju kutnog pomaka.

„Kaljenje pljuskanjem” (1.) znači postupak za ‚brzu solidifikaciju’ toka rastaljenog metala koji udara o rashlađeni blok tvoreći plosnat proizvod.

VAŽNA NAPOMENA ‚Brza solidifikacija’ rastaljenog materijala pri brzinama hlađenja većima od 1 000 K/s.

„Prošireni spektar” (5.) znači tehnika kojom se energija u relativno uskom pojasu komunikacijskog kanala širi kroz mnogo širi spektar energije.

Radar „proširenog spektra” (6.) – vidi „prošireni spektar radara”.

„Stabilnost” (7.) znači standardno odstupanje (1 sigma) varijacije