02014XC0122(04) — HR — 01.07.2014 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

( C 019 22.1.2014, 4)

Koju je izmijenila:

C 198

▼B

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja

2014/C 19/04

(c)

(c)

(c)

1. UVOD

1. Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija može smatrati da je državna potpora za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti sukladna s unutarnjim tržištem ako takva potpora nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Iz razloga utvrđenih u ovim Smjernicama, Komisija zauzima stajalište da su razvoj tržišta rizičnog financiranja i olakšavanje pristupa rizičnom financiranju malim i srednjim poduzećima („MSP”), malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije iznimno važni za gospodarstvo Unije u cjelini.

3. Unatoč njihovim mogućnostima rasta, mala i srednja poduzeća mogu se suočiti s poteškoćama u dobivanju pristupa financiranju, posebno u ranoj fazi njihova razvoja. U središtu tih poteškoća nalazi se problem asimetričnih informacija: mala i srednja poduzeća, posebno dok su još u početnoj fazi, često nisu u mogućnosti ulagačima dokazati kreditnu sposobnost ili održivost poslovnih planova. U takvim okolnostima, vrsta aktivne dubinske analize koju ulagači provode radi financiranja većih društava ne bi bila vrijedna ulaganja u slučaju transakcija u koje su uključena navedena mala i srednja poduzeća jer su troškovi dubinske analize previsoki u odnosu na vrijednost ulaganja. Stoga, neovisno o kvaliteti njihova projekta i mogućnosti rasta, navedena mala i srednja poduzeća uglavnom ne mogu dobiti pristup nužnim financijskim sredstvima sve dok nemaju dobre rezultate i dostatna jamstva. Zbog takvih asimetričnih informacija moguće je da tržišta financiranja poslovanja ne uspiju osigurati potrebno financiranje vlasničkog kapitala ili duga novoosnovanim i potencijalno brzorastućim malim i srednjim poduzećima što dovodi do trajne nesavršenosti tržišta kapitala onemogućavajući da ponuda zadovolji potražnju po cijeni prihvatljivoj objema stranama, što negativno utječe na mogućnosti rasta MSP-ova. Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogu se, u određenim okolnostima, suočiti s istim tržišnim nedostatkom.

4. Posljedice izostanka financiranja trgovačkog društva nadilaze taj pojedinačni subjekt, posebno zbog vanjskih učinaka na rast. U mnogim uspješnim sektorima uočljiv je rast produktivnosti ne zbog porasta produktivnosti društava prisutnih na tržištu, nego zbog toga što učinkovitija i tehnološki naprednija društva rastu na račun onih manje učinkovitih (ili onih sa zastarjelim proizvodima). Dublje posljedice na rast produktivnosti mogle bi biti negativne u mjeri u kojoj taj proces narušavaju potencijalno uspješna društva koja ne mogu doći do financijskih sredstava. Omogućavanjem ulaska na tržište širem broju društava mogao bi se potaknuti rast.

6. Pristup malih i srednjih poduzeća financiranju cilj je od zajedničkog interesa na kojem se temelji strategija Europa 2020. ( 1 ). Posebno, cilj je vodeće inicijative „Unija inovacija” ( 2 ) poboljšati okvirne uvjete i pristup financijama za istraživanje i inovacije kako bi se osiguralo da se inovativne ideje mogu pretvoriti u proizvode i usluge kojima se stvaraju rast i radna mjesta. Osim toga, vodeća inicijativa „Industrijska politika za razdoblje globalizacije” ( 3 ) osmišljena je kako bi se unaprijedilo poslovno okruženje te podržao razvoj snažne i održive industrijske baze koja se može tržišno natjecati na svjetskoj razini. Plan za Europu koja učinkovitije raspolaže resursima ( 4 ) zahtijeva okvirne uvjete za povećanje sigurnosti ulagača i bolji pristup financiranju društvima sa zelenim ulaganjima koja slove kao rizičnija ili imaju dulja razdoblja povrata uloženog kapitala. Nadalje, Zakonom o malom poduzetništvu ( 5 ) utvrđuje se određeni broj vodećih načela za sveobuhvatnu politiku osmišljenu za podršku razvoju malih i srednjih poduzeća. Jedno od tih načela jest olakšati pristup financiranju malim i srednjim poduzećima. To načelo odražava se i u Aktu o jedinstvenom tržištu ( 6 ).

10. U skladu s tim političkim inicijativama, Komisija namjerava iskoristiti proračun Unije kako bi olakšala pristup financiranju za mala i srednja poduzeća u cilju rješavanja strukturnih tržišnih nedostataka zbog kojih se ograničava rast malih i srednjih poduzeća. U tom su smislu izrađeni prijedlozi za unaprjeđenje primjene novih financijskih instrumenata ( 12 ) na temelju višegodišnjeg financijskog okvira 2014.–2020. (VFO). Unijinim programima financiranja COSME ( 13 ) i Obzor 2020. ( 14 ) posebno će se nastojati unaprijediti uporaba javnih resursa kroz mehanizme financiranja s podjelom rizika u korist malih i srednjih poduzeća u početnoj fazi te fazi rasta i prijenosa, kao i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativnih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, s posebnim naglaskom na aktivnostima za pružanje stalne podrške od inovacije do tržišta, uključujući komercijalnu provedbu rezultata istraživanja i razvoja („IR”) ( 15 ).

(c) racionaliziranju pravila u cilju osiguranja bržeg donošenja odluka.

14. U smislu navedenoga smatralo se primjerenim izvršiti temeljitu reviziju režima državnih potpora koji se primjenjuje na mjere rizičnoga kapitala, uključujući one obuhvaćene Uredbom o općem skupnom izuzeću ( 21 ), u cilju promicanja učinkovitijeg i djelotvornijeg pristupa raznim oblicima rizičnog financiranja za širu kategoriju prihvatljivih poduzeća. Za te skupno izuzete mjere prijava nije potrebna jer se pretpostavlja da se njima otklanja tržišni nedostatak, da su primjerene i razmjerne, da djeluju kao poticaj te da sva narušavanja tržišnog natjecanja svode na najmanju mjeru.

2. PODRUČJE PRIMJENE SMJERNICA I DEFINICIJE

16. Međutim, države članice mogu odlučiti oblikovati mjere rizičnog financiranja tako da one ne uključuju državnu potporu iz članka 107. stavka 1. Ugovora, primjerice jer zadovoljavaju test subjekta u tržišnom gospodarstvu ili ispunjuju uvjete iz primjenjive Uredbe o potporama de minimis ( 22 ). O tome nije potrebno obavijestiti Komisiju.

22. Društvima uvrštenima na službene popise burze ili reguliranog tržišta ne može se dodijeliti potpora za rizično financiranje s obzirom na to da se njihovim uvrštavanjem na popis dokazuje da su sposobna privući privatno financiranje.

28. Komisija neće primijeniti načela utvrđena u ovim Smjernicama na mjere koje same po sebi, uvjetima koji su s njima povezani ili metodom financiranja, obuhvaćaju neodvojivu povredu prava Unije ( 24 ), posebno:

(c) mjere kojima se krši članak 63. Ugovora o slobodnom kretanju kapitala.

2.1. Test subjekta u tržišnom gospodarstvu

2.1.1. Potpora ulagačima

2.1.2. Potpora financijskom posredniku i/ili njegovu upravitelju

39. Ako mjerom rizičnog financiranja upravlja zaduženi subjekt koji ne ulaže zajedno s državom članicom, smatra se da je zaduženi subjekt sredstvo za usmjeravanje financiranja, a ne korisnik potpore, sve dok za to ne prima prekomjernu naknadu. Međutim, ako zaduženi subjekt osigurava sredstva za mjeru ili ulaže zajedno s državom članicom na način sličan financijskim posrednicima, Komisija će morati procijeniti prima li zaduženi subjekt državnu potporu.

2.1.3. Potpora poduzetnicima u koje se ulaže

44. Kada je potpora prisutna na razini ulagača, financijskog posrednika ili njegovih upravitelja, Komisija će općenito smatrati da je barem djelomično proslijeđena ciljanim poduzetnicima. To je slučaj čak i ako upravitelji financijskog posrednika odluke o ulaganju donose čistom komercijalnom logikom.

2.2. Potpora za rizično financiranje koju je potrebno prijaviti

46. Države članice moraju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, obavijestiti o mjerama rizičnog financiranja koje čine državnu potporu u smislu članku 107. stavka 1. Ugovora (posebno ako ne zadovoljavaju test subjekta u tržišnom gospodarstvu), izvan su područja primjene Uredbe o potporama de minimis, ili ne zadovoljavaju sve uvjete za potporu za rizično financiranje utvrđene u Uredbi o općem skupnom izuzeću. Komisija će procijeniti sukladnost tih mjera s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Ove Smjernice usmjerene su na one mjere za rizično financiranje za koje će se najvjerojatnije utvrditi da su u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora, uz nekoliko uvjeta koji će biti detaljnije opisani u odjeljku 3. ovih Smjernica. Takve mjere mogu se svrstati u sljedeće tri kategorije.