02019R0159 — HR — 01.07.2022 — 007.005

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:





Koju je ispravio:









▼B

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/159

оd 31. siječnja 2019.

o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika







Članak 1.

1. U skladu s člancima 6. i 7., otvara se carinska kvota za uvoz u Uniju svake od 26 predmetnih kategorija proizvoda (definirane prema povezanim relevantnim oznakama KN u Prilogu I.) i za svako od razdoblja navedenih u Prilogu IV.1. i IV.2.

▼M3

2. Za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorija proizvoda 8 i 25.A, dio svake carinske kvote dodjeljuje se zemljama navedenima u Prilogu IV.

3. Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategorije proizvoda 8 i 25, dodjeljuje se prema načelu „prvi po redoslijedu”, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene.

▼B

4. Povlačenja svake tromjesečne kvote obustavljaju se dvadesetog radnog dana Komisije, nakon završetka tromjesečnog razdoblja. Na kraju svakog tromjesečja neiskorišteni saldo carinske kvote automatski se prenosi u sljedeće tromjesečje. Neiskorišteni saldo na kraju zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote ne prenosi se.

▼M9

5. Ako je relevantna carinska kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje za neke kategorije proizvoda može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo tijekom zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote. Za kategorije proizvoda 5, 9 i 21 neće biti dopušten daljnji pristup preostalom dijelu carinske kvote. Za kategorije proizvoda 12, 13, 14, 16, 20 i 27 bit će dopušten samo pristup određenoj količini unutar opsega carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju. U kategorijama proizvoda 1 i 4B nijedna zemlja izvoznica ne smije samostalno iskoristiti više od 30 % opsega preostale carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju svake godine primjene mjera. Za kategorije proizvoda 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 i 28 bit će dopušten pristup ukupnom opsegu carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju za odgovarajuće kategorije proizvoda.

▼B

6. Ako je relevantna carinska kvota iscrpljena ili ako za uvoz kategorija proizvoda nema relevantne carinske kvote, na kategorije proizvoda iz Priloga IV.1. primijenit će se dodatna pristojba po stopi od 25 %, koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno.

Članak 2.

1. Podrijetlo bilo kojeg proizvoda na koji se primjenjuje ova Uredba utvrđuje se u skladu s odredbama koje su na snazi u Uniji u pogledu nepovlaštenog podrijetla.

2. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se one odredbe povezane s carinskim pristojbama koje su na snazi. Zatezne kamate koje se plaćaju u slučaju povrata kojim se ostvaruje pravo na zateznu kamatu jest stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske Unije , koja je na snazi prvog kalendarskog dana u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećana za jedan postotni bod.

Članak 3.

Carinskim kvotama iz članka 1. upravljaju Komisija i države članice u skladu sa sustavom upravljanja carinskim kvotama iz članaka od 49. do 54. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Članak 4.

Države članice i Komisija dužne su tijesno surađivati kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.

Članak 5.

1. Podložno stavku 2., uvoz 26 kategorija proizvoda navedenih u Prilogu IV. podrijetlom iz jedne od zemalja navedenih u Prilogu III. ne podliježe mjerama iz članka 1.

2. U Prilogu III.2., za svaku od 26 kategorije proizvodâ iz Priloga IV., navedene su zemlje podrijetla na koje se primjenjuju mjere iz članka 1.

Članak 6.

1. Proizvodi podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna ne podliježu mjerama iz članka 1.

2. ►M8 ◄ Mozambik isto tako ne podliježe mjerama iz članka 1.

Članak 7.

Mjere prethodnog nadzora koje su na snazi temeljem Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/670 ( 1 ) suspendiraju se za proizvode navedene u Prilogu IV. tijekom primjene zaštitnih mjera iz članka 1.

Članak 8.

Tijekom razdoblja navedenog u prilozima IV.1. i IV.2., Komisija može preispitati mjere u slučaju promjene okolnosti.

Članak 9.

Svi iznosi plaćeni za dodatne pristojbe uvedene u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/1013, u vezi s proizvodima navedenima u Prilogu IV. ove Uredbe, konačno se prikupljaju na razini iz članka 1. stavka 3. Provedbene uredbe (EU) 2018/1013.

Članak 10.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

▼M5

Primjenjuje se do 30. lipnja 2024.

▼B

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG I.

Predmetni proizvod







Broj proizvoda Kategorija proizvoda Oznake KN 1 Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Elektrolimovi (osim GOES-a) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Limovi s metalnom prevlakom 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Limovi s organskom prevlakom 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Proizvodi od bijelog lima 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Nehrđajući toplovaljani limovi i trake 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Elektrolimovi s orijentiranim kristalima 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Čelične šipke za armiranje betona 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Nehrđajuće šipke i laki profili 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Nehrđajuće žičane šipke 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Nelegirane i ostale legirane žičane šipke 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Profili od željeza ili nelegiranog čelika 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Žmurje (talpe) 7301 10 00 19 Materijal za željezničke pruge 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Cijevi za plinovode 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Šuplji profili 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Bešavne nehrđajuće cijevi 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Cijevi za ležajeve 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Ostale bešavne cijevi 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Velike varene cijevi 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Ostale varene cijevi 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Nelegirana žica 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









PRILOG II.

II.1 – Rast uvoza za 26 kategorija proizvoda (u tonama)







Broj proizvoda Kategorija proizvoda 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. MRP rast MRP-a u usporedbi s 2013. 1 Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Elektrolimovi (osim GOES-a) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Limovi s metalnom prevlakom 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Limovi s organskom prevlakom 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Proizvodi od bijelog lima 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Nehrđajući toplovaljani limovi i trake 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Čelične šipke za armiranje betona 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Nehrđajuće šipke i laki profili 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Nehrđajuće žičane šipke 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Nelegirane i ostale legirane žičane šipke 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Profili od željeza ili nelegiranog čelika 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Žmurje (talpe) 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Materijal za željezničke pruge 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Cijevi za plinovode 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Šuplji profili 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Bešavne nehrđajuće cijevi 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Ostale bešavne cijevi 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Velike varene cijevi 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Ostale varene cijevi 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Nelegirana žica 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2 – Rast uvoza za dvije kategorije proizvoda (u tonama)







Broj proizvoda Kategorija proizvoda 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. MRP rast MRP-a u usporedbi s 2013. 11 Elektrolimovi s orijentiranim kristalima 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Cijevi za ležajeve 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









PRILOG III.

III.1 – Popis zemalja u razvoju članica WTO-a

Afganistan, Albanija, Angola, Antigva i Barbuda, Argentina, Armenija, Bahrein, Bangladeš, Barbados, Belize, Benin, Bocvana, Bolivija, Brazil, Brunej Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Côte d'Ivoire, Crna Gora, Čad, Čile, Demokratska Republika Kongo, Dominika, Dominikanska Republika, Džibuti, Egipat, Ekvador, El Salvador, Eswatini, Fidži, Filipini, Gabon, Gambija, Gana, Grenada, Gruzija, Gvajana, Gvatemala, Gvineja, Gvineja-Bisau, Haiti, Honduras, Posebno upravno područje Hong Kong, Indija, Indonezija, Jamajka, Jemen, Jordan, Južna Afrika, Kabo Verde, Kambodža, Kamerun, Katar, Kazahstan, Kenija, Kina, Kirgistan, Kolumbija, Kongo, Kostarika, Kuba, Kuvajt, Laos, Lesoto, Liberija, Madagaskar, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Posebno upravno područje Makao, Malavi, Maldivi, Malezija, Mali, Maroko, Mauricijus, Mauritanija, Meksiko, Mjanmar, Moldova, Mongolija, Mozambik, Namibija, Nepal, Niger, Nigerija, Nikaragva, Oman, Pakistan, Panama, Papua Nova Gvineja, Paragvaj, Peru, Ruanda, Salomonovi Otoci, Samoa, Saudijska Arabija, Sejšeli, Senegal, Sijera Leone, Srednjoafrička Republika, Surinam, Sveta Lucija, Sveti Kristofor i Nevis, Sveti Vincent i Grenadini, Šri Lanka, Tadžikistan, Tajland, Tanzanija, Togo, Tonga, Trinidad i Tobago, Tunis, Turska, Uganda, Ujedinjeni Arapski Emirati, Ukrajina, Urugvaj, Vanuatu, Venezuela, Vijetnam, Zambija, Zimbabve

▼M9

III.2 – Popis kategorija proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju konačne mjere







Popis kategorija proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju konačne mjere Zemlja/skupina proizvoda 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brazil X X X Kina X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egipat X X X Indija X X X X X X X X X X X X X X X X Indonezija X X X X X Kazahstan X X X Moldova X X X X X Sjeverna Makedonija X X X X X X Južna Afrika X X X X X Tunis X X Turska X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukrajina X X X X X X X X X X X X X X X X Ujedinjeni Arapski Emirati X X X X X X Vijetnam X X X X X X X X Sve ostale zemlje u razvoju X X









PRILOG IV.

IV.1. – Opseg carinskih kvota





IV.2. – Opseg globalnih i preostalih carinskih kvota po tromjesečju







Broj proizvoda Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo) Godina 2. Godina 3. od 1.7.2022. do 30.9.2022. od 1.10.2022. do 31.12.2022. od 1.1.2023. do 31.3.2023. od 1.4.2023. do 30.6.2023. od 1.7.2023. do 30.9.2023. od 1.10.2023. do 31.12.2023. od 1.1.2024. do 31.3.2024. od 1.4.2024. do 30.6.2024. Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) Opseg carinske kvote (u neto tonama) 1 Ostale zemlje 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Ostale zemlje 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3A Ostale zemlje 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3B Ostale zemlje 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Ostale zemlje 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Ostale zemlje 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Ostale zemlje 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Ostale zemlje 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Ostale zemlje 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Ostale zemlje 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C1 9 Ostale zemlje 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Ostale zemlje 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Ostale zemlje 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Ostale zemlje 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Ostale zemlje 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Ostale zemlje 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Ostale zemlje 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Ostale zemlje 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Ostale zemlje 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Ostale zemlje 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Ostale zemlje 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Ostale zemlje 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Ostale zemlje 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Ostale zemlje 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25A Ostale zemlje 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25B Ostale zemlje 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Ostale zemlje 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Ostale zemlje 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Ostale zemlje 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3. – Maksimalni opseg preostale kvote dostupne u zadnjim tromjesečjima zemljama kojima je dodijeljena kvota za pojedine zemlje







Kategorija proizvoda Nova dodijeljena kvota u tonama od 1.4.2023. do 30.6.2023. od 1.4.2024. do 30.6.2024. 1 Posebni režim Posebni režim 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Posebni režim Posebni režim 5 Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju 6 35 326,84 36 639,53 7 Nije primjenjivo Nije primjenjivo 8 Nije primjenjivo Nije primjenjivo 9 Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 Nije primjenjivo Nije primjenjivo 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju Bez pristupa preostaloj kvoti u 4. tromjesečju 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A Nije primjenjivo Nije primjenjivo 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









PRILOG V.

Privlačnost tržišta Unije

(1) U svojoj izvornoj odluci Komisija je objasnila da je Unijino tržište čelika privlačno za uvoz zbog veličine i cijena ( 2 ). U tom pogledu, prema podacima OECD-a ( 3 ) tržište Unije je u godinama prije pokretanja ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja zaštitne mjere bilo najveće uvozno područje u smislu obujma i činilo je od 13,8 % do 18,4 % globalnog uvoza tijekom tog razdoblja.

(2) Osim obujma, tržište Unije bilo je vrlo privlačno i zbog cijena. Konkretno, analiza relevantnih podataka ( 4 ) pokazala je da su glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju za velik dio svojeg izvoza (od 46 % do 78 % predmetnih oznaka KN) ostvarile višu cijenu na tržištu Unije u usporedbi s izvoznim cijenama ostvarenima na ostalim trećim tržištima za iste oznake KN. Tržište Unije bilo je odredište znatnog udjela izvoza tih zemalja, odnosno bilo je njihovo glavno ili jedno od glavnih izvoznih odredišta, a taj je udio u nekim slučajevima iznosio više od 25 % i dosegnuo čak 32 % u određenoj godini ( 5 ).

(3) Privlačnost tržišta Unije potvrdila je i činjenica da su glavne zemlje izvoznice čelika ( 6 ) smanjivale izvoz u treće zemlje, a brzo povećavale svoj izvoz u Uniju. Konkretno, izvoz iz tih zemalja u ostale treće zemlje smanjio se 2018. ( 7 ) za više od 11 milijuna tona (–8 %) u usporedbi s 2017. ( 8 ) S druge strane, u istom se razdoblju uvoz u Uniju iz tih zemalja povećao za više od 3 milijuna tona (+14 %) ( 9 ). Ti suprotni trendovi pokazali su da, iako se uvoz u ostale treće zemlje općenito smanjio, proizvođači izvoznici su u kontekstu sve većeg viška kapaciteta i povećanog ograničenja pristupa tržištima u cijelom svijetu (vidjeti odjeljke 1.1.1. i 1.1.2. u nastavku) te u nedostatku značajnijih pozitivnih kretanja u svojoj domaćoj potrošnji iskoristili priliku da se sve većih količina riješe na tržištu Unije.

(4) Stoga navedeni skup podataka pokazuje da je tržište Unije nedvojbeno bilo privlačno proizvođačima izvoznicima i zbog obujma i zbog cijena.

1. ANALIZA

1.1. Veći uvoz kao posljedica nepredviđenog razvoja događaja

(5) U pododjeljcima u nastavku navode se dodatne informacije i detaljnije objašnjenje kojima se svaki utvrđeni nepredviđeni razvoj događaj povezuje s nastalim povećanjem uvoza, čime se dopunjuju izvorni nalazi.

1.1.1. Povećanje uvoza u Uniju zbog globalnog viška kapaciteta u sektoru čelika

(6) U izvornoj odluci Komisija je utvrdila da u sektoru čelika postoji višak kapaciteta koji se tijekom razdoblja ispitnog postupka povećao unatoč naporima da ga se smanji ( 10 ).

(7) Nekoliko izvora dosljedno je potvrdilo izravnu vezu između viška kapaciteta u sektoru čelika i njegovih učinaka na izvoz. Na primjer, OECD navodi da „prekomjerne razine kapaciteta za proizvodnju čelika imaju važne posljedice za industriju čelika, koje se često povezuju s viškom ponude, niskim cijenama i slabom profitabilnošću” ( 11 ). Naveo je i da se „na globalnoj razini učinci viška kapaciteta prenose trgovinom; a višak kapaciteta može dovesti do naglog porasta izvoza, što dovodi do pada cijena i gubitka tržišnog udjela za domaće proizvođače koji konkuriraju uvozu” ( 12 ).

(8) Druge studije došle su do sličnih zaključaka. U dokumentu ( 13 ) Instituta za ekonomsku politiku iz 2014. navodi se: „Višak kapaciteta znači da postrojenja za proizvodnju čelika mogu proizvoditi mnogo više čelika nego što tržište zahtijeva. Visoki fiksni troškovi, intenzitet kapitala i veliki razmjeri proizvodnje čelika potiču izvoz viška po cijenama nižima od tržišnih. […] Višak kapaciteta dovodi do prekomjerne proizvodnje i naglog porasta izvoza” te „Visoki intenzitet kapitala u industriji navodi proizvođače da maksimalno povećaju proizvodnju kako bi pokrili fiksne troškove, a potom se rješavaju viška proizvodnje na inozemnim tržištima, pogotovo na privlačnom tržištu SAD-a, kada domaća potražnja zaostaje. To je tijekom godina dovelo do čestog naglog porasta čelika kojim se nepošteno trguje.”

(9) Isto tako, Europska komisija u Komunikaciji iz 2016. navodi: „Zbog prekomjerne proizvodnje čelika nedavno je došlo do drastičnog povećanja izvoza, što je dovelo do destabilizacije tržišta čelika i snižavanja cijena na svjetskoj razini.” ( 14 ).

(10) Stoga postoji opće prihvaćeno ekonomsko objašnjenje prema kojem se proizvođači izvoznici rješavaju viška kapaciteta na tržištima trećih zemalja (obično po nižim cijenama) kako bi barem djelomično pokrili svoje troškove.

(11) Komisija je zatim detaljnije procijenila izravnu vezu između potvrđenog postojećeg (i sve većeg) viška kapaciteta u sektoru čelika i povećanja uvoza u Uniju.

(12) U situaciji u kojoj imaju višak kapaciteta i poticaj da se riješe tog viška kapaciteta, proizvođači izvoznici usmjerili bi se na tržišta koja im u načelu omogućuju prodaju većih količina po, u idealnom slučaju, boljim cijenama (u usporedbi s ostalim trećim tržištima). U tom je pogledu Komisija u uvodnim izjavama od 1. do 4. objasnila da je Unija privlačno tržište za proizvođače izvoznike zbog veličine i cijena. Dostupni podaci o uvozu pokazali su i da se uvoz u Uniju brzo i u velikom obujmu povećao u razdoblju u kojem se povećavao i višak kapaciteta ( 15 ) te da se povećao mnogo brže od potrošnje u Uniji ( 16 ), a pokazali su i da se uvoz u Uniju nastavio povećavati, dok se trend izvoza u ostale treće zemlje kretao u suprotnom smjeru. Osim toga, podaci iz privremene uredbe pokazali su da su proizvođači izvoznici dosljedno snižavali cijene proizvođača iz Unije (u nekim slučajevima znatno), što pokazuje njihovu odlučnost da i dalje ostvaruju korist od privlačnih uvjeta na tržištu Unije ( 17 ). Razmjer i ritam uvoza u Uniju po stalno nižim cijenama od cijena industrije Unije, u kontekstu mnogo sporijeg rasta potrošnje, teško bi se uopće mogli razumno objasniti da ne postoji kontekst povećanog viška kapaciteta, koji je bio osnova ponašanja proizvođača izvoznika.

(13) Komisija je u skladu s tim zaključila da se uvoz u Uniju povećao zbog viška kapaciteta u sektoru čelika u početnom razdoblju ispitnog postupka.

1.1.2. Povećanje mjera trgovinske zaštite i restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama

(14) U uvodnim izjavama 33. i 34. privremene uredbe Komisija je objasnila da je došlo do znatnog povećanja upotrebe instrumenata trgovinske zaštite u sektoru čelika, posebno u godinama prije pokretanja ispitnog postupka o zaštitnim mjerama EU-a. U privremenoj je uredbi navedeno da je „u razdoblju od 2011. do 2013. godišnje u prosjeku pokrenuto oko 77 ispitnih postupaka povezanih s čelikom, dok je u razdoblju od 2015. do 2016. taj prosjek porastao na 117”. Osim toga, treće zemlje su tijekom 2017. nastavile uvoditi restriktivne trgovinske mjere ( 18 ).

(15) Ukupno gledano, Komisija je na temelju podataka ( 19 ) koje je analizirala primijetila da je u razdoblju 2013.–2017. uvedeno više od 300 mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika ( 20 )

(16) Raščlamba tih podataka pokazala je da su te mjere uvele brojne zemlje (najmanje 24 jurisdikcije), među kojima su i sve glavne zemlje uvoznice čelika ( 21 ). Te su zemlje uvele 157 mjera u razdoblju 2013.–2017., tj. više od 52 % ukupnog broja.

(17) Istodobno se na glavne zemlje izvoznice u Uniju u tom razdoblju primjenjivao velik broj mjera u brojnim jurisdikcijama. Uzimajući kao primjer sedam najvećih izvoznika u Uniju ( 22 ), Komisija je primijetila da se na njih primjenjivalo oko 200 mjera, odnosno oko 66 % ukupnog broja mjera koje su bile na snazi u najmanje 24 treće zemlje.

(18) Stoga je Komisija potvrdila da je opseg mjera trgovinske zaštite u smislu broja pojedinačnih mjera i zahvaćenih zemalja (koje uvode mjere i na koje se te mjere primjenjuju) bio vrlo velik. Komisija je nadalje napomenula da podaci iz izvorne dokumentacije upućuju na to da bi te brojke mogle biti čak i prilično konzervativne ( 23 ). Osim toga, činilo se da su pristojbe uvedene na temelju tih mjera dovoljno visoke da utječu na razinu uvoza koji ulazi na ta tržišta u usporedbi s razdobljem prije uvođenja tih mjera. To se odrazilo u ukupnom smanjenju izvoza iz zemalja na koje se primjenjuju mjere trgovinske zaštite na treća tržišta (vidjeti uvodnu izjavu 19.), unatoč činjenici da se opći uvjeti na tržištu nisu znatno promijenili ( 24 ), pa smanjenje obujma izvoza takvih razmjera u načelu ne bi bilo opravdano da nije bilo učinaka razine mjera.

(19) Kad je riječ o tome, Komisija je na temelju analiziranih podataka potvrdila da je zajednički učinak uvođenja mjera trgovinske zaštite bilo smanjenje (u mnogim slučajevima znatno) uvoza u zemlje na koje se primjenjivale mjere u razdoblju nakon njihova uvođenja. U tom pogledu, Komisija je na temelju analize vlastitih ispitnih postupaka u vezi s mjerama trgovinske zaštite za proizvode od čelika ( 25 ) primijetila da se uvoz u prosjeku smanjio za do 82 % u usporedbi s razinom uvoza u razdoblju ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera. U tim je slučajevima obujam uvoza na koji su mjere utjecale bio znatan ( 26 ). Komisija je potvrdila i da su mjere trgovinske zaštite za čelik imale sličan učinak kada su ih uvele treće zemlje. U uzorku od 26 ocijenjenih slučajeva ( 27 ) Komisija je potvrdila da se uvoz u prosjeku smanjio za 73 % te da je relevantan i obujam na koji su mjere utjecale ( 28 ). Stoga je uvođenjem mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama smanjen obujam izvoza u te zemlje, koji je barem djelomično usmjeren na tržište Unije.

(20) Nadalje, još jedan skup podataka koji pokazuju jasnu vezu između sve većeg broja mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i povećanja uvoza na tržište Unije suprotni su trendovi izvoza glavnih zemalja izvoznica čelika u Uniju objašnjeni u uvodnoj izjavi 3. ( 29 ) S obzirom na veliku količinu mjera trgovinske zaštite koje su uvele treće zemlje i njihove učinke na obujam uvoza u zemlje koje su uvele mjeru (kako je detaljno opisano u uvodnim izjavama 18. i 19.), taj trend potvrđuje da je njihova mogućnost izvoza u treće zemlje znatno ograničena. Stoga su se nastojale riješiti tih dodatnih količina (na koje je također utjecao višak kapaciteta) na privlačnom tržištu Unije, koje je zbog toga u istom razdoblju zabilježilo stalno povećanje uvoza znatno većim tempom od kretanja potrošnje.

(21) Grafikon ( 30 ) u nastavku prikazuje te trendove.

(22) Komisija je primijetila i da u tom razdoblju nije zabilježeno znatno smanjenje ukupne potrošnje čelika koje bi objasnilo takvo smanjenje izvoza u treće zemlje. Stoga bi jedino razumno objašnjenje smanjenja izvoza u ostale treće zemlje bio ograničavajući učinak širokog raspona mjera trgovinske zaštite ili drugih restriktivnih trgovinskih mjera koje su uvedene u brojnim jurisdikcijama.

(23) Stoga je Komisija zaključila da je povećanje instrumenata trgovinske zaštite i drugih restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama dovelo do povećanog uvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja.

1.1.3. Mjere SAD-a na temelju 232.

(24) U uvodnim izjavama od 58. do 61. konačne uredbe Komisija je objasnila vezu između mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. i povećanja uvoza u Uniju. Osim toga, u uvodnim izjavama od 101. do 110. konačne uredbe Komisija je procijenila i razvoj uvoza na tržišta Unije i SAD-a ( 31 ).

(25) Budući da podaci na temelju kojih je utvrđeno povećanje uvoza pokrivaju razdoblje do kraja lipnja 2018. (kraj zadnjeg razdoblja), oni obuhvaćaju kretanja uvoza u Uniju i u SAD u relativno kratkom razdoblju nakon što su na snagu stupile mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 58. konačne uredbe, ispitni postupak koji je doveo do mjera SAD-a već je pokrenut u travnju 2017., a izvješće koje je bilo osnova za kasnije donošenje mjera objavljeno je u siječnju 2018., što znači da su već postojale naznake preusmjeravanja trgovine.

(26) Podaci su pokazali da, iako se u prvoj polovini 2018. uvoz u SAD smanjio za gotovo milijun tona (–7 %) u usporedbi s istim razdobljem 2017., uvoz u Uniju slijedio je gotovo identičan suprotni trend, uz povećanje uvoza od 1,2 milijuna tona (+7 %).

(27) Taj je trend objašnjen jer su i glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju izvozile relevantne količine na tržište SAD-a. Dok se obujam izvoza u SAD smanjio (zbog učinaka pristojbe od 25 % iz mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.), istodobno se povećao obujam izvoza nekih od tih zemalja u Uniju. Nadalje, kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 3., izvoz iz tih zemalja na ostala treća tržišta općenito se smanjio.

(28) Stoga je nemogućnost izvoza istih količina u SAD nakon stupanja na snagu mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. dovela zemlje izvoznice u situaciju u kojoj su morale tražiti druga tržišta za svoj čelik. U tom je slučaju tržište Unije zemljama izvoznicama bilo logično odredište jer je bilo vrlo privlačno u smislu veličine i cijena u usporedbi s ostalim trećim tržištima, što je dovelo do povećanog uvoza, posebno iz zemalja kojima se obujam izvoza u SAD smanjio. Ti su trendovi prikazani na grafikonima u nastavku ( 32 ).

(29) S obzirom na te činjenice, Komisija je potvrdila da je povećanje uvoza u Uniju do kojeg je došlo u razdoblju ispitnog postupka rezultat (zajedno s drugim utvrđenim nepredviđenim razvojem događaja) mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.

Kumulativna procjena

(30) Komisija je zaključila i da je do povećanja uvoza došlo zbog kombinacije svih utvrđenih nepredviđenih razvoja događaja (globalni višak kapaciteta, povećanje mjera trgovinske zaštite i restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama i mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.). Istodobno postojanje nekoliko nepredviđenih razvoja događaja potvrđuje nalaz o logičnoj vezi između povećanja uvoza u Uniju, koja je bila privlačno i veliko tržište za izvoz čelika, i utvrđenih nepredviđenih razvoja događaja.

1.2. Prijetnja ozbiljne štete

(31) Izvorno je utvrđeno da bi bez zaštitne mjere koju je Unija uvela postojala prijetnja ozbiljne štete za domaće proizvođače jer se očekivalo da će se uvoz nastaviti povećavati, posebno (ali ne samo) zbog preusmjeravanja trgovine uzrokovanog mjerom SAD-a na temelju odjeljka 232., a time i pritisak uvoza u smislu cijena i obujma ( 33 ). U ovom odjeljku Uredbe detaljnije će se razraditi zašto je prijetnja ozbiljne štete postojala i bila utemeljena s obzirom na dokaze dostupne u trenutku uvođenja konačne mjere. U tu će se svrhu u ovom odjeljku Uredbe pružiti dodatna objašnjenja i pojašnjenja o sljedećim aspektima na temelju kojih se može utvrditi prijetnja ozbiljne štete: i. stanje industrije Unije i obrazloženje njezina djelomičnog oporavka 2017., ii. uloga mjera trgovinske zaštite EU-a u stanju industrije Unije, iii. učinak mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. – uključujući nedavni razvoj uvoza u Uniju, iv. najnovije kretanje cijena čelika i sirovina, v. trenutačno stanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i višak kapaciteta te vi. tržišni izgledi i prognoze.

Kontinuirana privlačnost tržišta Unije

(32) U prethodno navedenim uvodnim izjavama od 1. do 4. Komisija je objasnila da je tržište Unije bilo privlačno zbog veličine i cijena te kako su ta obilježja pridonijela povećanju količine uvoza na tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka.

(33) Komisija je smatrala da su ta obilježja ostala ista na kraju ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja konačne zaštitne mjere, što potvrđuje da je 2018. tržište Unije i dalje bilo privlačno tržište zbog veličine ( 34 ) i cijena. Glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju postigle su višu cijenu na tržištu Unije u usporedbi s izvoznim cijenama postignutima na ostalim trećim tržištima, i to za 48 % do 81 % predmetnih oznaka KN ( 35 ). Time je potvrđena kontinuirana privlačnost zbog cijena. Kad je riječ o veličini, Unija je i dalje bila važno izvozno tržište, na koje su neke zemlje izvoznice izvozile gotovo 40 %, a neke oko 25 % ukupnog izvoza, ovisno o zemlji izvoznici ( 36 ).

(34) Nadalje, Komisija je zaključila da među procijenjenim podacima, uključujući podneske zainteresiranih strana, nije bilo elemenata koji bi ukazali na to da će tržište Unije u bliskoj budućnosti postati manje privlačno. Štoviše, kako je prikazano u ovom Prilogu (vidjeti kao primjer pododjeljke 1.2.3. i 1.2.5. u nastavku), bilo je sve manje alternativnih tržišta na kojima su proizvođači izvoznici mogli dosegnuti isti ili sličan obujam izvoza kao u prošlosti, zbog čega bi se dodatno povećao pritisak uvoza na privlačno tržište Unije.

1.2.1. Stanje industrije Unije i čimbenici njezina djelomičnog oporavka 2017.

(35) U odjeljku VI.1. privremene uredbe i odjeljcima od 5.1. do 5.3. konačne uredbe objašnjeno je stanje industrije Unije na kraju analiziranog razdoblja te razvoj pokazatelja štete od 2013., uz zaključak da je industrija Unije u nestabilnom i ranjivom položaju.

(36) Nalaz o ranjivosti unatoč djelomičnom poboljšanju 2017. objašnjen je nizom čimbenika zbog kojih je industrija Unije tek 2017. dosegnula ukupno zdravije razine profitabilnosti nego prethodnih godina unatoč stalnom povećanju uvoza ( 37 ).

(37) Prvo, industrija Unije je tijekom analiziranog razdoblja općenito imala nisku profitabilnost, ostvarujući gubitke (2013.) ili vrlo nisku razinu dobiti (2014.–2016.). Iako je 2017. industrija prvi put u petogodišnjem razdoblju ostvarila zdraviju razinu profitabilnosti, to nije dosegnulo razmjere koji bi nadoknadili rezultate iz prethodnog četverogodišnjeg razdoblja. Čak je i te godine profitabilnost u brojnim kategorijama proizvoda ostala niska. U tri kategorije proizvoda i dalje su se ostvarivali gubici, a 13 kategorija proizvoda bilo je na pragu isplativosti. Samo se sedam kategorija proizvoda oporavilo do razine dobiti veće od 6 % u 2017. ( 38 ) U tom se pogledu ključni drukčiji čimbenik 2017. odnosio na kretanje i razinu jediničnih prodajnih cijena i razliku u odnosu na troškove proizvodnje u usporedbi s prethodnim godinama. Kad je riječ o cijeni, 2017. se povećala za oko 18 % u odnosu na prethodnu godinu (povećanje od 106 EUR/tona). S druge strane, iako su se i troškovi proizvodnje povećali te godine (za 82 EUR/tona u usporedbi s prethodnom godinom) ( 39 ), industrija Unije uspjela je postići najveću (pozitivnu) maržu između njih u analiziranom razdoblju (36 EUR/tona), što je dovelo do veće profitabilnosti ( 40 ). Međutim, prema najnovijim kretanjima analiziranima u ispitnom postupku, nije se očekivalo da će ta iznimna ( 41 ) situacija biti dugotrajna te su postojali jasni trendovi koji su upućivali na to da već počela mijenjati (vidjeti odjeljak 1.2.4.).

(38) Drugo, iako je industrija Unije 2017. uspjela povećati svoj obujam prodaje za 7 % u usporedbi s 2013. ( 42 ), što je pridonijelo djelomičnom poboljšanju njezinih rezultata u toj godini, očito je da nije mogla u potpunosti iskoristiti znatno veće povećanje potrošnje u istom razdoblju (+14 %) ( 43 ) na tržištu Unije iako je 2017. i dalje imala dovoljan raspoloživi kapacitet (76 % iskorištenosti kapaciteta 2017. u usporedbi sa 75 % u 2016.) ( 44 ) za daljnje povećanje domaće prodaje. Vrijedi napomenuti da je industrija Unije u 2017. tek neznatno poboljšala svoju iskorištenost kapaciteta u usporedbi s prethodnom godinom. Takvi slabi rezultati mogli bi se objasniti znatnim povećanjem pritiska uvoza (u pogledu obujma i cijena) s kojim se industrija Unije suočila u ocijenjenom razdoblju. Štoviše, uvozu je povećanje potrošnje pogodovalo puno više nego proizvođačima iz Unije. Dok su proizvođači iz Unije stalno gubili tržišni udio u odnosu na prethodnu godinu (s 87,2 % na 81,9 %) ( 45 ), uvoz se drastično povećao (+71 %) ( 46 ), što je povećanje njegova tržišnog udjela s 12,7 % u 2013. na 18,8 % u 2017. ( 47 ) Tržišni udio uvoza u posljednjem razdoblju iznosio je 18,8 %, što je čak više nego 2017. (18,1 %). Ti bi se trendovi mogli objasniti stalnim sniženjem cijena uvoza ( 48 ), zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti puni (ili barem veći) potencijal tržišnih kretanja.

(39) Treće, iako su se tržišni uvjeti općenito poboljšali (zbog povećanja potrošnje, domaće prodaje i razina cijena), industrija Unije još uvijek to nije mogla pretvoriti u veću zaposlenost, koja je pretrpjela gubitak od gotovo 10 000 radnika u Uniji u razdoblju 2013.–2017. ( 49 ) Razina zaposlenosti 2017. čak se malo smanjila u usporedbi s 2016. Naposljetku, zalihe su tijekom razdoblja ispitnog postupka porasle za 19 % te su 2017. ostale visoke ( 50 ).

(40) Stoga je industrija Unije 2017. djelomično poboljšala svoje rezultate zbog kombinacije čimbenika, posebno povećanja potrošnje i domaće prodaje te veće razlike između cijene čelika i sirovina ( 51 ), ali je to poboljšanje ipak ograničio pritisak uvoza u toj godini, što ju je spriječilo da ostvari veću korist od takvih postojećih čimbenika. Kontinuirani gubitak tržišnog udjela i stalno sniženje cijena u svim kategorijama proizvoda odnosno radna mjesta koja nije mogla vratiti bili su jasni znakovi da to nije stanje industrije koja se u potpunosti oporavila od učinaka negativnih rezultata prethodnih godina te da je pritisak uvoza imao ključnu ulogu u sprečavanju takvog oporavka.

(41) Budući da su se neki od tih čimbenika koji su se pozitivno kretali u 2017. promijenili u 2018. (vidjeti u nastavku najnoviji razvoj događaja i očekivane rezultate u pogledu cijena čelika i sirovina te očekivana kretanja potrošnje) u situaciji u kojoj se očekivalo da će se pritisak uvoza povećati u pogledu obujma i cijena, učinak na financijsko stanje industrije Unije bio bi negativan.

(42) Drugim riječima, iako se industrija Unije mogla djelomično oporaviti zahvaljujući kumuliranom pozitivnom kretanju niza ključnih čimbenika na tržištu i sporijeg povećanja uvoza 2017. u usporedbi s prethodnim godinama ( 52 ), negativan zaokret većine tih čimbenika krajem 2018. nužno bi doveo do pogoršanja stanja industrije Unije u okolnostima stalnog povećanja pritiska uvoza, koji zbog njegovih razmjera i očekivanog prevladavajućeg tržišnog konteksta Unija ovog puta ne bi mogla izdržati. Zbog toga je stanje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka bilo osjetljivo na daljnji nagli porast uvoza.

1.2.2. Uloga mjera trgovinske zaštite Unije u stanju industrije Unije 2017.

(43) U ovom odjeljku Komisija pruža potrebna dodatna objašnjenja i popratne podatke o ulozi mjera trgovinske zaštite u djelomičnom oporavku industrije Unije u 2017.

(44) U tu je svrhu Komisija najprije odabrala mjere uvedene 2015. i 2016. jer je smatrala da bi to bile mjere čiji bi se učinci mogli djelomično pripisati rezultatima industrije Unije 2017. ( 53 ) Stoga je na temelju tih parametara Komisija prije 2017. uvela šest mjera trgovinske zaštite na uvoz iz kategorija proizvoda na koje se naknadno primjenjivala zaštitna mjera ( 54 ).

(45) Te su mjere bile sljedeće ( 55 ): Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 ( 56 ), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 ( 57 ), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 ( 58 ), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/113 ( 59 ), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 ( 60 ) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 ( 61 ).

(46) Komisija je primijetila da se profitabilnost proizvođača iz Unije u tim kategorijama proizvoda sustavno poboljšavala u godini nakon uvođenja mjera. Konkretno, Komisija je utvrdila da se profitabilnost 2017. općenito poboljšala ( 62 ) iako je u brojnim kategorijama proizvoda ostala niska, osobito u onima na koje su se primjenjivale nedavne mjere trgovinske zaštite, te da su se 2017. uvozne cijene iz trećih zemalja (osim onih na koje su se primjenjivale predmetne mjere trgovinske zaštite) općenito privremeno povećale nakon uvođenja mjera trgovinske zaštite ( 63 ).

(47) Nadalje, količine na koje su utjecale nedavne mjere trgovinske zaštite činile su oko 40 % ukupnog uvoza u kategorijama proizvoda na koje su se primjenjivale nedavne mjere trgovinske zaštite u razmatranom razdoblju ( 64 ), a u godinama nakon uvođenja tih mjera trgovinske zaštite njihov obujam na tržištu Unije smanjio se za više od 90 % ( 65 ). Stoga je znatno smanjenje nepoštenog uvoza nakon uvođenja mjera proizvođačima iz Unije i drugim zemljama izvoznicama općenito omogućilo da u 2017. povećaju svoje prodajne cijene.

(48) Nadalje, u svim kategorijama proizvoda na koje se primjenjuju nedavne mjere trgovinske zaštite profitabilnost se znatno poboljšala ( 66 ), a u nekoliko se kategorija u 2017. poboljšala za više od 6 % ( 67 ). Stanje se više razlikovalo u ostalim kategorijama, pri čemu je nekoliko kategorija premašilo ili dosegnulo gotovo 6 % profitabilnosti ( 68 ), profitabilnost drugih kategorija se poboljšala, ali je i dalje bila slaba ili niska ( 69 ), dok su ostale kategorije bilježile gubitke ili profitabilnost od oko 1 % ( 70 ), neovisno o nedavnim trendovima. To pokazuje da razvoj profitabilnosti nije bio homogen za sve kategorije i da je općenito većina kategorija ( 71 ) 2017. bilježila gubitke ili imala nezdravu razinu profitabilnosti čak i ako se njihovo stanje u nekim slučajevima poboljšalo u usporedbi s prethodnom godinom. To potvrđuje krhkost općeg stanja industrije Unije unatoč poboljšanju stanja u odnosu na prethodne godine.

(49) Međutim, kako je objašnjeno u nastavku, trend povećanja cijena 2017. bio je privremen i počeo se mijenjati 2018. kada se Unija suočila s porastom uvoza uglavnom iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere trgovinske zaštite i preusmjeravanjem trgovine uzrokovanim mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232. To potvrđuje obujam uvoza u posljednjem razdoblju, koji je dosegnuo rekordnih 31 314 tona unatoč nedavnom uvođenju mjera trgovinske zaštite za neke kategorije proizvoda. To je pokazalo da su nedavne mjere trgovinske zaštite, iako su pridonijele djelomičnom i privremenom poboljšanju industrije Unije, koristile i zemljama izvoznicama na koje se ne primjenjuju mjere i koje su također počele znatno povećavati svoju prisutnost na tržištu Unije ( 72 ).

(50) Stoga je Komisija potvrdila da je uvođenje mjera trgovinske zaštite u slučaju tih kategorija pridonijelo ukupnim rezultatima proizvođača iz Unije ( 73 ).

(51) Osim toga, iz obrazloženja u odjeljcima 1.2.1. i 1.2.2. je jasno da neki čimbenici kojima je objašnjen djelomičan oporavak Unije (npr. potrošnja) nisu jednako ili slično utjecali na proizvođače iz Unije i zemlje izvoznice, odnosno proizvođači iz Unije i zemlje izvoznice nisu imale jednaku ili sličnu korist od njih, jer su potonje uspjele znatno povećati svoju prisutnost na tržištu Unije (+71 % u obujmu) na štetu proizvođača iz Unije koji su izgubili tržišni udio i zabilježili relativno skromno povećanje ukupnog obujma prodaje (+7 %) u usporedbi sa stalnim rastom uvoza.

1.2.3. Učinak mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.

(52) Komisija je u konačnoj uredbi ( 74 ) zaključila da bi mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. mogle znatno preusmjeriti trgovinu na tržište Unije.

(53) Komisija je u tom pogledu provela detaljniju analizu općih obrazaca uvoza u Uniju i SAD i zatim dodatno analizirala ponašanje određenih zemalja izvoznica. Ta je analiza pokazala da se, kada se uvoz u SAD i Uniju u prvoj polovini 2018. usporedi s prvom polovinom 2017., uvoz u SAD smanjio za gotovo milijun tona (–7 %) u usporedbi s istim razdobljem 2017., dok je uvoz u Uniju slijedio gotovo istovjetan suprotni trend s povećanjem uvoza od 1,2 milijuna tona (+7 %) (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 26.). Pri procjeni kretanja u drugoj polovini 2018. i istom razdoblju 2017. ti suprotni trendovi postaju još izraženiji. Štoviše, uvoz u SAD smanjio se za 2,4 milijuna tona (–19 %), dok se uvoz u Uniju povećao za više od 2 milijuna tona (+15 %) ( 75 ).

(54) To je dovelo do ukupnog godišnjeg smanjenja uvoza u SAD od 3,3 milijuna tona (–13 %) i povećanja uvoza u Uniju od 3,2 milijuna tona (+11 %), od čega je 72 % ukupnog smanjenja uvoza u SAD i 63 % povećanja uvoza u Uniju zabilježeno u drugoj polovini 2018. ( 76 )

(55) Stoga su ubrzanje i povećanje tih trendova uvoza u drugoj polovini 2018. pokazali da su mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. imale sve veći učinak jer su bile na snazi već nekoliko mjeseci te da su se zemlje izvoznice brzo prilagođavale novom stanju na tržištu ( 77 ).

(56) Detaljnije promatrajući ponašanje zemalja izvoznica prema tržištu SAD-a i EU-a, Komisija je potvrdila taj trend. Na primjer, zemlje kao što su Turska, Rusija, Južna Koreja i Tajvan ( 78 ), čiji je izvoz u SAD i Uniju činio znatan dio obujma, zabilježile su u 2018. sljedeće trendove u usporedbi s 2017.: Turska je smanjila svoj izvoz u SAD za oko 850 000 tona (–45 %) i povećala svoj izvoz u Uniju za 2,6 milijuna tona (+56 %). Slično tome, izvoz Rusije u SAD smanjio se za više od 250 000 tona (–36 %), a u Uniju se povećao za 870 000 tona (+23 %), izvoz Južne Koreje u SAD smanjio se za više od 880 000 tona (–27 %), dok se u Uniju povećao za oko 250 000 tona (+8 %), a izvoz Tajvana u SAD smanjio se za oko 160 000 tona (–14 %), dok se u Uniju povećao za više od 500 000 tona (+40 %) ( 79 ).

(57) Stoga su ti podaci pokazali da su proizvođači izvoznici općenito mogli na tržište Unije otpremiti barem dio količina koje nisu uspjeli izvesti u SAD-u i u nekim slučajevima povećati svoju prisutnost na tržištu Unije u mjeri koja znatno premašuje izgubljeni obujam izvoza u SAD. S obzirom na veličinu tržišta SAD-a ( 80 ) i na činjenicu da su se mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. primjenjivale svega nekoliko mjeseci i stoga još nisu sasvim donijele predviđene učinke ( 81 ), bilo je razumno očekivati da će se obujam izvoza u SAD nastaviti znatno smanjivati i da će se proizvođači izvoznici moći prilagoditi tim okolnostima i dodatno povećati svoju prisutnost na tržištu Unije.

(58) Komisija je stoga potvrdila da bi mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. mogle u bliskoj budućnosti uzrokovati još veće preusmjeravanje trgovine na tržište Unije.

1.2.4. Najnovije kretanje cijena čelika i sirovina

(59) Komisija je u konačnoj uredbi napomenula da su „cijene čelika u Uniji počele pratiti tendenciju pada od trećeg tromjesečja 2018.” ( 82 ).

(60) U prethodno navedenom odjeljku 1.2.1. Komisija u tom je pogledu primijetila da je jedan od čimbenika djelomičnog poboljšanja rezultata industrije Unije 2017. bila veća razlika između cijene čelika i troška sirovina nego u bilo kojoj prethodnoj godini analiziranog razdoblja. Međutim, daljnja detaljna analiza najnovijih kretanja prije uvođenja konačne mjere pokazala je da se trend mijenjao i da se pozitivna razlika između cijene čelika i troška sirovina postupno smanjivala te da bi to stoga negativno utjecalo na gospodarske rezultate industrije Unije.

(61) Kako je prikazano na grafikonu 4. u nastavku ( 83 ), cijene čelika u Uniji stalno su se smanjivale u drugoj polovini 2018. Moglo se očekivati da će se taj trend nastaviti s obzirom na neizvjesne tržišne izglede (vidjeti odjeljak 1.2.6.) i kao rezultat kontinuiranog i sve većeg pritiska uvoza u smislu obujma i cijena, koji bi zbog pogoršanja ili neizvjesnih tržišnih uvjeta vjerojatno imao negativan učinak na cijene, zbog čega industrija Unije ne bi mogla prilagoditi cijene povećanim troškovima. Iz grafikona 5. ( 84 ) vidljivo je kako se cijena nekih od glavnih sirovina za proizvodnju čelika stalno povećavala tijekom istog razdoblja.

(62) Stoga bi takva kombinacija trendova, za koje nije bilo naznaka promjene u bliskoj budućnosti, doveli industriju Unije u još teže financijsko stanje.

(63) Osim toga, Komisija je smatrala da bi se i na tržištu na kojem se nije očekivao znatan rast trendovi sniženja domaćih cijena utvrđeni u početnom ispitnom postupku dodatno pogoršali u vjerojatnom scenariju dodatnog pritiska uvoza. To bi dodatno otežalo situaciju proizvođačima iz Unije, koji bi se morali odlučiti hoće li se natjecati za tržišni udio na štetu održivijih cijena ili će zadržati višu razinu cijena na štetu daljnjeg gubitka tržišnog udjela. Oba bi scenarija negativno utjecala na njihove financijske rezultate.

(64) Nadalje, Komisija je napomenula da se to kretanje cijena podudaralo s razdobljem u kojem je privremena zaštitna mjera već bila na snazi (od sredine srpnja 2018.). Stoga se pokazalo da su neovisno o mjeri zemlje izvoznice imale još agresivnije ponašanje pri uvozu i kontinuirani interes za ulazak na tržište Unije s velikim količinama unatoč privremenoj zaštitnoj mjeri koja je na snazi.

1.2.5. Trenutačno stanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i višak kapaciteta

(65) Komisija je u odjeljcima 1.1.1. i 1.1.2. objasnila razvoj i nedavnu situaciju u pogledu viška kapaciteta i mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama. S obzirom na te informacije, Komisija je smatrala da promjena postojećeg stanja u bliskoj budućnosti nije vjerojatna. Na primjer, mjere trgovinske zaštite obično se uvode na razdoblje od pet godina i mogu se dodatno produljiti. Konkretno, s obzirom na to da su mnoge mjere uvedene nekoliko godina prije donošenja zaštitne mjere EU-a za čelik ( 85 ), očekivalo se da će se nastaviti primjenjivati barem u neposrednoj budućnosti. Kad je riječ o višku kapaciteta, izvješća na koja se pozvala Komisija nisu upućivala na to da će se višak kapaciteta znatno smanjiti, nego da bi se globalni višak kapaciteta u tom sektoru čak mogao dodatno pogoršati ( 86 ). Štoviše, i Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika bio je vrlo jasan kada je zaključio da je višak kapaciteta krajem 2018. i dalje problem. Napomenuo je da „višak kapaciteta za proizvodnju čelika je globalni izazov koji i dalje opterećuje sektor te stvara znatne poteškoće proizvođačima čelika u naprednim gospodarstvima, gospodarstvima u usponu i gospodarstvima u razvoju” ( 87 ).

(66) Dokazani učinci tih čimbenika na tržištu Unije u obliku znatnog povećanja uvoza detaljno su opisani u prethodno navedenom odjeljku 1.1. i u konačnoj uredbi. Budući da su se morali nastaviti primjenjivati u bliskoj budućnosti, očekivalo se da će njihovi učinci biti iste prirode te bi stoga, zajedno s mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232., doveli do daljnjeg povećanja uvoza u Uniju, što bi imalo negativne učinke na industriju Unije ako se ne uvede zaštitna mjera.

(67) Stoga je Komisija zaključila da će ti elementi u bliskoj budućnosti i dalje imati važnu ulogu na Unijinu tržištu čelika te su stoga relevantni za analizu prijetnje ozbiljne štete.

1.2.6. Tržišni izgledi i prognoze

(68) Tijekom analiziranog razdoblja potrošnja čelika na tržištu Unije povećavala se iz godine u godinu ( 88 ). Taj je trend industriji Unije omogućio da općenito poveća i obujam prodaje, a i da u određenoj mjeri ublaži učinke pritiska uvoza kojem je bila izložena u obliku stalnog snižavanja cijena i stalnog gubitka tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u odjeljku 1.2.1., to povećanje prodaje u kontekstu oporavka cijena 2017. (općenito i u usporedbi s kretanjem troškova) omogućilo je industriji Unije da se djelomično oporavi od stalnih negativnih financijskih rezultata prethodnih godina. Komisija je u odjeljku 1.2.4. primijetila silazni trend cijena čelika u Uniji i usporedno povećanje cijena sirovina.

(69) Komisija je zatim ocijenila gospodarske izglede i prognoze za razdoblje nakon završetka ispitnog postupka kako bi procijenila postoji li prijetnja ozbiljne štete i analizirala različite specijalizirane tržišne izvore.

(70) U tom pogledu izvori su dosljedno upućivali na scenarij neizvjesnosti i smanjenja svjetske potražnje za čelikom u bliskoj budućnosti. Svjetsko udruženje za čelik napomenulo je da će se „smanjenje potražnje za čelikom nastaviti i 2019. (…). Brexit bez dogovora i trgovinski rat predstavljaju rizike.” ( 89 ) Ujedno je podsjetilo: „Iako se snažan oporavak potražnje za čelikom 2017. nastavio 2018., rizici su se povećali. Sve veće trgovinske napetosti i nestabilna kretanja valuta povećavaju neizvjesnost.” ( 90 )

(71) OECD je napomenuo da su „izgledi za oporavak (uvjeta na tržištu čelika) slabi zbog trajnih strukturnih neravnoteža” ( 91 ). Drugi tržišni izvori potvrdili su tu neizvjesnost, na primjer S&P Global Platts u izvješću Global Market Outlook (Globalni izgledi za tržište) iz prosinca 2018.

(72) Nadalje, Svjetski forum o višku kapaciteta u industriji čelika zaključio je u rujnu 2018.: „Iako su se uvjeti na tržištu čelika 2017. donekle ciklički oporavili, temeljni trend globalne potražnje za čelikom i dalje je slab, a višak kapaciteta i dalje je znatan.” ( 92 )

(73) Isto tako, Eurofer (Udruženje EU-a za čelik) napomenuo je da „(…) trenutačne napetosti u trgovinskim odnosima s SAD-om i smanjenje globalne potražnje upućuju na to da bi se vanjski rizici mogli dalje povećavati, što bi pak povećalo neizvjesnost i dovelo do slabljenja izgleda za korisnike čelika iz EU-a” ( 93 ).

(74) Dakle, analizirani podaci iz različitih izvora dosljedno su pokazali da se u najboljem slučaju očekivalo skromno povećanje potrošnje čelika, iako ni to nije bilo sigurno jer su se izgledi pogoršavali zbog sve veće neizvjesnosti. Posljedično bi zbog stagnacije globalne potražnje za čelikom bilo još vjerojatnije da će izvoznici prodavati čelik na privlačnom tržištu Unije.

Zaključak o prijetnji ozbiljne štete

(75) Podaci analizirani u ovom odjeljku potvrdili su da bi se relevantni obujam uvoza vrlo vjerojatno povećao i da bi se time pritisak uvoza na obujam i cijene nastavio zbog stalnog viška kapaciteta i sve više mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama, koji bi nastavili utjecati na izvoz. Osim toga, učinci mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. sigurno bi se jače osjetili u sljedećim mjesecima, čime bi se povećao pritisak na tržište Unije zbog povećanog rizika od preusmjeravanja trgovine, čiji su se prvi znakovi već pojavili.

(76) U tom je kontekstu Komisija potvrdila i suprotna kretanja cijena čelika i sirovina u drugoj polovini 2018. te neizvjesne tržišne izglede u bliskoj budućnosti.

(77) Stoga je, s obzirom na elemente analizirane u ovom Prilogu i nalaze u izvornoj odluci, Komisija potvrdila da postoji prijetnja ozbiljne štete i da bi se takva ozbiljna šteta ostvarila da Komisija nije uvela konačnu zaštitnu mjeru.

1.3. Obveze čiji je učinak doveo do povećanja uvoza

(78) Članak XIX. stavak 1. točka (a) Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994. u relevantnom dijelu propisuje da „ako se zbog … učinka obveza [članice] na temelju ovog Sporazuma, uključujući carinske koncesije, bilo koji proizvod uvozi na državno područje te [članice] u takvim povećanim količinama …”.

(79) Predmetni proizvod obuhvaća nekoliko tarifnih stavki ( 94 ).

(80) Za sve te tarifne stavke Europska unija je, kao rezultat carinskih koncesija preuzetih u prošlim krugovima multilateralnih trgovinskih pregovora, preuzela sljedeće carinske obveze ( 95 ):

— 0 % ad valorem

(81) Te su koncesije u vrijeme odluke o zaštitnoj mjeri uvrštene u dio I. odjeljak II. rasporeda koncesija i obveza Europske unije, koji je potvrđen 1. prosinca 2016. kao raspored EU CLXXIII – Europska unija ( 96 ), kako je izmijenjen. Stupac za „ostale carine i davanja” u tom rasporedu koji se odnosi na navedene tarifne stavke bio je prazan.

(82) Kao rezultat tih koncesija uvrštenih u raspored koncesija i obveza Europske unije priložen GATT-u i ugrađen u skladu s člankom II. stavkom 7. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994., Europska unija je u trenutku određivanja zaštitnih mjera imala sljedeće „obveze na temelju Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994.”: članak XI. stavak 1. kojim se zabranjuju necarinska ograničenja na uvoz prethodno navedenih proizvoda i, što je važno istaknuti, članak II. stavak 1. točka (a) i članak II. stavak 1. točka (b) prva i druga rečenica Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. U skladu s prvom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b), ako ne postoji primjenjiva iznimka, EU ne smije uvesti uobičajene carine na predmetni proizvod koje premašuju one utvrđene i predviđene u odgovarajućem dijelu rasporeda koncesija i obveza EU-a, tj. nultu stopu utvrđenu za svaku od obuhvaćenih tarifnih stavki. U vrijeme izvorne odluke o zaštitnoj mjeri i uvođenja konačne zaštitne mjere, uvozne carine EU-a na proizvod obuhvaćen zaštitnom mjerom iznosile su 0 %. Drugim riječima, za redovne carinske pristojbe ove su primijenjene carine već bile najviše dopuštene u skladu s člankom II. stavkom 1. točkom (a) i prvom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b) Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. Kad je riječ o drugim carinama ili davanjima, u skladu s drugom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b) nije bilo moguće uvesti druge dodatne carine ili davanja osim redovnih carinskih pristojbi.

(83) Proizvod na koji se primjenjuje zaštitna mjera uvozio se u povećanim količinama (kako je utvrđeno konačnom zaštitnom mjerom) kao rezultat prethodno navedenih obveza preuzetih u okviru Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994. (članak XI. stavak 1., članak II. stavak 1. točka (a) i prva i druga rečenica članka II. stavka 1. točke (b) Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994.) jer su te obveze, zajedno s carinskim koncesijama koje je Europska unija preuzela u uzastopnim krugovima multilateralnih trgovinskih pregovora, poboljšale i osigurale uvjete pristupa tržištu za uvoz proizvoda koji podliježe zaštitnoj mjeri na tržištu Europske unije. Prethodno navedene carinske obveze Europske unije stoga su dovele do povećanja uvoza i EU-u nisu dale manevarski prostor za povećanje redovnih carinskih pristojbi bez uvođenja zaštitne mjere. To istodobno objašnjava kako su predmetne obveze dovele do povećanja uvoza koji je prijetio nanošenjem ozbiljne štete.

(84) Navedene obveze iz GATT-a istodobno su spriječile EU da poveća uvozne carine koje se primjenjuju na predmetni proizvod. To su stoga bile „obveze Europske unije iz GATT-a iz 1994. [koje] ograničavaju njezinu sposobnost za sprečavanje ili otklanjanje štete zbog povećanja uvoza”. Europska unija istodobno je „obustavila te obveze kao posljedicu” svoje zaštitne mjere.