02014R0515 — HR — 09.10.2018 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:









▼B

UREDBA (EU) br. 515/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 16. travnja 2014.

o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ







POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Svrha i područje primjene

1. Ovom Uredbom uspostavlja se Instrument financijske potpore za upravljanje vanjskim granicama i zajedničku viznu politiku („Instrument”) kao dio Fonda za unutarnju sigurnost („Fond”).

Zajedno s Uredbom (EU) 513/2014, ovom Uredbom uspostavlja se Fond za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

2. Ovom se Uredbom utvrđuju:

(a) ciljevi financijske potpore i prihvatljiva djelovanja;

(b) opći okvir za provedbu prihvatljivih djelovanja;

(c) sredstva koja su u okviru ovog Instrumenta stavljena na raspolaganje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. i njihova raspodjela;

(d) područje primjene i svrha različitih posebnih sredstava kojima se financiraju rashodi upravljanja vanjskim granicama i zajednička vizna politika.

3. Ovom Uredbom predviđa se primjena pravila iz Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „vanjske granice” znači kopnene granice država članica, uključujući riječne, jezerske i morske granice te njihove zračne, riječne, morske i jezerske luke na koje se primjenjuju odredbe prava Unije o prijelazu vanjskih granica, neovisno o tome jesu li te granice privremene ili nisu;

(b) „zajednički standardi Unije” znači primjenu operativnih mjera na ujednačen i nerascjepkan način kako bi se dosegnula visoka i ujednačena razina sigurnosti u području nadzora granica i viza u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća ( 1 ), Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća ( 2 ), Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ), Uredbom (EZ) br. 2007/2004, Uredbom (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i Vijeća ( 4 ), Schengenskim katalogom za nadzor vanjske granice, Praktičnim priručnikom za graničnu policiju, Priručnikom o vizama, priručnikom EUROSUR i svim ostalim uredbama i smjernicama koje treba donijeti na razini Unije u području nadzora granica i viza;

(c) „privremene vanjske granice” znači:

i. zajedničku granicu između države članice koja u cijelosti primjenjuje schengensku pravnu stečevinu i države članice koju Akt o pristupanju obvezuje na cjelovitu primjenu schengenske pravne stečevine, no za koju nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća koja joj dopušta da u cijelosti primjenjuje tu pravnu stečevinu nije stupila na snagu;

ii. zajedničku granicu između dviju država članica koje su svojim Aktima o pristupanju obvezane u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, no za koje još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća koja im dopušta da u cijelosti primjenjuju tu pravnu stečevinu;

(d) „granični prijelaz” znači bilo koji granični prijelaz koji su nadležna tijela odobrila za prelazak vanjskih granica u skladu s člankom 34. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 562/2006;

(e) „mehanizam evaluacije i praćenja Schengena” znači provjeru ispravne primjene schengenske pravne stečevine kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1053/2013;

(f) „hitna situacija” znači situacija koja proizlazi iz hitnog i iznimnog pritiska kad velik ili nerazmjeran broj državljana trećih zemalja prelazi vanjsku granicu ili se očekuje da će prijeći vanjsku granicu jedne države članice ili više njih ili bilo koja druga, propisno utemeljena hitna situacija koja zahtijeva hitno djelovanje na vanjskim granicama;

(g) „dio vanjskih granica” znači cijela vanjska kopnena ili morska granica države članice ili njezin dio kako je utvrđeno nacionalnim pravom ili kako ju je odredio nacionalni koordinacijski centar ili bilo koje drugo nadležno nacionalno tijelo u svrhe provedbe Uredbe (EU) br. 1052/2013.

Članak 3.

Ciljevi

1. Opći cilj Instrumenta je doprinijeti osiguranju visoke razine sigurnosti u Uniji uz istodobno olakšavanje zakonitog putovanja putem jedinstvene i visoke razine nadzora vanjskih granica i učinkovite obrade schengenskih viza u skladu s predanošću Unije temeljnim slobodama i ljudskim pravima.

2. U okviru općeg cilja utvrđenog stavkom 1. Instrument, u skladu s prioritetima određenima relevantnim strategijama, programima te procjenama rizika i prijetnji Unije, doprinosi ostvarivanju sljedećih posebnih ciljeva:

(a) podupiranju zajedničke vizne politike radi olakšavanja zakonitog putovanja, pružanja visoke kvalitete usluge podnositeljima zahtjeva za vizu, osiguravanja jednakog postupanja prema državljanima trećih zemalja i suzbijanja nezakonitog useljavanja.

(b) podupiranju integriranog upravljanja granicama, koje među ostalim uključuje promicanje daljnjeg usklađivanja mjera u vezi s upravljanjem granicama u skladu sa zajedničkim standardima Unije, i dijeljenjem informacija među državama članicama te između država članica i agencije Frontex, kako bi se s jedne strane osigurala ujednačena i visoka razina nadzora i zaštite vanjskih granica, uključujući putem rješavanja nezakonitog useljavanja, a s druge strane neometan prelazak vanjskih granica u skladu sa schengenskom pravnom stečevinom uz istodobno jamčenje pristupa međunarodnoj zaštiti onima kojima je ta zaštita potrebna u skladu s obvezama koje su države članice ugovorile u području ljudskih prava, uključujući načelo zabrane vraćanja.

O ostvarivanju tih posebnih ciljeva ovog Instrumenta provodi se evaluacija u skladu s člankom 55. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 514/2014 upotrebom zajedničkih pokazatelja iz Priloga IV. ovoj Uredbi i pokazatelja specifičnih za program uključenih u nacionalne programe.

3. Radi postizanja ciljeva iz stavaka 1. i 2. Instrument doprinosi sljedećim operativnim ciljevima:

(a) promicanju razvoja, provedbe i izvršavanja politika u cilju osiguravanja odsutnosti svake kontrole osoba, bez obzira na njihovo državljanstvo, pri njihovu prelazak unutarnjih granica te provođenja kontrola osoba i učinkovitog nadziranja prelazak vanjskih granica;

(b) postupnoj uspostavi integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama, utemeljenog na solidarnosti i odgovornosti, osobito putem:

i. jačanja nadzora vanjske granice i sustava za nadzor te međuagencijske suradnje među službenicima graničnog nadzora, carinskim, migracijskim tijelima, tijelima za odobrenje azila i tijelima za provedbu zakona država članica na vanjskim granicama, uključujući u graničnom morskom području;

ii. mjera unutar državnog područja u pogledu upravljanja vanjskim granicama i potrebnih pratećih mjera za sigurnost dokumenata, upravljanje identitetom i interoperabilnost nabavljene tehničke opreme;

iii. svih mjera koje također doprinose sprečavanju i borbi protiv prekograničnog kriminala na vanjskim granicama u vezi s kretanjem osoba, uključujući trgovinu ljudima i krijumčarenje ljudi;

(c) promicanju razvoja i provedbe zajedničke politike o vizama i drugim dozvolama za kratkotrajni boravak i različitih oblika konzularne suradnje radi osiguranja bolje konzularne pokrivenosti i usklađenih praksi izdavanja viza;

(d) postavljanju i radu informatičkih sustava, njihove komunikacijske infrastrukture i opreme kojima se podupiru zajednička vizna politika, granični nadzor i nadzor nad granicama na vanjskim granicama te potpuno poštuje pravo kojim se uređuje zaštita osobnih podataka;

(e) jačanju osviještenosti o situaciji na vanjskim granicama i sposobnost država članica da reagiraju;

(f) jamčenju učinkovite i jedinstvene primjene pravne stečevine Unije o granicama i vizama, uključujući učinkovito funkcioniranje mehanizma evaluacije i praćenja Schengena;

(g) jačanju mjera država članica koje doprinose boljoj suradnji među državama članicama koje djeluju u trećim zemljama kad je riječ o tokovima državljana trećih zemalja na državno područje država članica, uključujući sprečavanje i rješavanje nezakonitog useljavanja, kao i suradnji s trećim zemljama u tom smislu uz potpunu usklađenost s ciljevima i načelima politike vanjskog djelovanja i humanitarne politike Unije.

4. Mjere koje se financiraju u okviru ovog Instrumenta provode se uz potpuno poštovanje temeljnih prava i ljudskog dostojanstva. Mjere su posebno usklađene s odredbama Povelje o temeljnim pravima Unije, prava Unije kojim se uređuje zaštita podataka, Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR), načelom poštenog postupanja prema državljanima trećih zemalja, pravom na azil i međunarodnom zaštitom, načelom zabrane vraćanja i međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata kojih su potpisnice, primjerice Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967..

Poglavito, kad god je to moguće, posebnu se pozornost pri provođenju mjera države članice pridaje identifikaciji, neposrednoj potpori i upućivanju na službe za zaštitu ranjivih osoba, osobito djece i maloljetnika bez pratnje.

5. Pri provedbi mjera koje su financirane u okviru ovog Instrumenta, a koje su povezane s nadzorom morske granice, države članice pridaju posebnu pozornost svojim obvezama u okviru međunarodnog pomorskog prava kako bi pružile potporu osobama u nevolji. U tom pogledu, oprema i sustavi za koje se prima potpora u okviru Instrumenta mogu se upotrebljavati u rješavanju situacija potrage i spašavanja koje se mogu javiti tijekom operacija nadzora granica na moru, čime se doprinosi osiguranju zaštite i spašavanju života migranata.

6. Instrument također doprinosi financiranju tehničke pomoći na inicijativu država članica i Komisije.

Članak 4.

Prihvatljiva djelovanja

1. U okviru ciljeva iz članka 3. ove Uredbe i s obzirom na ishod političkog dijaloga iz članka 13. Uredbe (EU) br. 514/2014 te u skladu s ciljevima nacionalnih programa iz članka 9. ove Uredbe, ovaj Instrument podupire djelovanja koja se provode u državama članicama ili ih provode države članice, a posebno sljedeće:

(a) infrastrukture, zgrade i sustavi koji su potrebni na graničnim prijelazima i za nadzor između graničnih prijelaza kako bi se spriječili i rješavali neovlašteni prijelazi granice, nezakonito useljavanje i prekogranični kriminal kao i zajamčili neometani tokovi putovanja;

(b) oprema za rad, prijevozna sredstva i komunikacijski sustavi potrebni za učinkovit i siguran nadzor granice i otkrivanje osoba;

(c) informatički i komunikacijski sustavi za učinkovito upravljanje migracijskim tokovima preko granica, uključujući ulaganja u postojeće i buduće sustave;

(d) infrastrukture, zgrade, komunikacijski i informatički sustavi i operativna oprema koji su potrebni za obradu zahtjeva za vizu i konzularnu suradnju kao i druge mjere čiji je cilj poboljšanje kvalitete usluge za podnositelje zahtjeva za vize;

(e) osposobljavanje za korištenje opremom i sustavima iz točaka (b), (c) i (d) i promicanje standarda upravljanja kvalitetom i osposobljavanje službenika graničnog nadzora, također prema potrebi u trećim zemljama, za provođenje njihova nadzora, savjetodavnih i kontrolnih zadaća uz poštovanje međunarodnog prava u vezi s ljudskim pravima, uključujući identifikaciju žrtava trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi;

(f) upućivanje časnika za vezu zaduženih za useljavanje i savjetnika za isprave u treće zemlje te razmjena i upućivanje graničnih službenika među državama članicama ili između države članice i treće zemlje;

(g) studiji, osposobljavanja, pilot-projekti i ostale mjere kojima se postupno uspostavlja integrirani sustav upravljanja vanjskim granicama iz članka 3. stavka 3., uključujući mjere kojima je cilj poticanje međuagencijske suradnje unutar država članica ili među državama članicama te mjere za interoperabilnost i usklađivanje sustava upravljanja granicama;

(h) studiji, pilot-projekti i mjere kojima je cilj provođenje preporuka, operativnih standarda i najboljih praksi koje proizlaze iz operativne suradnje među državama članicama i agencijama Unije.

2. U okviru ciljeva iz članka 3. ove Uredbe i s obzirom na ishod političkog dijaloga iz članka 13. Uredbe (EU) br. 514/2014 te u skladu s ciljevima nacionalnih programa iz članka 9. ove Uredbe, ovaj Instrument podupire djelovanja koja se odnose na treće zemlje ili se provode u trećim zemljama, a posebno sljedeće:

(a) informacijske sustave, alate ili opremu za razmjenu informacija među državama članicama i trećim zemljama;

(b) djelovanja koje se odnose na operativnu suradnju među državama članicama i trećim zemljama, uključujući zajedničke operacije;

(c) projekte u trećim zemljama kojima je cilj unapređenje sustava za nadzor za osiguranje suradnje s EUROSUR-om;

(d) studije, seminare, radionice, konferencije, osposobljavanje, opremu i pilot-projekte za pružanje ad hoc tehničkog i operativnog stručnog znanja trećim zemljama;

(e) studije, seminare, radionice, konferencije, osposobljavanje, opremu i pilot-projekte kojima se provode posebne preporuke, operativni standardi i primjeri najbolje prakse, koji su rezultat operativne suradnje između država članica i agencija Unije u trećim zemljama.

Komisija i države članice zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje osiguravaju usklađivanje mjera u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, kako je određeno u članku 3. stavku 5. Uredbe (EU) br. 514/2014.

3. Djelovanja iz stavka 1. točke (a) nisu prihvatljive na privremenim vanjskim granicama.

4. Djelovanja koja se odnose na privremeno i iznimno ponovno uvođenja nadzora granice na unutarnjim granicama, kao što je utvrđeno Zakonikom o schengenskim granicama, nisu prihvatljive.

5. Djelovanja čiji je jedini cilj ili učinak kontrola dobara nisu prihvatljive.







POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

Članak 5.

Ukupna sredstva i provedba

1. Ukupna sredstva za provedbu ovog Instrumenta iznose 2 760 milijuna eura u tekućim cijenama.

2. Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće unutar granica određenih višegodišnjim financijskim okvirom.

3. Ukupna sredstva provode se na sljedeće načine:

(a) nacionalnim programima u skladu s člancima 9. i 12.;

(b) operativnom potporom u okviru nacionalnih programa i pod uvjetima iz članka 10.;

(c) Posebnom tranzitnom shemom u skladu s člankom 11.;

(d) djelovanjima Unije u skladu s člankom 13.;

(e) hitnom potporom u skladu s člankom 14.;

(f) provedbom programa uspostave informatičkih sustava za potporu upravljanju migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije pod uvjetima utvrđenim člankom 15.;

(g) tehničkom potporom u skladu s člankom 16.

4. Proračun koji je u okviru Instrumenta dodijeljen za djelovanja Unije iz članka 13. ove Uredbe, za hitnu pomoć iz članka 14. ove Uredbe i tehničku pomoć iz članka 16. stavka 1. ove Uredbe izvršava se u okviru izravnog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ( 5 ) i, prema potrebi, u okviru neizravnog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

Proračun koji je dodijeljen za nacionalne programe iz članka 9., operativnu potporu iz članka 10. i za funkcioniranje Posebne tranzitne sheme iz članka 11. izvršava se u sklopu podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

Proračun koji je dodijeljen zemljama povezanima s provedbom, primjenom i razvojem schengenske pravne stečevine iz stavka 7. ovog članka izvršava se u sklopu neizravnog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom (i). Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

Način odnosno načini izvršavanja proračuna za programe za razvoj informatičkih sustava koji se temelje na postojećim i/ili novim informatičkim sustavima utvrđuju se u relevantnom zakonodavnim aktima Unije ako budu doneseni.

5. Ukupna sredstva upotrebljavaju se kako slijedi:

(a) 1 551 milijuna eura za nacionalne programe država članica;

(b) 791 milijun eura za razvoj informatičkih sustava koji se temelje na postojećim i/ili novim informatičkim sustavima koji podupiru upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije, pod uvjetom da se donese relevantno zakonodavstvo Unije;

Ako taj iznos nije dodijeljen ili potrošen, Komisija ga delegiranim aktom u skladu s člankom 17. preraspodjeljuje na jednu ili više aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točaka (b) i (c) te točke (d) ovog stavka. Taj delegirani akt uključuje procjenu razvoja relevantnih informatičkih sustava iz prve rečenice ovog stavka, uključujući izvršenje proračuna i očekivanih nepotrošenih iznosa. Ova preraspodjela može se obaviti nakon donošenja relevantnih zakonodavnih akata ili prilikom preispitivanja u sredini razdoblja iz članka 8.

(c) 154 milijuna eura za Posebnu tranzitnu shemu;

(d) 264 milijuna eura za mjere Unije, hitnu potporu i tehničku pomoć na inicijativu Komisije, od čega se najmanje 30 % treba upotrijebiti za mjere Unije.

6. Zajedno s ukupnim sredstvima određenim za Uredbu (EU) br. 513/2014, ukupna sredstva koja su na raspolaganju za ovaj Instrument, kako je utvrđeno stavkom 1., predstavljaju financijsku omotnicu namijenjenu Fondu za unutarnju sigurnost i služe kao prioritetni referentni okvir u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 2. prosinca 2013. o suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju ( 6 ) za Europski parlament i Vijeće u godišnjem proračunskom postupku.

7. Države uključene u provedbu, primjenu i razvoj schengenske pravne stečevine sudjeluju u Instrumentu u skladu s ovom Uredbom.

Sklapaju se sporazumi o financijskim doprinosima tih država Instrumentu te dodatna pravila nužna za takvo sudjelovanje, uključujući odredbe kojima se osigurava zaštita financijskih interesa Unije i nadležnost Europskog revizorskog suda za provođenje revizija.

Financijski doprinosi tih država dodaju se ukupnim sredstvima koja su u skladu sa stavkom 1. dostupna iz proračuna Unije.

Članak 6.

Sredstva za prihvatljive mjere u državama članicama

1. 1 551 milijuna eura bit će dodijeljeno državama članicama na sljedeći način:

(a) 1 276 milijuna eura kao što je naznačenu u Prilogu I.;

(b) 147 milijuna eura na temelju rezultata mehanizma iz članka 7.;

(c) u okviru preispitivanja u sredini razdoblja iz članka 8. i za razdoblje od proračunske godine 2018. nadalje 128 milijuna eura, ostatak raspoloživih odobrenih sredstava u skladu s ovim člankom ili drugi iznos kao što je utvrđeno stavkom 4. na temelju rezultata analize rizika i revizije u sredini provedbenog razdoblja.

2. Svaka država članica dodjeljuje osnovne iznose za nacionalne programe navedene u Prilogu I. kako slijedi:

(a) najmanje 10 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (a);

(b) najmanje 25 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (b);

(c) najmanje 5 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točaka (c), (d), (e) i (f).

Ako je nacionalnim programima obuhvaćeno obrazloženje, zašto dodjeljivanje sredstava ispod te razine ne ugrožava postizanje ciljeva, države članice mogu odstupiti od tih najnižih postotaka. Obrazloženje će ocijeniti Komisija u kontekstu odobravanja nacionalnih programa iz članka 9. stavka 2.

3. Države članice osiguravaju EUROSUR-u potrebno financiranje kako bi zajamčile dobro funkcioniranje sustava.

▼M1

3.a Tijekom razvojne faze europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) države članice uz njihova osnovna dodijeljena sredstva primaju dodatnih 96,5 milijuna EUR i one ta financijska sredstva u cijelosti ulažu u ETIAS kako bi osigurale njegov brz i učinkovit razvoj u skladu s provedbom središnjeg sustava ETIAS-a, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća ( 7 ).

▼B

4. Kako bi se na odgovarajući način pristupilo ostvarenju ciljeva utvrđenih ovim Instrumentom u slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti i/ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja sredstvima raspoloživima u okviru ovog Instrumenta, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 17. da bi prilagodila indikativan iznos utvrđen stavkom 1. točkom (c) ovog članka.

5. Države članice koje pristupe Uniji u razdoblju između 2012. i 2020. ne primaju odobrena sredstva dodijeljena nacionalnim programima u okviru ovog Instrumenta sve dok primaju sredstva iz privremenog instrumenta Unije koji podupire države članice koje ostvaruju pravo na potporu kako bi financirale mjere na novim vanjskim granicama u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica.

Članak 7.

Sredstva za posebna djelovanja

1. Uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (a), države članice mogu primiti dodatan iznos, pod uvjetom da je kao takav naveden u nacionalnom programu te da se treba upotrebljavati radi ostvarenja posebnih mjera navedenih u Prilogu II.

2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 17. radi revizije posebnih mjera navedenih u Prilogu II., ako to smatra potrebnim, uključujući u kontekstu preispitivanja u sredini razdoblja. Države članice mogu na temelju novih posebnih mjera i u skladu s raspoloživim sredstvima primiti dodatan iznos kao što je utvrđeno stavkom 1. ovog članka.

3. Dodatni iznosi u skladu s ovim člankom dodjeljuju se dotičnim državama članicama pojedinačnim odlukama o financiranju kojima se odobravaju ili revidiraju njihovi nacionalni programi u skladu s postupkom utvrđenim člankom 14. Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 8.

Sredstva u okviru preispitivanja u sredini razdoblja

1. Za dodjelu iznosa utvrđenog u članku 6. stavku 1. točki (c), Komisija do 1. lipnja 2017. uzima u obzir opterećenje država članica pri upravljanju granicama, uključujući aktivnosti traganja i spašavanja do kojih može doći tijekom operacija nadzora granica na moru te izvješća o ocjeni, sastavljena kao dio mehanizma evaluacije i praćenja Schengena, i razine prijetnje na vanjskim granicama za razdoblje 2017. – 2020., i faktore koji su utjecali na sigurnost na vanjskim granicama država članica u razdoblju 2014. – 2016. Gore navedeni iznos raspodjeljuje se na države članice na temelju procjene sljedećih kategorija granica, uzimajući u obzir stavak 6. ovog članka:

(a) 45 % za vanjske morske granice;

(b) 38 % za vanjske kopnene granice;

(c) 17 % za zračne luke.

2. Iznos za vanjske morske i kopnene granice izračunava se tako da se duljina dijelova vanjske granice pomnoži s razinom prijetnje (minimalna, uobičajena, umjerena, visoka) za svaki dio granice, kako slijedi:

(a) koeficijent 0,5 za minimalnu prijetnju;

(b) koeficijent 1 za uobičajenu prijetnju;

(c) koeficijent 3 za umjerenu prijetnju;

(d) koeficijent 5 za visoku prijetnju.

3. Za zračne luke dodjela se računa za svaku državu članicu na sljedeći način:

(a) 50 % na temelju broja osoba koje prelaze vanjske granice;

(b) 50 % na temelju broja državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak na vanjskoj granici.

4. U skladu s izvješćem o analizi rizika agencije Frontex i u savjetovanju s agencijom Frontex, a po potrebi i s ostalim relevantnim agencijama Unije, Komisija uvodi razine prijetnji za svaki dio vanjske granice država članica za razdoblje 2017 – 2020. Razine prijetnji temelji se na sljedećim čimbenicima:

(a) opterećenosti upravljanja granicama na vanjskim granicama;

(b) čimbenicima koji su utjecali na sigurnost na vanjskim granicama država članica u razdoblju 2014. – 2016.;

(c) promjenama politika Unije, primjerice vizne politike;

(d) mogućim budućim trendovima u migracijskim tokovima i rizicima nezakonitih radnji povezanih s nezakonitim prijelazom osoba na vanjskim granicama i;

(e) mogućem političkom, gospodarskom i socijalnom razvoju u trećim zemljama, a osobito u susjednim zemljama.

Prije izdavanja svog izvješća kojim se utvrđuju razine prijetnji Komisija razmjenjuje stajališta s državama članicama.

5. U svrhu raspodjele sredstava u skladu sa stavkom 1.:

(a) granična linija između područja iz članka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 866/2004 ( 8 ), no ne i morska granica sjeverno od te linije, uzima se u obzir premda ona ne čini vanjsku kopnenu granicu sve dok se primjenjuju odredbe članka 1. Protokola br. 10 o Cipru uz Akt o pristupanju iz 2003.;

(b) pojam „vanjske morske granice” znači vanjsku granicu teritorijalnog mora država članica kao što je utvrđeno člancima 4. do 16. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora. No u slučajevima kad su redovito potrebne operacije velikih razmjera kako bi se spriječio neovlašteni prijelaz granice, pojam znači vanjsku granicu područja s visokom razinom prijetnje. Ta vanjska granica se utvrđuje uzimanjem u obzir relevantnih podataka o tim operacijama u razdoblju od 2014. do 2016. koje osiguravaju dotične države članice.

6. Nadalje, nakon poziva Komisije do 1. lipnja 2017. državama članicama mogu se dodijeliti dodatna sredstva ako su ona kao takva navedena u programu te se trebaju koristiti radi ostvarivanja posebnih djelovanja koja treba utvrditi s obzirom na prioritete koje Unija u tom trenutku ima.

7. Dodatni iznosi u skladu s ovim člankom dodjeljuju se dotičnim državama članicama pojedinačnim odlukama o financiranju kojima se odobravaju ili revidiraju njihovi nacionalni programi u skladu s postupkom utvrđenim člankom 14. Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 9.

Nacionalni programi

1. Nacionalni program koji treba pripremiti, uzimajući u obzir ishod političkog dijaloga iz članka 13. Uredbe (EU) br. 514/2014. u okviru Instrumenta i nacionalni program koji treba pripremiti u okviru Uredbe (EU) br. 513/2014, predlažu se Komisiji kao jedinstveni nacionalni program za Fond u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 514/2014.

2. U sklopu nacionalnih programa, koje Komisija treba ispitati i odobriti na temelju članka 14. Uredbe (EU) br. 514/2014, države članice, u okviru ciljeva iz članka 3. ove Uredbe i uzimajući u obzir ishod političkog dijaloga iz članka 13. Uredbe (EU) br. 514/2014, posebno nastoje ostvariti sljedeće ciljeve Unije:

(a) razvoj EUROSUR-a u skladu s pravom i smjernicama Unije;

(b) podupiranje i proširivanje postojećih kapaciteta na nacionalnoj razini u viznoj politici i u području upravljanja vanjskim granicama kao i podupiranje i proširivanje mjera unutar područja slobodnog kretanja u vezi s upravljanjem vanjskim granicama, uzimajući u obzir posebice novu tehnologiju, razvoj i/ili standarde u vezi s upravljanjem migracijskim tokovima;

(c) podupiranje daljnjeg razvoja u području upravljanja migracijskim tokovima posredstvom konzularnih i drugih službi država članica u trećim zemljama, uključujući uspostavljanje mehanizama konzularne suradnje, s ciljem olakšavanja zakonitog putovanja u skladu s pravom Unije ili pravom predmetne države članice i sprečavanja nezakonitog useljavanja u Uniju;

(d) jačanje integriranog upravljanja granicama testiranjem i uvođenjem novih alata, interoperabilnih sustava i metoda rada kojima je cilj unaprijediti razmjenu informacija u dotičnoj državi članici ili poboljšati suradnju među agencijama;

(e) razvoj projekata s ciljem osiguravanja jedinstvene i visoke razine nadzora vanjske granice u skladu sa zajedničkim standardima Unije i s ciljem bolje interoperabilnosti sustava upravljanja granicama među državama članicama;

(f) podupiranje mjera nakon savjetovanja s agencijom Frontex u cilju promicanja daljnjeg usklađivanja upravljanja granicama, a osobito tehnoloških mogućnosti, u skladu sa zajedničkim standardima Unije.

(g) osiguravanje ispravne i jedinstvene primjene pravne stečevine Unije u području nadzora granica i viza kao odgovor na nedostatke utvrđene na razini Unije, o kojima svjedoče rezultati u okviru mehanizma evaluacije i praćenja Schengena;

(h) izgradnja kapaciteta radi suočavanja s nadolazećim izazovima, uključujući sadašnje i buduće prijetnje i pritiske na vanjskim granicama, uzimajući u obzir posebno analize rizika koje su provele relevantne agencije Unije.

3. Radi ostvarivanja ciljeva iz stavka 2. države članice mogu u okviru svojih nacionalnih programa poduprijeti mjere koje se provode u trećim zemljama ili se odnose na njih, uključujući putem razmjene informacija i operativne suradnje.

4. Komisija se savjetuje s agencijom Frontex o nacrtima nacionalnih programa, posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore, koje podnose države članice kako bi se omogućilo dopunjavanje između zadaća agencije Frontex i odgovornosti država članica za nadzor i zaštitu vanjskih granica te kako bi se osigurala dosljednost i spriječila troškovna neučinkovitost.

Članak 10.

Operativna potpora u okviru nacionalnih programa država članica

1. Država članica može iskoristiti do 40 % iznosa koji je u okviru Instrumenta dodijeljen njezinom nacionalnom programu za financiranje operativne potpore javnim tijelima nadležnim za dovršenje zadataka i usluga koji su sastavni dio javnih usluga Unije.

2. Operativna potpora pruža se ako dotična država članica ispunjava sljedeće uvjete:

(a) poštovanje pravne stečevine Unije o granicama i vizama;

(b) sukladnost s ciljevima nacionalnog programa;

(c) sukladnost sa zajedničkim standardima Unije kako bi se poboljšalo usklađivanje između država članica i spriječilo udvostručavanje, rascjepkanost i troškovna neučinkovitost u području nadzora granica.

3. S tim ciljem Komisija prije odobravanja nacionalnog programa procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su iskazale namjeru da zatraže operativnu potporu, uzimajući u obzir, po potrebi, izvješća o evaluaciji Schengena.

Zaključci Komisije podliježu razmjeni stajališta s dotičnom državom članicom.

Nakon razmjene stajališta Komisija svoje prihvaćanje proračunske potpore u okviru nacionalnog programa određene države članice može uvjetovati planiranjem i provedbom određenoga broja djelovanja kojima je cilj osigurati potpuno ispunjavanje uvjeta utvrđenih stavkom 2. do trenutka pružanja proračunske potpore.

4. Operativna potpora usmjerena je na posebne zadatke i/ili usluge te na ciljeve utvrđene Prilogom III. Ona obuhvaća potpunu naknadu rashoda nastalih pri provedbi zadataka i/ili usluga definiranih nacionalnim programom, u okviru financijskih ograničenja određenih programom i gornje granice troškova utvrđene stavkom 1.

5. Operativna potpora podliježe nadzoru i razmjeni informacija između Komisije i dotične države članice u vezi s temeljnim stanjem u toj državi članici, ciljevima koje treba ostvariti i pokazateljima napretka.

6. Provedbenim aktima Komisija utvrđuje postupke izvještavanja o primjeni ove odredbe kao i ostale praktične dogovore koje države članice i Komisija trebaju ostvariti radi usklađivanja s ovim člankom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

Članak 11.

Operativna potpora za Posebnu tranzitnu shemu

1. Instrument pruža potporu za pokrivanje propuštenih naknada za tranzitne vize i dodatnih troškova nastalih pri provedbi Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu (FTD) i Dokumenta o pojednostavljenom željezničkom tranzitu (FRTD) u skladu s Uredbom (EZ) br. 693/2003 i Uredbom (EZ) br. 694/2003.

2. Sredstva koja su na temelju stavka 1. dodijeljena Litvi ne premašuju 154 milijuna eura za razdoblje od 2014. do 2020. i stavljaju se na raspolaganje u vidu dodatne posebne operativne potpore Litvi.

3. Za potrebe stavka 1. dodatni troškovi znače troškovi koji izravno proizlaze iz posebnih zahtjeva provedbe Posebne tranzitne sheme i koji ne nastaju kao rezultat izdavanja viza u svrhu tranzita ili ostale svrhe.

Za financiranje su prihvatljive sljedeće vrste dodatnih troškova:

(a) ulaganje u infrastrukturu;

(b) osposobljavanje osoblja koje provodi Posebnu tranzitnu shemu;

(c) dodatni operativni troškovi, uključujući plaće osoblja kojem je posebno povjerena zadaća provedbe Posebne tranzitne sheme.

4. Propuštene naknade iz stavka 1. ovog članka izračunavaju se, u sklopu financijskog okvira određenog u stavku 2. ovog članka, na temelju visine naknade za vizu i oslobođenja od takvih naknada utvrđenih Sporazumom između Europske zajednice i Ruske Federacije o olakšavanju viznog režima za građane Europske unije i Ruske Federacije ( 9 ).

5. Komisija i Litva preispituju primjenu ovog članka u slučaju promjena koje utječu na postojanje i/ili funkcioniranje Posebne tranzitne sheme.

6. Provedbenim aktima Komisija utvrđuje postupke izvještavanja o primjeni ove odredbe kao i svaki financijski ili drugi praktični dogovor koji trebaju ostvariti Litva i Komisija radi usklađivanja s ovim člankom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

7. Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje Posebne tranzitne sheme, Komisija može uvesti dogovore o posebnim privremenim plaćanjima koji odstupaju od odredbi Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 12.

Planiranje u skladu s rezultatima evaluacije Schengena i mehanizma praćenja

Nakon izvješća o evaluaciji Schengena, usvojenog u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013, dotična država članica ispituje, zajedno s Komisijom i agencijom Frontex, kako reagirati na zaključke, uključujući sve nedostatke, i provodi preporuke u okviru svog nacionalnog programa.

Prema potrebi, država članica revidira svoj nacionalni program u skladu s člankom 14. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 514/2014 kako bi uzela u obzir zaključke i preporuke.

Financiranje popravnih djelovanja je prioritet. U dijalogu s Komisijom i agencijom Frontex dotična država članica preraspodjeljuje sredstva unutar svog programa te također ona sredstva namijenjena operativnoj potpori i/ili uvodi ili mijenja djelovanja s ciljem uklanjanja nedostataka u skladu sa zaključcima i preporukama izvješća o evaluaciji Schengena.

Članak 13.

Djelovanja Unije

1. Na inicijativu Komisije ovaj Instrument može služiti za financiranje transnacionalnih djelovanja ili djelovanja od posebnog interesa za Uniju („djelovanja Unije”) u vezi s općim, specifičnim i operativnim ciljevima navedenima u članku 3.

2. Kako bi ostvarile pravo na financiranje, djelovanja Unije moraju osobito težiti ostvarenju sljedećih ciljeva:

(a) podupiranju pripremnih, nadzornih, administrativnih i tehničkih aktivnosti potrebnih za provedbu politike u vezi s vanjskim granicama i vizne politike, uključujući jačanje upravljanja schengenskim prostorom putem razvoja i provedbe mehanizma evaluacije uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i Zakonika o schengenskim granicama, posebno putne troškove za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u obilascima na licu mjesta;

(b) unapređenju znanja i razumijevanja stanja koje prevladava u državama članicama i trećim zemljama pomoću analize, evaluacije i pomnog praćenja politika;

(c) podržavanju razvoja statističkih alata, uključujući zajedničke statističke alate, metode te zajedničke pokazatelje;

(d) podupiranju i nadzora provedbe prava Unije i ciljeva politike Unije u državama članicama i ocjenjivanju njihove učinkovitosti i učinka, također u pogledu poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u mjeri u kojoj se odnosi na područje primjene ovog Instrumenta;

(e) promicanju umrežavanja, uzajamnog učenja, utvrđivanja i širenja najbolje prakse i inovativnih pristupa među različitim zainteresiranim stranama na europskoj razini;

(f) promicanju projekata čiji je cilj usklađivanje i interoperabilnost mjera u vezi s upravljanjem granicama u skladu sa zajedničkim standardima Unije u cilju razvoja integriranog europskog sustava upravljanja europskim granicama;

(g) podizanju svijesti o politikama i ciljevima Unije među zainteresiranim stranama i širom javnosti, uključujući institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije;

(h) povećavanju kapaciteta europskih mreža radi procjene, promicanja, podupiranja i daljnjeg razvijanja politika i ciljeva Unije;

i. podupiranju, a osobito inovativnih projekata za razvoj novih metoda i/ili tehnologija s potencijalom za prijenos na ostale države članice, osobito projekata čiji je cilj testiranje i potvrđivanje istraživačkih projekata;

(j) podupiranju djelovanja koja se odnose na treće zemlje ili se u njima provode kao što je navedeno u članku 4. stavku 2.

3. Djelovanja Unije provode se u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 14.

Hitna pomoć

1. Instrument pruža financijsku pomoć za rješavanje hitnih i posebnih potreba u hitnim situacijama kao što je definirano člankom 2. točkom (f).

2. Hitna pomoć provodi se u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 15.

Uspostavljanje programa za razvoj informatičkih sustava

Program razvoja informatičkih sustava na temelju postojećih ili novih informatičkih sustava treba se provoditi ako se donese zakonodavnim aktima Unije kojim se definiraju ti informatički sustavi i njihova komunikacijska infrastruktura, posebno s ciljem poboljšanja upravljanja i nadzora putničkih tokova na vanjskim granicama pojačavanjem nadzora i istodobnim ubrzavanjem prijelaza granice redovitim putnicima. Po potrebi se traže sinergije s postojećim informatičkim sustavima kako bi se izbjegao dvostruki trošak.

Raspodjela iznosa iz članka 5. stavka 5. točke (b) navodi se ili u odgovarajućim zakonodavnim aktima Unije ili, nakon donošenja tih zakonodavnih akata, delegiranim aktom u skladu s člankom 17.

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u razvoju tih informatičkih sustava barem jednom godišnje i kad god je to potrebno.

Članak 16.

Tehnička pomoć

1. Na inicijativu i/ili u ime Komisije Instrument može Fondu doprinijeti s do 1,7 milijuna eura godišnje za tehničku pomoć u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 514/2014.

2. Na inicijativu države članice Instrumentom se mogu financirati aktivnosti tehničke pomoći u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 514/2014. Iznos koji je namijenjen za tehničku pomoć za razdoblje 2014. – 2020. ne premašuje 5 % od ukupnog iznosa dodijeljenog državi članici plus 500 000 eura.







POGLAVLJE III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 17.

Izvršavanje ovlasti

1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji podložno uvjetima utvrđenim u ovom članku.

2. Ovlasti za usvajanje delegiranih akata iz članka 5. stavka 5. točke (b), članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2. i članka 15. dodjeljuju se Komisiji na razdoblje od sedam godina od 21. svibnja 2014. Komisija sastavlja izvješće u vezi s delegiranjem ovlasti najkasnije devet mjeseci od završetka sedmogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblje od tri godine, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja sedmogodišnjeg razdoblja.

3. Europski parlament ili Vijeće mogu bilo kada opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 5. točke (b), članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2. i članka 15. ove Uredbe. Odlukom o opozivu prestaje vrijediti delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 5. točke (b), članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 2. i članka 15. stupa na snagu samo ako se tomu ne protive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne namjeravaju protiviti. To se razdoblje produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 18.

Postupak odbora

1. Komisiji pomaže zajednički Odbor za fond za azil, migracije, integraciju i unutarnju sigurnost koji je osnovan člankom 59. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 514/2014.

2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 19.

Primjena Uredbe (EU) br. 514/2014

Odredbe Uredbe (EU) br. 514/2014 primjenjuju se na ovaj Instrument.

Članak 20.

Stavljanje izvan snage

Odluka br. 574/2007/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.

Članak 21.

Prijelazne odredbe

1. Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu, uključujući potpuno ili djelomično ukidanje, projekata i godišnjih programa sve do njihova zaključenja, ili financijske pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Odluke br. 574/2007 EZ ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013.

2. Pri donošenju odluka o sufinanciranju u okviru Instrumenta, Komisija u obzir uzima mjere usvojene na temelju Odluke br. 574/2007/EZ prije 20. svibnja 2014. koje imaju financijske posljedice tijekom razdoblja obuhvaćenog sufinanciranjem.

3. Iznosi dodijeljeni za sufinanciranje, koje je u razdoblju između 1. siječnja 2011. i 31. prosinca 2014. odobrila Komisija, a za koje joj dokumenti potrebni za zaključenje djelovanja nisu podneseni prije isteka roka za podnošenje završnog izvješća, Komisija automatski opoziva do 31. prosinca 2017., što dovodi do povrata neopravdano isplaćenih iznosa.

4. Iznosi povezani s djelovanjima koja su suspendirana zbog sudskog postupka ili upravnih žalbi koje imaju suspenzivni učinak neće se uzimati u obzir pri izračunu automatski opozvanog iznosa.

5. Države članice do 30. lipnja 2015. Komisiji dostavljaju izvješće o evaluaciji rezultata i učinka djelovanja sufinanciranih u okviru Odluke br. 574/2007/EZ za razdoblje od 2011. do 2013.

6. Komisija do 31. prosinca 2015. podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija izvješće o naknadnoj evaluaciji u okviru Odluke br. 574/2007/EZ za razdoblje od 2011. do 2013.

Članak 22.

Preispitivanje

Na temelju prijedloga Komisije, Europski parlament i Vijeće preispituju ovu Uredbu do 30. lipnja 2020.

Članak 23.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s Ugovorima.









PRILOG I.







Iznosi koji čine osnovu za nacionalne programe država članica (u EUR) Država članica/pridružena država Najmanji iznos Fiksni dio dodijeljen na temelju prosjeka 2010. –2012. % 2010. – 2012. s Hrvatskom UKUPNO AT 5 000 000 9 162 727 0,828 % 14 162 727 BE 5 000 000 12 519 321 1,131 % 17 519 321 BG 5 000 000 35 366 130 3,196 % 40 366 130 CH 5 000 000 13 920 284 1,258 % 18 920 284 CY 15 000 000 19 507 030 1,763 % 34 507 030 CZ 5 000 000 9 381 484 0,848 % 14 381 484 DE 5 000 000 46 753 437 4,225 % 51 753 437 DK 5 000 000 5 322 133 0,481 % 10 322 133 EE 5 000 000 16 781 752 1,516 % 21 781 752 ES 5 000 000 190 366 875 17,201 % 195 366 875 FI 5 000 000 31 934 528 2,886 % 36 934 528 FR 5 000 000 79 999 342 7,229 % 84 999 342 GR 5 000 000 161 814 388 14,621 % 166 814 388 HR 4 285 714 31 324 057 2,830 % 35 609 771 HU 5 000 000 35 829 197 3,237 % 40 829 197 IE IS 5 000 000 326 980 0,030 % 5 326 980 IT 5 000 000 151 306 897 13,672 % 156 306 897 LI 5 000 000 0 0,000 % 5 000 000 LT 5 000 000 19 704 873 1,780 % 24 704 873 LU 5 000 000 400 129 0,036 % 5 400 129 LV 5 000 000 10 521 704 0,951 % 15 521 704 MT 15 000 000 38 098 597 3,442 % 53 098 597 NL 5 000 000 25 609 543 2,314 % 30 609 543 NO 5 000 000 9 317 819 0,842 % 14 317 819 PL 5 000 000 44 113 133 3,986 % 49 113 133 PT 5 000 000 13 900 023 1,256 % 18 900 023 RO 5 000 000 56 151 568 5,074 % 61 151 568 SE 5 000 000 6 518 706 0,589 % 11 518 706 SI 5 000 000 25 669 103 2,319 % 30 669 103 SK 5 000 000 5 092 525 0,460 % 10 092 525 UK UKUPNO 169 285 714 1 106 714 286 100,00 % 1 276 000 000









PRILOG II.

Popis određenih djelovanja

1. Uspostava mehanizama konzularne suradnje između barem dviju država članica koji dovode do ekonomija razmjera u pogledu obrade zahtjeva i izdavanja viza u konzulatima u skladu s načelima suradnje utvrđenim u Zakoniku o vizama, uključujući zajedničke centre za pribavljanje viza.

2. Nabava prijevoznih sredstava i opreme za rad za koje se uvođenje tijekom zajedničkih operacija agencije Frontex smatra neophodnim i koje se stavlja na raspolaganje agenciji Frontex u skladu s člankom 7. stavkom 5. drugim i trećim podstavcima Uredbe (EZ) br. 2007/2004.









PRILOG III.

Ciljevi operativne potpore unutar nacionalnih programa

Cilj 1.: promicanje razvoja i provedbe politika kojima se, pri prelasku unutarnjih granica, osigurava odsutnost svakog pregleda osoba, bez obzira na njihovo državljanstvo, provođenje kontrola osoba i učinkovito praćenje prijelaza vanjskih granica

— operacije,

— troškovi osoblja, uključujući za osposobljavanje,

— troškovi servisiranja, kao što su održavanje i popravci,

— unapređenje/zamjena opreme sigurnih prostora i/ili renoviranje,

— nekretnine (amortizacija, renoviranje).

Cilj 2.: promicanje razvoja i provedbe zajedničke politike o vizama i drugim dozvolama za kratkotrajni boravak, uključujući konzularnu suradnju

— operacije,

— troškovi osoblja, uključujući za osposobljavanje,

— troškovi servisiranja, održavanje i popravci,

— unapređenje/zamjena opreme sigurnih prostora i/ili renoviranje,

— nekretnine (amortizacija, renoviranje).

Cilj 3.: uspostava i upotreba sigurnih informatičkih sustava, njihove komunikacijske infrastrukture i opreme koje podupiru upravljanje migracijskim tokovima, uključujući nadzor, diljem vanjskih granica Unije

— operativno upravljanje sustavima SIS, VIS i novim sustavima koje tek treba uspostaviti,

— troškovi osoblja, uključujući za osposobljavanje,

— troškovi servisiranja, kao što su održavanje i popravci,

— komunikacijska infrastruktura i sigurnost kao i pitanja povezana sa zaštitom podataka,

— unapređenje/zamjena opreme sigurnih prostora i/ili renoviranje,

— najam sigurnih prostorija i/ili renoviranje.









PRILOG IV.

Popis zajedničkih pokazatelja za mjerenje posebnih ciljeva

(a) podupiranje zajedničke vizne politike radi olakšavanja zakonitog putovanja, osiguravanja jednakog ophođenja prema državljanima trećih zemalja i suzbijanja nezakonitog useljavanja

i. broj aktivnosti konzularne suradnje razvijenih uz pomoć Instrumenta

U svrhu godišnjih provedbenih izvješća taj se pokazatelj nadalje dijeli na sljedeće potkategorije u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) br. 514/2014:

— zajedničko korištenje prostora,

— zajedničke centre za podnošenje zahtjeva,

— zastupanje,

— ostalo.

ii. broj osposobljenog osoblja i tečajeva osposobljavanja za aspekte povezane sa zajedničkom viznom politikom uz pomoć Instrumenta

iii. broj specijaliziranih radnih mjesta u trećim zemljama koje podupire Instrument

Za potrebe godišnjih provedbenih izvješća taj se pokazatelj nadalje dijeli na sljedeće potkategorije u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) br. 514/2014:

— časnici za vezu zaduženi za useljavanje,

— ostali.

iv. postotak i broj konzulata od ukupnog broja konzulata, koji su osnovani ili izgrađeni uz pomoć Instrumenta

(b) podupiranje upravljanja granicama, koje među ostalim uključuje razmjenu informacija među državama članicama te između država članica i agencije Frontex, kako bi se osigurala visoka razina zaštite vanjskih granica, između ostalog rješavanjem problema nezakonitog useljavanja, s jedne strane, i neometan prijelaz vanjskih granica u skladu sa schengenskom pravnom stečevinom, s druge strane

i. broj osposobljenog osoblja i tečajeva osposobljavanja u aspektima u vezi s upravljanjem granicama uz pomoć Fonda

ii. broj infrastrukturnih objekata za nadzor granice (za kontrole i nadzor) i sredstava razvijenih ili unaprijeđenih uz pomoć Instrumenta

Za potrebe godišnjih provedbenih izvješća taj se pokazatelj nadalje dijeli na sljedeće potkategorije u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) br. 514/2014:

— infrastruktura,

— flota (zračne, kopnene, morske granice),

— oprema,

— ostalo.

iii. broj graničnih prijelaza na vanjskim granicama kroz kontrolna vrata ABC koji su, od ukupnog broja graničnih prijelaza, primili potporu iz Instrumenta

iv. broj infrastrukturnih objekata za nadzor nacionalne granice uspostavljenih/unapređivanih u okviru EUROSUR-a

Za potrebe godišnjih provedbenih izvješća taj se pokazatelj nadalje dijeli na sljedeće potkategorije u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) br. 514/2014:

— nacionalni koordinacijski centri,

— regionalni koordinacijski centri,

— lokalni koordinacijski centri,

— druge vrste koordinacijskih centara.

v. broj incidenata koje su države članice prijavile Europskoj slici stanja

U svrhu godišnjih provedbenih izvješća taj se pokazatelj nadalje dijeli na sljedeće potkategorije u skladu s člankom 54. Uredbe (EU) br. 514/2014:

— nezakonito useljavanje, uključujući slučajeve rizične za život migranata,

— prekogranični kriminal,

— krizna stanja.