02004A0206(02) — HR — 01.09.2017 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koji je izmijenila:









▼B

SPORAZUM

između Europske zajednice i Kanade o trgovini vinima i jakim alkoholnim pićima







EUROPSKA ZAJEDNICA, dalje u tekstu „Zajednica”, i KANADA, dalje u tekstu zajednički nazvane „ugovorne stranke”, PREPOZNAJUĆI da ugovorne stranke žele uspostaviti tješnje veze u sektoru vina i jakih alkoholnih pića, U ŽELJI da stvore povoljnije uvjete za skladan razvoj trgovine vinima i jakim alkoholnim pićima na temelju jednakosti i obostrane koristi, SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:







GLAVA I.

POČETNE ODREDBE

Članak 1.

Ciljevi

1. Ugovorne stranke, na temelju nediskriminacije i uzajamnosti, olakšavaju i promiču trgovinu vinima i jakim alkoholnim pićima proizvedenima u Kanadi i Zajednici, u skladu s uvjetima predviđenim ovim Sporazumom.

2. Ugovorne stranke poduzimaju sve razumne mjere kako bi osigurale ispunjenje obveza utvrđenih ovim Sporazumom i postizanje ciljeva navedenih u ovom Sporazumu.

Članak 2.

Područje primjene i opseg

Ovaj se Sporazum primjenjuje na vina koja pripadaju pod tarifni broj 22.04 te na jaka alkoholna pića koja pripadaju pod tarifni broj 22.08 Međunarodne konvencije o harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe („Harmonizirani sustav”), sastavljene u Bruxellesu 14. lipnja 1983., koja su proizvedena u skladu sa zakonima i propisima koji uređuju proizvodnju vina i jakih alkoholnih pića na državnom području ugovorne stranke.

Članak 3.

Definicije

1. Za potrebe ovog Sporazuma, osim ako je drukčije propisano:

— „označivanje” znači bilo koja oznaka, robna marka, žig, slikovni ili drugačiji opis koji je napisan, tiskan, naslikan pomoću matrice, označen, označen reljefom ili utisnut, ili pričvršćen na spremnik vina ili jakog alkoholnog pića,

— „Sporazum o WTO-u” odnosi se na Sporazum iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije,

— „Sporazum TRIPS” odnosi se na Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, koji je sadržan u Prilogu 1.C Sporazumu o WTO-u,

— „Sporazum iz 1989.” odnosi se na Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Kanade o trgovini jakim alkoholnim pićima, sklopljen 28. veljače 1989.

2. U ovom Sporazumu izraz „podrijetlom iz”, kada se koristi u vezi s imenom Zajednice ili jedne od njezinih država članica ili Kanadom, znači da je vino ili jako alkoholno piće proizvedeno u njihovoj nadležnosti te, u slučaju vina, da je proizvedeno isključivo od grožđa koje je ubrano na državnom području u njihovoj nadležnosti.

Članak 4.

Opća pravila o uvozu i stavljanju na tržište

Osim ako je drukčije propisano ovim Sporazumom, uvoz i stavljanje na tržište provode se u skladu sa zakonima i propisima koji se primjenjuju na državnom području ugovorne stranke uvoznice.







GLAVA II.

ENOLOŠKE PRAKSE I POSTUPCI TE SPECIFIKACIJE PROIZVODA

Članak 5.

Uzajamno priznavanje enoloških praksi i postupaka i specifikacija proizvoda

1. Zajednica na svojem području odobrava uvoz i stavljanje na tržište vina podrijetlom iz Kanade proizvedenih u skladu s:

— enološkim praksama i postupcima navedenima u Prilogu I. dijelu A, i

— specifikacijama proizvoda predviđenih Prilogom II. dijelu A.

2. Kanada na svojem državnom području odobrava uvoz i stavljanje na tržište vina podrijetlom iz Zajednice proizvedenih u skladu s:

— enološkim praksama i postupcima navedenima u Prilogu I. dijelu B, i

— specifikacijama proizvoda predviđenih Prilogom II. dijelu B.

3. Ugovorne stranke potvrđuju da enološki prakse i postupci koji se nalaze na popisu u Prilogu I. ispunjavaju uvjete navedene u članku 6. stavku 2.

Članak 6.

Nove prakse ili izmjene praksi

1. Svaka ugovorna stranka će, u skladu s postupcima navedenim u glavi VII. te u najkraćem razumnom roku, nastojati drugu ugovornu stranku obavijestiti o događajima koji bi, u vezi s vinom proizvedenim na njezinom državnom području, mogli dovesti do odobrenja enološke prakse, postupka ili izmjene koji se ne nalaze na popisu u odgovarajućem stavku Priloga I., s ciljem usuglašavanja zajedničkog pristupa.

2. Ne dovodeći u pitanje članak 35., nove enološke prakse, postupci ili izmjene koji se koriste za proizvodnju vina moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

(a) štititi potrošače od lažnih ili obmanjujućih praksi koji bi mogli stvoriti pogrešan dojam o naravi, sastavu, kakvoći ili vrijednosti proizvoda;

(b) ispunjavati standarde dobre enološke prakse. Enološka praksa, postupak ili izmjena posebno:

— ne bi smjeli biti zabranjeni zakonima i propisima države podrijetla,

— trebali bi štititi vjerodostojnost proizvoda očuvanjem koncepta da su tipična svojstva vina rezultat grožđa od kojega je vino proizvedeno, uzimajući u obzir i regiju uzgoja te posebno klimatske, geološke i ostale uvjete proizvodnje,

— trebali bi se temeljiti na opravdanoj tehnološkoj ili praktičnoj potrebi unapređenja očuvanja kakvoće i stabilnosti vina i njegovog prihvaćanja od strane potrošača, i

— trebali bi osigurati ograničenje postupaka ili dodataka na najmanju moguću mjeru koja je potrebna kako bi se postigao željeni učinak.

3. Ugovorna stranka u roku od 90 dana obavješćuje drugu ugovornu stranku ako je, vezano uz vino proizvedeno na njezinom državnom području, odobrila neku enološku praksu, postupak ili izmjenu koji se ne nalaze na popisu u odgovarajućem stavku Priloga I.

4. Ta obavijest mora sadržavati opis enološke prakse, postupka ili izmjene koji se ne nalaze na popisu u odgovarajućem stavku Priloga I.

5. Ugovorna stranka koja šalje obavijest, ako to druga ugovorna stranka od nje zatraži, mora dostaviti tehničku dokumentaciju koja opravdava odobrenje enološke prakse, postupka ili izmjene, posebno u vezi sa zahtjevima navedenima u stavku 2.

Članak 7.

Privremeno odobrenje

Ne dovodeći u pitanje mjere predviđene člankom 35., vinima proizvedenima enološkom praksom, postupkom ili izmjenom koja je predmet obavijesti jedne od ugovornih stranaka iz članka 6. stavka 3. privremeno se izdaje odobrenje uvoza i stavljanje na tržište na državnom području druge ugovorne stranke.

Članak 8.

Postupak za prigovor

1. Tijekom razdoblja od 10 mjeseci od obavijesti ugovorne stranke u skladu s člankom 6. stavkom 3., druga ugovorna stranka može u pisanom obliku uložiti prigovor na enološku praksu, postupak ili izmjenu iz obavijesti, na temelju toga što ta praksa, postupak ili izmjena ne ispunjavaju uvjete iz članka 6 stavka 2. točaka (a) i (b). ►M1 Ugovorna stranka može zatražiti savjetovanje kako je predviđeno člankom 29.4. (Savjetovanje) Sveobuhvatnoga gospodarskog i trgovinskog sporazuma između Europske unije i Kanade („CETA”). Ako se takvim savjetovanjem ne dođe do rješenja, ugovorna stranka može u pisanom obliku obavijestiti drugu ugovornu stranku o svojoj odluci da problem uputi na arbitražu na temelju članaka od 29.6. do 29.10. CETA-e. ◄

2. Ugovorna stranka ne može se protiviti prihvaćanju enološke prakse, postupka ili izmjene iz obavijesti ako je prije toga, osim za privremene eksperimentalne svrhe, tu istu enološku praksu, postupak ili izmjenu već odobrila za vina koja se stavljaju na tržište na njezinom državnom području, a što je podložno opravdanju predmetne enološke prakse, postupka ili izmjene glede klimatskih, geoloških ili drugih uvjeta proizvodnje u područjima u kojima će se koristiti.

3. Ovaj Sporazum ni na koji način ne ograničava korištenje neke enološke prakse, postupka ili izmjene koje ugovorna stranka nije prihvatila u skladu s postupcima iz ovog Sporazuma u slučajevima u kojima se proizvod stavlja na tržište na unutarnjem tržištu druge ugovorne stranke ili na tržištu neke treće strane.

Članak 9.

Izmjena Priloga I.

1. Ugovorne stranke će u roku od 12 mjeseci od datuma obavijesti izmijeniti odgovarajući stavak Priloga I. te mu dodati enološku praksu, postupak ili izmjenu priopćenu u skladu s člankom 6. stavkom 3.

2. ►M1 Odstupajući od stavka 1., ako se ugovorna stranka pozove na postupak za prigovor predviđen u članku 8. (Postupak za prigovor), ugovorne stranke postupaju u skladu s ishodom savjetovanja, osim ako se pitanje uputi na postupak arbitraže u skladu s člancima od 29.6. do 29.10. CETA-e, u kojem slučaju: ◄

(a) ako arbitri utvrde da priopćena enološka praksa, postupak ili izmjena ispunjava zahtjeve navedene u članku 6. stavku 2. točkama (a) i (b), ugovorne stranke izmjenjuju odgovarajući stavak Priloga I. te mu u roku od 90 dana od datuma te odluke dodaju enološku praksu ili postupak;

(b) međutim, ako arbitri utvrde da priopćena enološka praksa, postupak ili izmjena ne ispunjava zahtjeve navedene u članku 6. stavku 2. točkama (a) i (b), tada u roku od 30 dana od datuma te odluke prestaje privremeno odobrenje uvoza i stavljanje na tržište vina podrijetlom iz ugovorne stranke koja je obavijestila o enološkoj praksi, postupku ili izmjeni i proizvedenih u skladu s dotičnom enološkom praksom, postupkom ili izmjenom, kao što određeno člankom 7. Takva odluka ne utječe na nastavak primjene članka 7. u odnosu na stavljanje na tržište vina koje je na državno područje ugovornih stranaka uvezeno prije datuma te odluke.

▼M1

3. Kada se članci od 29.6. do 29.10. CETA-e primjenjuju tijekom postupka iz stavka 2., primjenjuju se mutatis mutandis.

▼B







GLAVA III.

OZNAKA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA VINA

Članak 10.

Registracija i zaštita u Kanadi

1. Nazivi navedeni u Prilogu III. točki (a), koji vino označuju kao vino podrijetlom s područja Zajednice, kod kojeg se kakvoća, ugled ili drugo svojstvo vina prije svega može pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu, a primjenjivo zakonodavstvo Zajednice ga službeno priznaje i štiti kao oznaku zemljopisnog podrijetla u smislu članka 22. stavka 1. Sporazuma TRIPS, u Kanadi ispunjavaju uvjete za registraciju kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla za vina.

2. Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla ne smije se koristiti za opisivanje ili označivanje vina koje nije podrijetlom iz mjesta označenog predmetnom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, uključujući prijevode, neovisno o tome je li popraćena izrazima kao što su „vrste”, „tip”, „stil”, „imitacija” ili sličnim izrazima ili ne, te neovisno o tome je li uz zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla navedeno pravo mjesto podrijetla ili ne.

3. U skladu s postupkom primjene utvrđenim kanadskim zakonom, nakon urednog i pravodobnog podnošenja zahtjeva za registraciju, Kanada poduzima potrebne korake za uvrštenje naziva navedenih u Prilogu III. točki (a) na popis zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla u Kanadi.

Članak 11.

Zaštita u Zajednici

1. Nazivi navedeni u Prilogu III. točki (b) koji vino označuju kao vino podrijetlom s državnog područja Kanade, kod kojeg se kakvoća, ugled ili drugo svojstvo vina prije svega može pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu, a primjenjivo zakonodavstvo Kanade ga službeno priznaje i štiti kao oznaku zemljopisnog podrijetla u smislu članka 22. stavka 1. Sporazuma TRIPS u Zajednici ispunjavaju uvjete za registraciju kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla.

2. Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. ne smije se koristiti za opisivanje ili označivanje vina koje nije podrijetlom iz mjesta označenog predmetnom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, uključujući prijevode, neovisno o tome je li popraćena izrazima kao što su „vrste”, „tip”, „stil”, „imitacija” ili sličnim izrazima ili ne, te neovisno o tome je li uz zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla navedeno pravo mjesto podrijetla ili ne.

3. Prilikom primjene stavaka 1. i 2., nakon što od Kanade diplomatskom notom primi službeni zahtjev u kojem se potvrđuje da su nazivi iz stavka 1. oznake zemljopisnog podrijetla, Zajednica poduzima potrebne korake kako bi nadležna tijela odgovorna za provedbu zaštitila nazive navedene u Prilogu III. točki (b), te tako onemogućila stavljanje svih vina koja zaštićena kanadska oznaka zemljopisnog podrijetla netočno predstavlja ili opisuje na tržište ili pak omogućila njihovo povlačenje s tržišta.

Članak 12.

Uobičajeni uvjeti i prijelazni aranžmani

1. Do kraja prijelaznog razdoblja navedenog u nastavku, Kanada više neće u zajedničkom jeziku Kanade sljedeće nazive vina smatrati uobičajenim zajedničkim nazivima za vina, kao što je predviđeno člankom 24. stavkom 6. Sporazuma TRIPS:







Naziv Kraj prijelaznog razdoblja Bordeaux stupanje na snagu Sporazuma Chianti stupanje na snagu Sporazuma Claret stupanje na snagu Sporazuma Madeira stupanje na snagu Sporazuma Malaga stupanje na snagu Sporazuma Marsala stupanje na snagu Sporazuma Medoc stupanje na snagu Sporazuma Médoc stupanje na snagu Sporazuma Mosel stupanje na snagu Sporazuma Moselle stupanje na snagu Sporazuma Chablis 31. prosinca 2013. Champagne 31. prosinca 2013. Bourgogne 31. prosinca 2008. Burgundy 31. prosinca 2008. Port 31. prosinca 2013. Porto 31. prosinca 2013. Rhin 31. prosinca 2008. Rhine 31. prosinca 2008. Sauterne 31. prosinca 2008. Sauternes 31. prosinca 2008. Sherry 31. prosinca 2013.

2. Od dana stupanja na snagu ovog Sporazuma ni jedan od naziva vina navedenih u stavku 1. ne smije se koristiti za opisivanje ili prezentiranje kanadskog vina za koje je potvrđeno da ispunjava pravila VQA.

Članak 13.

Izmjene Priloga III.

Ugovorne stranke mogu, na zahtjev svake od ugovornih stranaka, izmijeniti Prilog III. kako bi u obzir uzele sve izmjene svojeg unutarnjeg zakonodavstva.







GLAVA IV.

JAKA ALKOHOLNA PIĆA

Članak 14.

Registracija i zaštita u Kanadi

1. Nazivi navedeni u Prilogu IV. točki (a) koji jako alkoholno piće označuju kao jako alkoholno piće podrijetlom s područja Zajednice, kod kojeg se kakvoća, ugled ili drugo svojstvo jakog alkoholnog pića prije svega može pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu, a primjenjivo zakonodavstvo Zajednice ga službeno priznaje i štiti kao oznaku zemljopisnog podrijetla u smislu članka 22. stavka 1. Sporazuma TRIPS, u Kanadi ispunjavaju uvjete za registraciju kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića.

2. Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla ne smije se koristiti za opisivanje ili označivanje jakog alkoholnog pića koje nije podrijetlom iz mjesta označenog predmetnom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, uključujući prijevode, neovisno o tome je li popraćena izrazima kao što su „vrste”, „tip”, „stil”, „imitacija” ili sličnim izrazima ili ne, te neovisno o tome je li uz zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla navedeno pravo mjesto podrijetla ili ne.

3. U skladu s postupkom primjene utvrđenim kanadskim zakonom, nakon urednog i pravodobnog podnošenja zahtjeva za registraciju, Kanada poduzima potrebne korake za uvrštenje naziva navedenih u Prilogu IV. točki (a) na popis zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla u Kanadi.

Članak 15.

Zaštita u Zajednici

1. Nazivi navedeni u Prilogu IV. točki (b) koji jako alkoholno piće označuju kao jako alkoholno piće podrijetlom s državnog područja Kanade, kod kojeg se kakvoća, ugled ili drugo svojstvo jakog alkoholnog pića prije svega može pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu, a primjenjivo zakonodavstvo Kanade ga službeno priznaje i štiti kao oznaku zemljopisnog podrijetla u smislu članka 22. stavka 1. Sporazuma TRIPS, u Zajednici ispunjavaju uvjete za registraciju kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla.

2. Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. ne smije se koristiti za opisivanje ili označivanje jakog alkoholnog pića koje nije podrijetlom iz mjesta označenog predmetnom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, uključujući prijevode, neovisno o tome je li popraćena izrazima kao što su „vrste”, „tip”, „stil”, „imitacija” ili sličnim izrazima ili ne, te neovisno o tome je li uz zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla navedeno pravo mjesto podrijetla ili ne.

3. Prilikom primjene stavaka 1. i 2., nakon što od Kanade diplomatskom notom primi službenu prijavu u kojoj se potvrđuje da su nazivi iz stavka 1. oznake zemljopisnog podrijetla, Zajednica poduzima potrebne korake kako bi nadležna tijela odgovorna za provedbu zaštitila nazive navedene u Prilogu IV. točki (b) te tako onemogućila stavljanje svih jakih alkoholnih pića koja zaštićena kanadska oznaka zemljopisnog podrijetla netočno prezentira ili opisuje na tržište ili pak omogućila njihovo povlačenje s tržišta.

Članak 16.

Izmjene Priloga IV.

Ugovorne stranke mogu, na zahtjev bilo koje ugovorne stranke, izmijeniti Prilog IV. kako bi u obzir uzele sve izmjene svojeg unutarnjeg zakonodavstva.

Članak 17.

Nazivi jakih alkoholnih pića

1. Do kraja dvogodišnjeg prijelaznog razdoblja od dana stupanja na snagu ovog Sporazuma Kanada će priznati sljedeće nazive jakih alkoholnih pića kao nazive koji se odnose samo na jaka alkoholna pića proizvedena isključivo u državama navedenima u nastavku te neće dopustiti korištenje tih naziva na jakim alkoholnim pićima koja nisu proizvedena isključivo u naznačenoj državi:







Grappa: Italija Jägertee, Jagertee, Jagatee: Austrija Korn, Kornbrand: Njemačka, Austrija Ouzo, Ούζο: Grčka Pacharán: Španjolska.

2. Do kraja dvogodišnjeg prijelaznog razdoblja od dana stupanja na snagu ovog Sporazuma Zajednica će priznati „Rye Whisky” kao oznaku koja se odnosi samo na jaka alkoholna pića podrijetlom iz Kanade te neće dopustiti korištenje tih naziva na jakim alkoholnim pićima koja nisu podrijetlom iz Kanade.

3. Odstupajući od odredaba stavaka 1. i 2., ugovorna stranka može, nakon preporuke Zajedničkog odbora, dopustiti korištenje naziva jakog alkoholnog pića iz stavaka 1. i 2. na jakom alkoholnom piću proizvedenom u trećoj zemlji, pod uvjetom da:

(a) ugled predmetnog jakog alkoholnog pića ne ovisi o ugledu jakog alkoholnog pića proizvedenog u jednoj od ugovornih stranaka; i

(b) time se ne dovode u zabludu potrošači.

Članak 18.

Označivanje jakih alkoholnih pića

1. Na državnom području Kanade jaka alkoholna pića ne smiju se označivati izrazom koji je pogrešan, zavaravajući ili koji dovodi u zabludu ili može stvoriti pogrešan dojam o naravi, sastavu, kakvoći, podrijetlu ili vrijednosti jakog alkoholnog pića, a posebno ako su jaka alkoholna pića označena imenom neke države članice Zajednice ili upućuju na nju.

2. Na području Zajednice, jaka alkoholna pića ne smiju se označivati izrazom koji je netočan ili može uzrokovati zabunu ili dovesti u zabludu potrošače, a posebno ako su jaka alkoholna pića označena imenom Kanade ili upućuju na nju.

Članak 19.

Proizvodnja viskija

1. Kanada osigurava da je viski, uključujući „Canadian Whisky”, „Canadian Rye Whisky” i „Rye Whisky”, koji se iz Kanade izvozi u Zajednicu, jako alkoholno piće proizvedeno destilacijom žitne komine:

— ošećereno dijastazom iz slada koja je sadržana u njemu, s ili bez drugih prirodnih enzima,

— fermentirano pomoću djelovanja kvasca,

— destilirano na manje od 94,8 vol. % alkohola tako da destilat zadržava aromu i okus po upotrijebljenim sirovinama,

— koje je najmanje tri godine odležalo u drvenim bačvama koje ne prelaze obujam od 700 litara,

— flaširano s najmanje 40 vol. %, te

— u koje nije dodana ni jedna druga tvar, osim vode i prirodnog karamela.

2. Što se tiče najvećeg udjela alkohola u viskiju, za destilat proizveden u Kanadi između 31. prosinca 1990. i 31. prosinca 2002. takvog udjela alkohola da ima aromu i okus po upotrijebljenim sirovinama, prihvaća se da udovoljava najvećem udjelu alkohola opisanom u trećoj alineji stavka 1. te se može uključiti u viski koji će Kanada u Zajednicu izvesti do 31. prosinca 2008., bez obzira na to što evidencija o stvarnom udjelu alkohola nije dostupna.







GLAVA V.

OZNAČIVANJE VINA

Članak 20.

Načela označivanja vina

Ugovorne stranke suglasne su da podaci na vinskim oznakama:

— ne smiju biti netočni ili lažni,

— ne smiju zavarati i prouzrokovati možebitnu zabunu ili dovesti u zabludu potrošače ili pak stvoriti pogrešan dojam o naravi, sastavu, kakvoći, podrijetlu ili vrijednosti vina.

Članak 21.

Nove odredbe o označivanju

Ugovorne stranke, u sklopu Zajedničkog odbora, nastavljaju pregovarati o pravilima za označivanje vina s ciljem postizanja sporazuma.

Članak 22.

Privremene odredbe

Do završetka pregovora iz članka 21. vina koja su označena u skladu s privremenim odredbama utvrđenima u Prilogu V. mogu se stavljati na tržište na odgovarajućim državnim područjima ugovornih stranaka.







GLAVA VI.

ZAHTJEVI ZA OVJERU UVOZA VINA I STAVLJANJA VINA NA TRŽIŠTE

Članak 23.

Izdavanje dokumenata za ovjeru vina od strane Zajednice

1. Vino podrijetlom iz Kanade, koje je proizvedeno uz nadzor i kontrolu jednog od nadležnih tijela navedenih u Prilogu VI., može se uvesti u skladu s pojednostavnjenim odredbama za ovjeru vina koje su predviđene pravilima Zajednice.

2. Pojedinačni proizvođači mogu sastaviti i potpisati dokument za ovjeru ako ih je za to ovlastilo jedno od nadležnih tijela.

3. Kanada osigurava da nadležno tijelo nadzire i obavlja inspekciju ovlaštenih pojedinačnih proizvođača te se uvjerava da proizvođači posjeduju potrebnu sposobnost za sastavljanje dokumenata za ovjeru i izvješća o analizi.

4. Kanada na njezin zahtjev obavješćuje Zajednicu o nazivima i adresama proizvođača koji su ovlašteni za sastavljanje dokumenata za ovjeru iz stavka 2.

5. Zajednica na uvoz vina podrijetlom iz Kanade neće primjenjivati sustav ovjeravanja stroži ili općenitiji od onoga koji primjenjuje na dan stupanja na snagu ovog Sporazuma te onaj sustav koji se može primijeniti na vina uvezena iz drugih država koje primjenjuju jednake mjere nadzora i kontrole, osim privremenih dodatnih zahtjeva za ovjeravanje koji su odgovor na opravdani javni interes.

Članak 24.

Izdavanje dokumenata za ovjeru vina od strane Kanade

1. Kanada na uvoz vina podrijetlom iz Zajednice neće primjenjivati stroži ili općenitiji sustav ovjeravanja, analize ili testiranja od strane dobavljača ili nadležnih kanadskih tijela koji se naplaćuje dobavljaču od onoga koji primjenjuje na dan stupanja na snagu ovog Sporazuma, osim privremenih dodatnih zahtjeva za ovjeravanje koji su odgovor na opravdani javni interes.

2. Kanadska nadležna tijela će u roku od jedne godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma smanjiti zahtjeve za ovjeravanje, analizu ili testiranje iz stavka 1. kako ti zahtjevi ne bi bili stroži nego što je potrebno.

Članak 25.

Vina proizvedena od grožđa smrznutog na lozi

Izraz „Icewine” ili, ako je proizvedeno u Kanadi ili Luksemburgu, „Vin de glace” ili, ako je proizvedeno u Austriji ili Njemačkoj, „Eiswein”, može se koristiti samo za opisivanje vina koje je proizvedeno od grožđa smrznutog na lozi te proizvedenog u sljedećim uvjetima:

(a) grožđe mora biti smrznuto tijekom berbe, kao i tijekom prešanja, po mogućnosti na temperaturama manjima od –7 °C;

(b) nije dopuštena ni jedna vrsta umjetnog smrzavanja;

(c) sve grožđe korišteno u proizvodnji mora biti podrijetlom iz iste regije;

(d) nije dopušteno obogaćivanje;

(e) najmanji sadržaj prirodnog alkohola mora biti 15 vol. % alkohola;

(f) najmanji stvarni sadržaj alkohola mora biti 5,5 vol. % alkohola;

(g) ukupan sadržaj sumporovog dioksida ne smije biti veći od 400 mg/l;

(h) hlapljiva kiselost ne smije biti veća od 2,1 g/l.







GLAVA VII.

SURADNJA

Članak 26.

Zadaće ugovornih stranaka

1. Ugovorne stranke, bilo neposredno ili preko Zajedničkog odbora osnovanog na temelju članka 27., održavaju kontakt u vezi sa svim pitanjima koji se odnose na provedbu i funkcioniranje ovog Sporazuma.

2. Ugovorne stranke mogu osobito:

(a) zajednički donositi izmjene priloga kao što je to predviđeno ovim Sporazumom;

(b) uzajamno se obavješćivati o svojoj namjeri da razviju nove mjere ili izmjene postojećih mjera, koje predstavljaju pitanje od javnog interesa, kao što su zdravlje ili zaštita potrošača, i imaju utjecaj na sektor vina ili sektor jakih alkoholnih pića;

(c) obavješćivati jedna drugu o zakonodavnim mjerama, administrativnim mjerama i sudskim odlukama u vezi primjene ovog Sporazuma i obavješćivati jedna drugu o mjerama donesenima na temelju takvih odluka.

Članak 27.

Zajednički odbor

1. Na temelju ovog Sporazuma osniva se Zajednički odbor koji se sastoji od predstavnika Zajednice i Kanade.

2. Zajednički odbor preporuke može davati konsenzusom. Odbor utvrđuje svoj poslovnik. Sastaje se na zahtjev jedne od ugovornih stranaka najkasnije 90 dana od datuma zahtjeva, naizmjence u Zajednici i Kanadi, pri čemu vrijeme i mjesto te način sastanka zajednički određuju ugovorne stranke, uključujući videokonferencijom.

3. Zajednički odbor brine se za pravilno funkcioniranje ovog Sporazuma i proučava sva pitanja koja se mogu pojaviti prilikom njegove provedbe i funkcioniranja. Osobito je odgovoran za:

— ►M1 donošenje izmjena prilogâ ovom Sporazumu odlukom Zajedničkog odbora, ◄

— davanje preporuka koje mogu doprinijeti postizanju ciljeva ovog Sporazuma ili Sporazuma iz 1989.,

— razmjenu informacija za optimalnu provedbu ovog Sporazuma,

— davanje prijedloga u vezi s pitanjima u sektoru vina te sektoru jakih alkoholnih pića koja su od uzajamnog interesa za ugovorne stranke, i

— uspostavu plana naknada i troškova iz Priloga VII. točke 9.

Članak 28.

Povrede odredaba

1. Ako ugovorna stranka ima razloga sumnjati da:

(a) vino ili jako alkoholno piće kojim se trguje ili se trgovalo između ugovornih stranaka ili je stavljeno na tržište na državnom području neke od njih nije u skladu s ovim Sporazumom ili sa Sporazuma iz 1989., kako je izmijenjen, te

(b) da je to nepoštovanje propisa od posebnog interesa za drugu ugovornu stranku,

odmah o tome obavješćuje drugu ugovornu stranku u skladu s odredbama ovog Sporazuma ili Sporazuma iz 1989., kako je izmijenjen, ovisno o slučaju.

2. Informacije koje se daju u skladu sa stavkom 1. popraćene su odgovarajućim dokumentima te posebno uključuju sljedeće pojedinosti u vezi s predmetnim vinom ili jakim alkoholnim pićem, u onoj mjeri u kojoj su poznate toj ugovornoj stranci:

(a) proizvođača ili osobu koja ima ovlaštenje za raspolaganje tim vinom ili jakim alkoholnim pićem; te

(b) pojedinosti o navodnom nepoštovanju propisa.

▼M1 —————

▼B







GLAVA IX.

OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Provoz – male količine

Glave II., III., IV., V. i VI. ovog Sporazuma ne primjenjuju se na:

(a) vina ili jaka alkoholna pića koja su u provozu kroz državno područje jedne od ugovornih stranaka;

(b) vina ili jaka alkoholna pića podrijetlom s državnog područja jedne od ugovornih stranaka koja se u malim količinama otpremaju između tih ugovornih stranaka pod uvjetima i u skladu s postupcima predviđenima zakonima i propisima ugovornih stranaka.

Članak 33.

Teritorijalno područje primjene

Ovaj se Sporazum primjenjuje na državnom području Kanade i na državnim područjima na kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice te pod uvjetima utvrđenima u tom Ugovoru.

Članak 34.

Iznimke

1. U slučaju homonimnih oznaka zemljopisnog podrijetla:

(a) zaštita se pruža svakoj oznaci u skladu s člankom 10. stavkom 2., člankom 11. stavkom 2., člankom 14. stavkom 2. i člankom 15. stavkom 2., pod uvjetom da oznaka zemljopisnog podrijetla, iako točna što se tiče državnog područja, regije ili lokaliteta iz kojega je vino ili jako alkoholno piće podrijetlom, javnosti pogrešno ne predstavlja da je vino ili jako alkoholno piće podrijetlom iz neke druge države;

(b) ugovorne stranke mogu uzajamno odrediti praktične uvjete korištenja prema kojima će se homonimni nazivi iz ovog stavka međusobno razlikovati, vodeći računa o potrebi da se osigura jednako postupanje dotičnih proizvođača, i da potrošači nisu dovedeni u zabludu.

2. Ništa iz ovog Sporazuma ne obvezuje ugovornu stranku da zaštiti oznaku zemljopisnog podrijetla druge ugovorne stranke u okolnostima predviđenima u drugoj rečenici članka 24. stavka 6. te članku 24. stavcima 7., 8. i 9. Sporazuma o TRIPS.

3. Članak 17. stavak 1. ne obvezuje Vladu Kanade da spriječi korištenje registriranog žiga koji je registriran ili za koji je podnesena prijava prije 1. siječnja 1996. te korištenje naziva „Grappa di Ticino” na određenim jakim alkoholnim pićima proizvedenima u regiji Ticino u Švicarskoj.

4. Članak 17. stavak 2. ne obvezuje Zajednicu da spriječi korištenje naziva „Rye Whisky” na određenim jakim alkoholnim pićima koja su u skladu s odredbama utvrđenima Uredbom (EEZ) br. 1576/89 (s izmjenama) koja su proizvedena u Sjedinjenim Američkim Državama.

Članak 35.

Sanitarne i fitosanitarne mjere

1. Odredbe ovog Sporazuma ne dovode u pitanje pravo ugovornih stranka da poduzmu sanitarne i fitosanitarne mjere koje su potrebne za zaštitu života ili zdravlja ljudi, životinja ili biljaka, pod uvjetom da su te mjere u skladu s odredbama Sporazuma o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera sadržanog u Prilogu 1.A Sporazumu o WTO-u.

2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., svaka ugovorna stranka nastoji prema postupcima utvrđenima u glavi VII. prvom mogućom prilikom obavijestiti drugu ugovornu stranku o događajima koji bi, vezano uz vino ili jaka alkoholna pića koja se stavljaju na tržište na njezinom državnom području, mogli dovesti do donošenja takvih mjera, posebno onih koje se tiču postavljanja konkretnih ograničenja za onečišćujuće tvari i ostatke s ciljem usuglašavanja zajedničkog pristupa.

Članak 36.

Stavljanje na tržište postojećih zaliha

1. Vina ili jaka alkoholna pića koja su, na dan ili prije stupanja na snagu ovog Sporazuma, proizvedena ili uvezena na državno područje ugovorne stranke u skladu s njezinim unutarnjim zakonima i propisima, no čije bi stavljanje na tržište u toj ugovornoj stranci inače bilo zabranjeno ovim Sporazumom, mogu se staviti na tržište pod sljedećim uvjetima:

(a) ako je vino proizvedeno korištenjem jedne ili više enoloških praksi ili postupaka koji nisu navedeni u prilozima I. i II., ta se vina smiju stavljati na tržište na državnom području predmetne ugovorne stranke do isteka zaliha;

(b) ako su vina ili jaka alkoholna pića opisana ili prezentirana na način koji nije u skladu s glavom III., glavom IV. ili glavom V., ona se smiju i dalje stavljati na tržište na državnom području predmetne ugovorne stranke, a pritom se koriste iste oznake pod kojima su proizvodi bili legalno proizvedeni ili uvezeni od strane:

i. trgovaca na veliko ili proizvođača, na razdoblje od tri godine;

ii. trgovaca na malo, sve do isteka zaliha.

2. Vina ili jaka alkoholna pića proizvedena ili uvezena na državno područje ugovorne stranke u skladu s ovim Sporazumom, no čije bi stavljanje na tržište inače bilo zabranjeno izmjenom ovog Sporazuma, smiju se stavljati na tržište do isteka zaliha, osim ako se ugovorne stranke dogovore drukčije.

Članak 37.

Odnos prema Sporazumu o WTO-u

Ugovorne stranke zadržavaju svoja prava i obveze prema Sporazumu o WTO-u.

Članak 38.

Izmjena Sporazuma iz 1989.

Sporazum iz 1989. mijenja se na način predviđen u Prilogu VIII.

Članak 39.

Prilozi

Prilozi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio.

Članak 40.

Vjerodostojni jezici

Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom i talijanskom, jeziku, s tim da je svaka od tih inačica jednako vjerodostojna.

Članak 41.

Stupanje na snagu

Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon datuma kada ugovorne stranke izmijene diplomatske note kojima potvrđuju završetak svojih odgovarajućih postupaka za stupanje na snagu ovog Sporazuma.

Članak 42.

Privremeno neprimjenjivanje određenih odredaba i raskid

1. U slučaju da se korištenje oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu III. točki (a) u Kanadi ostvaruje u okolnostima predviđenima člankom 24. stavcima 4. i 5. te prvom rečenicom članka 24. stavka 6. Sporazuma TRIPS, Kanada može odlučiti ne primijeniti, u najmanjem mogućem opsegu, odredbe članka 10. stavka 2. i članka 14. stavka 2. ovog Sporazuma. Dođe li do okolnosti opisanih u ovome stavku, Kanada što je prije moguće u pisanom obliku obavješćuje Zajednicu. Svako pozivanje Kanade na prvu rečenicu članka 24. stavka 6. Sporazuma TRIPS podliježe članku 12.

2. Po primitku obavijesti iz stavka 1. Zajednica može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora, koji se, iznimno od članka 27. stavka 2., održava u roku od 10 dana ako se tako zatraži. Na takvom sastanku Zajednički odbor istražuje cijeli niz mogućnosti koje su na raspolaganju ugovornim strankama za rješavanje pitanja koje je uzrokovalo pozivanje Kanade na stavak 1.

3. U slučaju da Kanada ne primijeni članak 10. stavak 2. ili članak 14. stavak 2. u skladu sa stavkom 1., a Zajednički odbor ne uspije zajednički postignuti dogovoreno rješenje u roku od 30 dana od datuma održavanja sastanka Zajedničkog odbora u skladu sa stavkom 2., Zajednica može odlučiti da ne primijeni, u cijelosti ili djelomično, određene odredbe ovog Sporazuma ili Sporazuma iz 1989. Sve takve mjere koje poduzme Zajednica razmjerne su štetnim učincima na trgovinu koje je prouzročilo pozivanje Kanade na stavak 1., a ne smiju trajati dulje od neprimjenjivanja spomenutih članaka od strane Kanade.

4. Zajednica ne donosi mjere na temelju stavka 3. ako se okolnosti koje je prouzročilo pozivanje Kanade na stavak 1. odnose na naziv u odnosu na koji je Zajednica suglasna da se može koristiti na tržištu Zajednice ili na izvoznim tržištima prema sporazumima s trećim zemljama.

5. Svaka ugovorna stranka može raskinuti ovaj Sporazum tako da o tome godinu dana prije u pisanom obliku obavijesti drugu ugovornu stranku. Međutim, u slučaju da se korištenje oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu III. točki (a) ili u Prilogu IV. točki (a) u Kanadi ostvaruje prema prvoj rečenici članka 24. stavka 6. Sporazuma TRIPS, kao što je predviđeno u stavku 1., Zajednica ovaj Sporazum može raskinuti tako da tome Kanadu u pisanom obliku obavijesti tri mjeseca prije.

6. Ako bilo koja ugovorna stranka raskine Sporazum iz 1989. kako je izmijenjen ovim Sporazumom, takav raskid također znači istodobni raskid ovog Sporazuma.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

PRILOG I.

Kako je navedeno u članku 5.

A. KANADA

Popis enoloških praksi (uključujući aditive i postupke) koji su odobreni za vina podrijetlom iz Kanade sa sljedećim ograničenjima i pod uvjetima utvrđenima u pravilima jednog od nadležnih tijela navedenih u Prilogu VI.:

1. kvasac;

2. koncentrirani sok od grožđa;

3. šećeri, osim izoglukoze, za povećanje prirodnog udjela alkohola u grožđu, grožđanom moštu ili vinu;

4. hrana za kvasac (amonijev fosfat, monobazični, dvobazični amonijak, amonijev sulfat, di-kalijev fosfat, mono-kalijev fosfat);

5. kalcijev sulfat u tolikoj količini da sadržaj topivih sulfata, izraženih u kalijevom sulfatu, u gotovom vinu ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

6. kalcijev karbonat u tolikoj količini da sadržaj vinske kiseline nije manji od 0,15 % masenog udjela;

7. sumporasta kiselina, uključujući njezine soli;

8. vinska ili limunska kiselina;

9. amilaza i pektinaza;

10. askorbinska ili eritorbinska (izoaskorbinska) kiselina ili njihove soli. Za eritorbinsku kiselinu dodani iznos ne smije premašivati 100 mg/l;

11. dimetilpolisiloksan kao sredstvo protiv stvaranja pjene, koji u gotovom vinu ne premašuje 10 ppm;

12 sljedeća sredstava za čišćenje vina: aktivni ugljen, agar-agar, albumin, kazein, glina dijatomejske zemlje, želatina, želatina od ribljeg mjehura, kalijev ferocijanid, vinska kiselina i bjelanjak od jaja;

13. karamel, dopušten samo u pojačanim vinima;

14. brandy, voćna rakija ili alkohol, dobiven alkoholnim vrenjem hrane destilirane do najmanje 94 vol. % alkohola, dozvoljen samo u pojačanim vinima;

15. ugljikov dioksid, kisik, ozon ili argon;

16. sorbinska kiselina ili njezine soli, koja ne premašuje 200 dijelova/milijun, izražena kao sorbinska kiselina;

17. fumarna kiselina, koja u gotovom vinu ne premašuje 2,4 g/l;

18. mliječna kiselina;

19. jabučna kiselina;

20. metavinska kiselina (stupanj uporabe 0,01 %);

21. kalijev citrat;

22. tartrat kalijeve kiseline (stupanj uporabe 0,42 %);

23. polivinil polipirolidon i silicijev dioksid (u konačnom proizvodu količina ne smije premašiti 2 ppm);

24. guma arabika;

25. bakrov sulfat (0,001 % količina bakra u gotovom proizvodu: 0,0001 %);

26. bakterije koje uzrokuju vrenje iz rodova Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus;

27. kalijev karbonat;

28. kalijev bikarbonat;

29. dušik;

30. dijelovi hrasta, iverje ili čestice kao pomoć pri preradi koji se prije flaširanja filtriranjem odstranjuju iz vina;

31. prije konačnog filtriranja vino se može tretirati jako kiselom kation-izmjenjivačkom smolom u obliku natrijevih iona za stabilizaciju soli vinske kiseline;

32. centrifugiranje i filtriranje, s nepokretnim sredstvom za filtriranje ili bez njega, pod uvjetom da u tako tretiranim proizvodima ne ostane neželjeni talog;

33. djelomična koncentracija fizičkim preradama, uključujući reverznu osmozu, kako bi se povećao prirodni udjel alkohola u grožđanom moštu ili vinu.

B. ZAJEDNICA

Popis enoloških praksi i postupaka koji su odobreni za vina podrijetlom iz Zajednice sa sljedećim ograničenjima i pod uvjetima utvrđenima pravilima Zajednice:

1. prozračivanje kisikom ili stvaranje mjehurića korištenjem argona ili dušika;

2. termička obrada;

3. kod suhih vina, korištenje svježih, zdravih i nerazrijeđenih taloga koji sadrže kvasce, a koji su nastali od nedavne vinifikacije suhog vina;

4. centrifugiranje i filtracija, s inertnim sredstvom za filtriranje ili bez njega, pod uvjetom da u tako tretiranim proizvodima ne ostane nepoželjni talog;

5. korištenje kvasaca u proizvodnji vina;

6. korištenje pripravaka od stanične stijenke kvasca;

7. korištenje polivinil polipirolidona;

8. korištenje mliječnokiselinskih bakterija u suspenziji vina;

9. dodavanje jedne ili više sljedećih tvari za poticanje rasta kvasaca:

i. dodavanje:

— diamonijevog fosfata ili amonijevog sulfata,

— amonijevog sulfita ili amonijevog bisulfita;

ii. dodavanje tiamin hidroklorida;

10. korištenje ugljikovog dioksida, argona ili dušika, samostalno ili kombinirano, isključivo za stvaranje inertne atmosfere i rukovanje proizvodom zaštićenim od zraka;

11. dodavanje ugljikovog dioksida;

12. korištenje sumporovog dioksida, kalijevog bisulfita ili kalijevog metabisulfita, koji se također mogu zvati kalijev disulfid ili kalijev pirosulfit;

13. dodavanje sorbinske kiseline ili kalijevog sorbata;

14. dodavanje L-askorbinske kiseline;

15. dodavanje limunske kiseline u svrhu stabilizacije vina, pod uvjetom da njezin konačni udjel u vinu ne premašuje 1 g/l;

16. korištenje vinske kiseline u svrhu dokiseljavanja, pod uvjetom da početni udjel kiseline ne poveća za više od 2,5 g/l, izražen u vinskoj kiselini;

17. korištenje jedne ili više sljedećih tvari u svrhu otkiseljavanja:

— neutralnog kalijevog tartrata,

— kalijevog bikarbonata,

— kalcijevog karbonata, koji može sadržavati male količine dvojne kalcijeve soli L(+) vinske i L(-) jabučne kiseline,

— homogenog pripravka od vinske kiseline i kalcijevog karbonata u jednakim omjerima te fino mljevenoga,

— kalcijevog tartrata ili vinske kiseline;

18. bistrenje pomoću jedne ili više sljedećih tvari za enološku upotrebu:

— jestivom želatinom,

— bentonitom,

— želatinom od ribljeg mjehura,

— kazeinom i kalijevim kazeinatom,

— albuminom iz jaja i mliječnim albuminom,

— kaolinom,

— pektinazom,

— silicijevim dioksidom u obliku gela ili koloidne otopine,

— taninom,

— enzimatskim pripravcima betaglukanaze;

19. dodavanje tanina;

20. tretiranje bijelih mošteva ili bijelih vina ugljenom za enološku upotrebu (aktivnim ugljenom);

21. tretiranje:

— bijelih i ružičastih vina s kalijevim ferocijanidom,

— crvenih vina s kalijevim ferocijanidom i kalcijevim fitatom, pod uvjetom da tako tretirano vino sadrži ostatke željeza;

22. dodavanje metavinske kiseline;

23. korištenje gume arabike po završetku vrenja;

24. korištenje DL vinske kiseline, koja se također naziva grožđana kiselina, ili njezine neutralne kalijeve soli, radi uklanjanja viška kalcija;

25. u proizvodnji pjenušavih vina dobivenih vrenjem u boci te s lozom odvojenom izlijevanjem, korištenje:

— kalcijevog alginata, ili

— kalijevog alginata;

26. korištenje bakrenog sulfata;

27. dodavanje kalijevog bitartarata ili kalcijevog tartarata radi pospješivanja izlučivanja vinskog kamena;

28. dodavanje karamela za jačanje boje likerskih vina;

29. korištenje kalcijevog sulfata u proizvodnji pojedinih kvalitetnih likerskih vina proizvedenih u određenoj regiji (por);

30. korištenje smole alepskog bora za proizvodnju „Retsina” stolnoga vina, koje se smije proizvoditi isključivo na zemljopisnom području Grčke, pod uvjetima iz pravila Zajednice;

31. dodavanje lizozima;

32. elektroliza za osiguranje stabilizacije vina na vinski kamen;

33. korištenje ureaze za smanjenje sadržaja uree u vinu;

34. dodavanje grožđanog mošta ili pročišćenog koncentriranoga grožđanog mošta za zaslađivanje vina;

35. djelomična koncentracija fizičkim postupcima, uključujući reverznu osmozu, za povećanje udjela prirodnog alkohola u grožđanom moštu ili vinu;

36. dodavanje saharoze, koncentriranoga grožđanog mošta ili pročišćenog koncentriranoga grožđanog mošta za povećanje udjela prirodnog alkohola u grožđu, grožđanome moštu ili vinu;

37. dodavanje vina ili destilata iz sušenoga grožđa ili neutralnog alkohola vinskoga podrijetla za proizvodnju likerskih vina.

PRILOG II.

Kako je navedeno u članku 5.

A. KANADA

U skladu s člankom 5. ovog Sporazuma, Zajednica na svojem državnom području odobrava uvoz i stavljanje na tržište vina podrijetlom iz Kanade koje ispunjava sljedeće zahtjeve u pogledu sastava i ostalih specifikacija proizvoda:

Utvrđuju se sljedeća ograničenja parametara:

1. Alkoholna jakost: (a) najmanje 8,5 % te najviše 24 % prirodne volumne alkoholne jakosti, osim pojedinih vina koja imaju visoki sadržaj ostatka šećera a da nisu podvrgnuta bilo kakvom obogaćivanju za koje prirodni udjel alkohola može iznositi manje od 8,5 %, ali najmanje 4,5 %; (b) najviše 20 % ukupne volumne alkoholne jakosti, osim za posebna vina koja imaju visoki sadržaj ostatka šećera a da nisu podvrgnuta bilo kakvom obogaćivanju za koje prirodni udjel alkohola može premašiti ograničenje od 20 % te imaju pravo na ove opise: i. „Icewine”; ii. „Vin du curé”; iii. „Special select late harvest wine”; iv. „Select late harvest wine”; v. „Late harvest wine”; vi. „Winter harvest wine”; vii. „Autumn harvest wine”; (c) za pojačana vina najmanje 15 % te najviše 24 % prirodne volumne alkoholne jakosti.

2. Hlapljiva kiselost: (a) za ona vina koja nisu navedena u točki (b) najviše 1,3 g/l (21,7 meq/l), izraženo kao octena kiselina; (b) za sljedeća posebna vina: i. 1,5 g/l (25 meq/l) za vina koja imaju pravo na opis „Late harvest wine”; ii. 1,8 g/l (30 meq/l) za vina koja imaju pravo na opis „Autumn harvest wine”, „Select late harvest wine” i „Special select late harvest wine”; iii. 2,1 g/l (35 meq/l) za vina koja imaju pravo na opis „Icewine”, „Winter harvest wine” i „Vin du curé”.

3. Ukupni sumporov dioksid: (a) 200 ppm u vinima (uključujući pjenušava vina) koja imaju naviše 5 g/l ostatka šećera; (b) 250 ppm u vinima (uključujući pjenušava vina) koja imaju više od 5 g/l ostatka šećera; (c) 400 ppm u vinima koja imaju pravo na ove opise: i. „Late harvest wine”; ii. „Icewine”; iii. „Special select late harvest wine”; iv. „Select late harvest wine”; v. „Vin du curé”; vi. „Winter harvest wine”; vii. „Autumn harvest wine”.

4. Kiselost: (a) dokiseljavanje ne smije premašiti 4 g/l izraženo u vinskoj kiselini; (b) ukupna kiselost: najmanje 3,5 g/l izraženo u vinskoj kiselini.

5. Povećanje prirodne alkoholne jakosti: ne smije premašiti 3,5 vol. % alkohola. U godinama s izrazito nepovoljnim klimatskim uvjetima, ograničenje povećanja alkoholne jakosti može se premašiti za najviše 1 vol. % alkohola.

6. Dodavanje vode: zabranjeno, osim kada to treba učiniti zbog posebnih tehničkih potreba.

B. ZAJEDNICA

U skladu s člankom 5. ovog Sporazuma Kanada na svojem državnom području odobrava uvoz i stavljanje na tržište vina podrijetlom iz Zajednice koje ispunjava sljedeće zahtjeve glede sastava i ostalih specifikacija proizvoda:

1. Za vina koja nisu navedena u točki 2. utvrđuju se sljedeća ograničenja parametara: 1.1. Alkoholna jakost: (a) najmanje 8,5 % te najviše 20 % prirodne volumne alkoholne jakosti, osim pojedinih kvalitetnih vina por koja imaju visoki sadržaj ostatka šećera a da nisu podvrgnuta bilo kakvom obogaćivanju za koje prirodni udjel alkohola može iznositi manje od 8,5 %, ali najmanje 4,5 %; (b) najviše 20 % ukupne volumne alkoholne jakosti, osim za pojedina vina koja imaju visoki sadržaj ostatka šećera a da nisu podvrgnuta bilo kakvom obogaćivanju za koje prirodni udjel alkohola može premašiti ograničenje od 20 %. 1.2. Hlapljiva kiselost: (a) za ona vina koja nisu navedena u točki (b), najviše 1,20 g/l (20 meq/l), izraženo kao octena kiselina; (b) za sljedeća posebna vina: i. za vina podrijetlom iz Njemačke: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) za kvalitetna vina por koja imaju pravo na opis „Eiswein” ili „Beerenauslese”; 2. 2,1 g/l (35 meq/l) za kvalitetna vina por koja imaju pravo na opis „Trockenbeerenauslese”; ii. za pojedina vina podrijetlom iz Francuske, Italije i Ujedinjene Kraljevine, kao što je utvrđeno pravilima Zajednice: 1,5 g/l (25 meq/l); iii. za vina podrijetlom iz Austrije: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) za kvalitetna vina por koja imaju pravo na opis „Beerenauslese” ili „Eiswein”; 2. 2,4 g/l (35 meq/l) za kvalitetna vina por koja imaju pravo na opis „Ausbruch”, „Trockenbeerenauslese” ili „Strohwein”. 1.3. Ukupna kiselost: najmanje 3,5 g/l izraženo u vinskoj kiselini. 1.4. Ukupni sumporni dioksid: (a) za ona vina koja nisu navedena u točkama (b), (c), (d) i (e): — crna vina: najviše 160 mg/l. Ako sadržaj ostatka šećera premaši 5 g/l, najviša dopuštena granica ne smije premašiti 210 mg/l, — bijela vina: najviše 210 mg/l. Ako sadržaj ostatka šećera premaši 5 g/l, najviša dopuštena granica ne smije premašiti 260 mg/l; (b) za pjenušava vina: najviše 235 mg/l; (c) najviše 300 mg/l za pojedina vina čiji sadržaj ostatka šećera premašuje 5 g/l, kao što je utvrđeno pravilima Zajednice; (d) najviše 350 mg/l za vina koja imaju pravo na opis „Auslese” ako sadržaj ostatka šećera premašuje 5 g/l; (e) najviše 400 mg/l za sljedeća vina čiji sadržaj ostatka šećera premašuje 5 g/l: i. kvalitetna vina por koja imaju pravo na opis „Ausbruch”, „Ausbruchwein”, „Beerenauslese”, „Trockenbeerenauslese” ili „Eiswein”; ii. sljedeća kvalitetna vina por: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux le l’Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherec de Vic Bihl, Alsace i Alsace grand cru, opisana s izrazima „vendanges tardives” ili „sélection de grains nobles”; iii. sljedeća slatka kvalitetna vina por od prezreloga grožđa i slatka kvalitetna vina por od sušenoga grožđa podrijetlom iz Grčke kojih sadržaj ostatka šećera, izražen u invertnom šećeru, nije manji od 45 g/l te imaju pravo na jednu od sljedećih oznaka podrijetla: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes.

2. Za likerska vina, utvrđuju se sljedeća ograničenja parametara: 2.1. alkoholna jakost: najmanje 15 % te najviše 22 % prirodne volumne alkoholne jakosti; 2.2. ukupni sumporov dioksid: najviše 150 mg/l. Ako sadržaj ostatka šećera premaši 5 g/l, najviša dopuštena granica ne smije premašiti 200 mg/l.

3. Dodavanje vode: zabranjeno, osim kada to treba učiniti zbog posebnih tehničkih potreba.

C. METODE ZA ANALIZU

Ugovorne su stranke suglasne da su uobičajene referentne metode za utvrđivanje analitičkog sastava vina u kontekstu kontrolnog djelovanja one metode za analizu koje Međunarodna organizacija za lozu i vino (OIV) smatra referentnim metodama te ih je kao takve objavio ili metode za analizu AOAC International.

PRILOG III.(a)

Popis oznaka zemljopisnog podrijetla vina podrijetlom iz Zajednice

(iz članka 10.)

U BELGIJI

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Belgiji na temelju 9 juillet 1997 Arrêté ministériel portant agrément comme vin de qualité d’appellation d’origine contrôlée v.q.p.r.d. i 6 janvier 2000 Arrêté ministériel portant agrément de „Haspengouwse Wijn” comme vin de qualité d’appellation d’origine contrôlée v.q.p.r.d.

Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

U NJEMAČKOJ

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Njemačkoj na temelju „Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002”. Imena Großlagen, Einzellagen, općina ili dijelova općina mogu se zaštititi zajedno s imenima regija i podregija, kao što je određeno gore navedenim pravilima.

Imena određenih regija

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Imena podregija

Određena regija Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Određena regija Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Određena regija Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Određena regija Mosel-Saar-Ruwer

Opći nazivi

Mosel

Ruwer

Saar

Podregije

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Određena regija Nahe

Nahetal

Određena regija Rheingau

Johannisberg

Određena regija Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Određena regija Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Određena regija Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Određena regija Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Određena regija Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Određena regija Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Određena regija Sachsen

Elstertal

Meißen

Ostali nazivi vina

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

U GRČKOJ

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Helenskoj Republici u „Εφημεριδα της Κυβερνησεως” (Službeni list).

Imena određenih regija

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου — Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias

Σητεία/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δαφνές/Dafnes

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μαντινεία/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Nazivi stolnih vina s oznakom zemljopisnog podrijetla

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

U ŠPANJOLSKOJ

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Španjolskoj na temelju pravila koja su objavljena u „Boletín Oficial” od 31. ožujka 2003. Te odredbe također utvrđuju imena općina i ostalih regija ili izraza koji se s pravom koriste skupa sa sljedećim nazivima vina.

Imena određenih regija i podregija

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Nazivi stolnih vina (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

U FRANCUSKOJ

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Francuskoj na temelju „Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2”, Institut National des Appellations d’Origine, Version du 27.2.2002.

Elzas i druge regije u istočnoj Francuskoj

Alsace, neovisno o tome slijedi li izraz „lieu-dit”

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d' Alsace, neovisno o tome slijedi li izraz Edelzwicker/„dénomination de cépage”/„appellation sous régionale”/„appellation communale”/„appellation locale”

Alsace Grand Cru, slijedi izraz „lieu-dit”

Crémant d'Alsace

Određena regija Champagne

Coteaux Champenois, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Rosé des Riceys

Određena regija Burgundija

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes Mares

Bourgogne (*2) , neovisno o tome slijedi li izraz „Clairet”/„Rosé”/„appellation sous régionale”/„commune d'origine”/„nom de climat”/„lieu-dit”

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , neovisno o tome slijedi li izraz „climat d' origine”/„premier cru”

Chablis (*2) Grand Cru neovisno o tome slijedi li izraz „climat d'origine”

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, neovisno o tome slijedi li izraz „climat d'origine”/„premier cru climat”

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Određene regije Jura i Savoja

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L'Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”/„nom du cru”

Roussette de Savoie, neovisno o tome slijedi li izraz „nom du cru”

Seyssel

Vin du Bugey, neovisno o tome slijedi li izraz „nom du cru”

Roussette du Bugey, neovisno o tome slijedi li izraz „nom du cru”

Određena regija Côtes du Rhône

Beaumes-de-Venise

Château Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Određene regije Korzika i Provansa

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, neovisno o tome slijedi li izraz „appellation locale”

Coteaux d'Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Određena regija Languedoc-Roussillon

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Collioure

Corbières

Costières de Nîmes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Određena regija Jugozapad

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d'Entraygues et du Fel

Vin d'Estaing

Vin de Lavilledieu

Određena regija Bordeaux

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Određena regija Val de Loire

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l'Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, neovisno o tome slijedi li izraz „commune d'origine”

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d' Ancenis, neovisno o tome slijedi li izraz „nom de cépage”

Coteaux du Vendômois

Côtes d' Auvergne, neovisno o tome slijedi li izraz „appellation locales”

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Određena regija Cognac

Pineau des Charentes

Nazivi vina „Vins de pays”

Vin de pays de l'Agenais

Vin de pays d'Aigues

Vin de pays de l'Ain

Vin de pays de l'Allier

Vin de pays d'Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l'Ardailhou

Vin de pays de l'Ardèche

Vin de pays d'Argens

Vin de pays de l'Ariège

Vin de pays de l'Aude

Vin de pays de l'Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, neovisno o tome slijedi li izraz Ile de Ré/Ile d'oléron/Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d'Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l'Ardèche

Vin de pays des coteaux de l'Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d'Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l'Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d' Hauterive, neovisno o tome slijedi li izraz Val d'orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l'Hérault

Vin de pays de l'Ile de Beauté

Vin de pays de l'Indre et Loire

Vin de pays de l'Indre

Vin de pays de l'Isère

Vin de pays du Jardin de la France, neovisno o tome slijedi li izraz Marches de Bretagne/Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d'Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d'Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, neovisno o tome slijedi li izraz Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d'Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d'Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l'Yonne

U ITALIJI

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Italiji na temelju „Codice denominazioni di origine dei vini” iz 2002.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d'Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, neovisno o tome slijedi li izraz Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli or Valgella

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, neovisno o tome slijedi li izraz Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli or Rufina

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d'Aosta

Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, neovisno o tome slijedi li izraz Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave or Nus

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d'Alba

Barbera d'Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d'Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell'Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d'Acqui

Dolcetto d'Alba

Dolcetto d'Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d'Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d'Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d'Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d'Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, neovisno o tome slijedi li izraz Costa de sera, Costa de Campu or Costa da Posa

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, auch ergänzt durch den: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, neovisno o tome slijedi li izraz Oltrepò Mantovano or Viadanese-Sabbionetano

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell' Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), neovisno o tome slijedi li izraz: — Colli di Bolzano (Bozner Leiten), — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), — Santa Maddalena (St. Magdalener), — Terlano (Terlaner), — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), neovisno o tome slijedi li izraz „Classico”

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, neovisno o tome slijedi li izraz: Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, neovisno o tome slijedi li izraz Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello or Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d'Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, neovisno o tome slijedi li izraz Vigoleno, Gutturnio or Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell'Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell'Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell'Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant'Antimo

Sovana

Val d'Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d'Abruzzo

Trebbiano d'Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant'Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc'e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, neovisno o tome slijedi li izraz Capo Ferrato, Oliena or Nepente di Oliena Jerzu

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, neovisno o tome slijedi li izraz Gallura, Tempio Pausania or Tempio

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino — Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell'Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d'Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d'Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

U LUKSEMBURGU

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Velikom Vojvodstvu Luksemburgu na temelju pravila koja su objavljena u „Mémorial – Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971”.

Ime određene regije

Moselle Luxembourgeoise

Imena općina ili dijelova općina

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

U AUSTRIJI

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Austriji na temelju „Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein – Weingesetz 1999”. Imena vinorodnih područja mogu se koristiti skupa s imenima Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen te s imenima općina i njihovih dijelova kako je predviđeno gore spomenutim pravilima.

Imena vinorodnih regija

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Imena vinorodnih područja

Određena područja Weinlanda

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

Weinviertel

Određena područja Berglanda

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Određena područja Steirerlanda

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Određena područja Beča

Wien

U PORTUGALU

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Portugalu na temelju pravila (Decreto-Lei) koja su objavljena u Diário da República od 31. ožujka 2003.

Imena regija

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 )/Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Imena podregija

Određena regija Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Određena regija Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Određena regija Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Određena regija Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Određena regija Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Određena regija Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Nazivi stolnih vina

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Određena regija Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Određena regija Trás-os-Montes

Terras Durienses

U UJEDINJENOJ KRALJEVINI

Sljedeći popis sadrži nazive vina koji su utvrđeni i zaštićeni u Ujedinjenoj Kraljevini na temelju „Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003 i Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998”.

Kvalitetna vina proizvedena u određenim regijama

English vineyards

Welsh vineyards

PRILOG III.(b)

Popis oznaka zemljopisnog podrijetla vina podrijetlom iz Kanade

(iz članka 11.)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

PRILOG IV.(a)

Ovaj popis utvrđuje oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića podrijetlom iz Kanade kako su utvrđene i zaštićene Uredbom (EEZ) br. 1576/89

(iz članka 14.)

1. Rum

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. (a) Whisky

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

Tim se oznakama može dodati izraz „malt” ili „grain”.

2. (b) Whiskey

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

Tim se oznakama može dodati izraz „Pot Still”.

3. Žitna rakija

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Vinska rakija

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Oznaci „Cognac” mogu se dodati sljedeći izrazi: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brandy

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Rakija od komine grožđa

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d'Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d'Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Voćna rakija

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d'Alsace

Quetsch d'Alsace

Framboise d'Alsace

Mirabelle d'Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell'Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Rakija od jabukovače i rakija od kruškovca

Calvados

Calvados du Pays d'Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Rakija od encijana (gorčice)

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Voćna jaka alkoholna pića

Pacharán navarro

11. Jaka alkoholna pića s aromom borovice

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Jaka alkoholna pića s aromom kumina

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Jaka alkoholna pića s aromom anisa

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Liker

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Jaka alkoholna pića

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Votka

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

PRILOG IV.(b)

Popis oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića podrijetlom iz Kanade

(iz članka 15.)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

PRILOG V.

PRIVREMENE ODREDBE O OZNAČIVANJU VINA

Članak A

Opće odredbe

1. Vina se označuju u skladu sa zakonima ugovorne stranke uvoznice, osim ako je drukčije propisano ovim Prilogom.

2. Na području Zajednice vina se ne smiju označivati izrazom koji je, prema pravu Zajednice, netočan ili može uzrokovati zabunu ili dovesti u zabludu osobe kojima je namijenjen, a posebno ako su vina označena imenom Kanade ili upućuju na nju.

3. Na državnom području Kanade vina se ne smiju označivati izrazom koji je, pre