Ovaj je tekst namijenjen isklju čivo dokumentiranju i nema pravni u činak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. 
Vjerodostojne ina čice relevantnih akata, uklju čujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu 
Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u 
ovom dokumentu.  
►B UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151 
оd 1. lipnja 2017.  
o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih 
vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu 
podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta 
i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju 
izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008  
(Tekst zna čajan za EGP)  
(SL L 175, 7.7.2017., str. 1.)  
Koju je izmijenila:  
Službeni list  
br. stranica  datum  
►M1 Uredba Komisije (EU) 2017/1154 оd 7. lipnja 2017.  L 175 708 7.7.2017.  
►M2 Uredba Komisije (EU) 2017/1347 оd 13. srpnja 2017. L 192 1  24.7.2017.  
►M3 Uredba Komisije (EU) 2018/1832 оd 5. studenoga 2018.  L 301 1  27.11.2018.  
Koju je ispravio:  
►C1 Ispravak, SL L 256, 4.10.2017, str. 11 (2017/1154)  
►C2 Ispravak, SL L 56, 28.2.2018, str. 66 (2017/1151)  
►C3 Ispravak, SL L 263, 16.10.2019, str. 41 (2018/1832)  02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 2 
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
оd 1. lipnja 2017. 
o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća 
o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih 
osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima 
za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 
692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju 
izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008  
(Tekst zna čajan za EGP)  
Članak 1. 
Predmet  
Ovom se Uredbom utvrđ uju mjere za provedbu Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
Članak 2. 
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljede će definicije:  
1. „tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravke i održa ­
vanje” zna či skupina vozila:  
(a) koja se ne razlikuju s obzirom na kriterije za interpolacijsku 
porodicu, kako je definirano u to čki 5.6. Priloga XXI.; 
▼M3 
(b) koja pripadaju istom interpolacijskom rasponu CO  2 u smislu 
točke 2.3.2. Podpriloga 6. Prilogu XXI.; 
▼B 
(c) koja se ne razlikuju s obzirom na karakteristike koje imaju 
nezanemarivi utjecaj na emisije ispušnih plinova, kao što su, 
ali nisu ograni čene na, sljede će: 
— vrste i slijed ure đaja za kontrolu one čišćenja (na primjer 
katalizator trostrukog djelovanja, oksidacijski katalizator, 
NO  x apsorber za siromašnu smjesu, SCR, NO  x katalizator 
za siromašnu smjesu, filtar čestica ili njihove kombinacije 
u jednoj jedinici),  
— recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, 
unutarnja ili vanjska, s hlađ enjem ili bez njega, visok ili 
nizak tlak);  
2. „EZ homologacija tipa vozila s obzirom na emisije i podatke za 
popravke i održavanje” zna či EZ homologacija vozila obuhva ćenih 
tipom vozila s obzirom na emisije i podatke za popravke i održa ­
vanje s obzirom na njihove emisije iz ispušne cijevi, emisije iz  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
kućišta koljenastog vratila, emisije nastale isparavanjem, potrošnju 
goriva i pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagno ­
stičkim sustavom (OBD) u vozilu i podacima za popravke i održa ­
vanje vozila;  
▼M2 
3. „brojač kilometara” zna či instrument koji voza ču pokazuje ukupnu 
udaljenost koju je vozilo prešlo otkad je proizvedeno;  
▼B 
4. „pomo ć pri pokretanju” zna či žarne svje ćice, pomicanje po četka 
ubrizgavanja i drugi ure đaji koji olakšavaju pokretanje motora bez 
obogaćivanja smjese zraka i goriva;  
5. „radni obujam motora” znač i jedno od sljede ćeg: 
(a) kod motora s pravocrtnim gibanjem klipova, nazivni obujam 
(razlika izme đu najveć eg i najmanjeg obujma cilindra) svih 
cilindara;  
(b) kod motora s rotacijskim klipom (Wankel), dvostruka vrijed ­
nost nazivnog obujma svih komora;  
▼M3 
6. „sustav s periodi čnom regeneracijom” zna či uređaj za kontrolu 
emisija ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar čestica) koji je 
potrebno periodi čno regenerirati;  
▼B 
7. „originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či uređaj 
za kontrolu one čišćenja ili sklop ure đaja za kontrolu one čišćenja 
čiji su tipovi navedeni u Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi, a koje 
nositelj certifikata o homologaciji tipa vozila nudi na tržištu kao 
zasebnu tehni čku jedinicu;  
8. „tip uređaja za kontrolu one čišćenja” zna či katalizatori i filtri 
čestica koji se ne razlikuju ni u jednom od sljede ćih bitnih eleme ­
nata:  
(a) broju nosača, strukturi i materijalu;  
(b) vrsti aktivnosti svakog nosa ča; 
(c) obujmu, omjeru prednje površine i duljini nosa ča; 
(d) udjelu katalitičkog materijala;  
(e) omjeru katalitičkog materijala;  
(f) gusto ći ćelija;  
(g) dimenzijama i obliku;  
(h) toplinskoj zaštiti;  
9. „jednogorivno vozilo” zna či vozilo koje je konstruirano prven ­
stveno za jednu vrstu goriva;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10. „jednogorivno vozilo na plin” zna či jednogorivno vozilo koje je 
konstruirano prvenstveno za pogon na UNP, PP/biometan ili 
vodik, ali koje može imati i benzinski sustav koji se upotrebljava 
samo u nuždi ili za pokretanje motora, a u kojem spremnik za 
benzin sadrži najviše 15 litara benzina;  
▼M3 
11. „dvogorivno vozilo” zna či vozilo s dva odvojena sustava za 
pohranu goriva koje je konstruirano tako da uglavnom radi na 
samo jedno gorivo;  
12. „dvogorivno vozilo na plin” znač i dvogorivno vozilo kojem su ta 
dva goriva benzin (benzinski na čin rada) ili UNP, PP/biometan ili 
vodik; 
▼B 
13. „vozilo prilagodljivo gorivu” zna či vozilo s jednim sustavom za 
pohranjivanje goriva koje može voziti na mješavine dvaju ili više 
goriva;  
14. „vozilo prilagodljivo gorivu na etanol” zna či vozilo prilagodljivo 
gorivu koje može raditi na benzin ili mješavinu benzina i etanola s 
udjelom etanola do 85 % (E85).  
15. „vozilo prilagodljivo gorivu na biodizel” zna či vozilo prilagodljivo 
gorivu koje može voziti na mineralno dizelsko gorivo ili mješa ­
vinu mineralnog dizelskoga goriva i biodizela;  
16. „hibridno električno vozilo” ili „HEV” zna či hibridno vozilo u 
kojem je jedan od pretvara ča pogonske energije elektri čni stroj;  
17. „ispravno održavano i rabljeno” zna či da za potrebe ispitnog 
vozila to vozilo ispunjava ispunjava kriterije za prihva ćanje 
odabranog vozila utvr đene u odjeljku 2. Dodatka 3. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 (  1 ); 
18. „sustav za kontrolu emisija” zna či, u kontekstu OBD-a, elektro ­
nička upravlja čka jedinica motora i svaki drugi sastavni dio 
povezan s emisijama iz ispušnog sustava ili emisijama nastalim 
isparavanjem koji daje ulazni signal upravlja čkoj jedinici ili od nje 
prima izlazni signal;  
19. „indikator neispravnosti” ili „(MI” ( Malfunction Indicator ) znači 
vidljivi ili čujni indikator kojim se voza ča vozila jasno obavješ ćuje 
u slučaju neispravnosti svakog sastavnog dijela povezanog s OBD- 
om ili u slu čaju neispravnosti samog OBD-a;  
20. „neispravnost” zna či kvar dijela ili sustava povezanog s emisijama 
koji može prouzro čiti prekora čenja grani čnih vrijednosti emisija iz 
odjeljka 2.3. Priloga XI., ili stanje kad OBD ne može ispunjavati 
osnovne zahtjeve u pogledu nadzora utvr đene u Prilogu XI.; ▼B 
( 1 ) Pravilnik br. 83 Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda 
(UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na 
emisiju one čišćujućih tvari u skladu s uvjetima za motorna goriva 
[2015/1038] (SL L 172, 3.7.2015, str. 1.).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21. „sekundarni zrak” zna či zrak koji se uvodi u ispušni sustav 
pumpom, usisnim ventilom ili nekim drugim sredstvom radi 
pospješivanja oksidacije HC i CO u struji ispušnih plinova;  
22. „vozni ciklus” zna či, s obzirom na OBD-e vozila, pokretanje 
motora, vožnja pri kojoj bi se otkrile mogu će neispravnosti i 
zaustavljanje rada motora;  
23. „pristup informacijama” zna či dostupnost svih informacija pove ­
zanih s OBD-om i podataka za popravke i održavanje vozila, a 
koje su potrebne za pregled, dijagnozu, servisiranje ili popravak 
vozila;  
24. „nedostatak” znači, u kontekstu OBD-a, da najviše dva nadzirana 
pojedinačna sastavna dijela ili sustava imaju privremene ili trajne 
radne karakteristike zbog kojih ih OBD, koji te sastavne dijelove 
ili sustava ina če učinkovito nadzire, ne može u činkovito nadzirati, 
ili zbog kojih ne ispunjavaju sve ostale propisane zahtjeve za 
OBD;  
25. „dotrajali zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či uređaj 
za kontrolu one čišćenja prema definiciji iz članka 3. stavka 11. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007 koji je zbog starosti ili umjetnih utjecaja 
toliko dotrajao da ispunjava zahtjeve iz odjeljka 1. Dodatka 1. 
Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
26. „informacije povezane s OBD-om” zna či informacije koje se 
odnose na sustav ugra đene dijagnostike za nadzor elektroni čkih 
sustava vozila;  
27. „reagens” znači svaki proizvod osim goriva koji je pohranjen u 
vozilu i koji se dovodi u sustav za naknadnu obradu ispušnih 
plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisije;  
28. „masa u voznom stanju” zna či masa vozila opremljenog stan ­
dardnom opremom u skladu sa specifikacijama proizvo đača, sa 
spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje 
zapremnine, uklju čujući masu voza ča (75 kg), goriva i teku ćina 
te masu, ako ih vozilo ima, nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, 
rezervnih kota ča i alata;  
29. „zagušenje motora” znač i izostanak izgaranja u cilindru motora s 
vanjskim izvorom paljenja zbog nedostatka iskre, neispravnog 
doziranja goriva, nedovoljne kompresije ili nekog drugog uzroka;  
30. „uređaj za pokretanje hladnog motora” zna či uređ aj koji privre ­
meno oboga ćuje smjesu zraka i goriva č ime se olakšava pokretanje 
motora;  
31. „uređaj ili operacija koja oduzima snagu motoru” zna či davanje 
snage motora radi napajanja pomo ćne opreme ugra đene u vozilo 
ili na vozilu;  
▼M1 
32. „mali proizvo đač” znači proizvođač čija je godišnja svjetska proiz ­
vodnja manja od 10 000 jedinica u godini koja prethodi godini u 
kojoj je homologacija tipa dodijeljena i:  
(a) koji nije dio skupine povezanih proizvo đača; ili  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 6 
(b) koji je dio skupine povezanih proizvo đača čija je godišnja 
svjetska proizvodnja manja od 10 000 jedinica u godini koja 
prethodi godini u kojoj je homologacija tipa dodijeljena; ili  
(c) koji je dio skupine povezanih proizvo đača, ali koji posluje s 
vlastitim konstrukcijskim centrom i proizvodnim pogonom;  
32.a „vlastiti proizvodni pogon” zna či pogon za proizvodnju ili sastav ­
ljanje koji proizvo đač koristi za potrebe proizvodnje ili sastavljanja 
svojih novih vozila, uklju čujući, ako je relevantno, vozila namije ­
njena za izvoz;  
32.b „vlastiti konstrukcijski centar” zna či centar u kojem se cijelo 
vozilo konstruira i razvija, a koji upotrebljava i kojim upravlja 
proizvođač; 
32.c „vrlo mali proizvo đači” znači mali proizvo đači, kako je definirano 
u točki 32., kojima je manje od 1 000 jedinica registrirano u 
Zajednici u godini koja prethodi godini u kojoj je homologacija 
dodijeljena;  
▼M2 __________  
▼M3 
33. „potpuno MUI vozilo” zna či vozilo u kojem su svi pretvara či za 
pogonsku energiju motori s unutarnjim izgaranjem;  
▼B 
34. „potpuno elektri čno vozilo” ili „PEV” zna či vozilo opremljeno 
pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo elektri čne strojeve kao 
pretvarače za pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu 
električne energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja kao sustave 
za pohranu pogonske energije;  
35. „gorivna ćelija” znači pretvara č energije kojim se kemijska 
energija (ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) ili obrnuto;  
36. „vozilo s gorivnom ćelijom ” ili „FCV” znač i vozilo opremljeno 
pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne ćelije i elek ­
trične strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju;  
37. „neto snaga” zna či snaga na ispitnom ure đaju na kraju koljenastog 
vratila ili istovrijedna snaga pri odgovaraju ćoj brzini vrtnje motora 
s pomoćnom opremom, ispitana u skladu s Prilogom XX. (Mje ­
renja neto snage i najve će 30-minutne snage elektri čnog pogon­
skog uređ aja) te utvr đena pri referentnim atmosferskim uvjetima;  
▼M3 
38. „nazivna snaga motora” (P  rated ) znači najveća neto snaga motora u 
kW izmjerena u skladu sa zahtjevima iz Priloga XX.;  
▼B 
39. „najve ća 30-minutna snaga” zna či najveća neto snaga elektri čnog 
pogonskog sklopa pri naponu istosmjerne struje kako je utvr đeno 
u stavku 5.3.2. Pravilnika UNECE-a br. 85. (  1 ); ▼M1 
( 1 ) Pravilnik br. 85 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ 
ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji motora s unutarnjim izgaranjem 
ili elektri čnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila 
kategorije M i N s obzirom na mjerenje neto snage i najve će 30-minutne 
snage elektri čnih pogonskih sklopova (SL L 323, 7.11.2014., str. 52.).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40. „hladno pokretanje motora” znač i, u kontekstu radne u činkovitosti 
u uporabi podsustava OBD-a, temperatura rashladnog sredstva 
motora koja iznosi najviše 35 °C i koja je najviše 7 °C viša od 
temperature okoline, ako je poznata;  
41. „stvarne emisije tijekom vožnje” zna či emisije vozila u uobi ča­
jenim uvjetima uporabe;  
42. „prijenosni sustav za mjerenje emisija” ili „PEMS” znač i prije­
nosni sustav za mjerenje emisija koji ispunjava zahtjeve utvr đene 
u Dodatku 1. Prilogu III.A;  
43. „osnovna strategija kontrole emisija” ili „BES” zna či strategija 
kontrole emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu 
brzine i optere ćenja vozila osim ako se aktivira pomo ćna strategija 
kontrole emisija;  
44. „pomo ćna strategija kontrole emisija” ili „AES” zna či strategija 
kontrole emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili 
mijenja osnovnu strategiju kontrole emisija radi postizanja odre ­ 
đene svrhe i kao odgovor na specifi čnu kombinaciju okolnih 
uvjeta i/ili radnih stanja te koja je aktivna samo dok ti uvjeti 
postoje;  
▼M3 
45. „sustav spremnika za gorivo” zna či uređaji koji omogu ćuju spre­
manje goriva, a sastoje se od spremnika za gorivo, otvora za 
punjenje spremnika za gorivo, čepa otvora za punjenje spremnika 
za gorivo i, ako je ugrađ ena u ili na spremnik za gorivo, pumpe za 
gorivo;  
46. „faktor propusnosti” ili „PF” znač i faktor koji je određ en na 
temelju gubitaka ugljikovodika u odre đenom razdoblju i služi za 
određivanje kona čnih emisija nastalih isparavanjem;  
47. „jednoslojni nemetalni spremnik” znač i spremnik za gorivo 
izrađen od jednog sloja materijala koji nije metal, ali može biti 
fluorirani/sulfonirani materijal;  
48. „višeslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od 
najmanje dvaju razli čitih slojeva materijala pri čemu je jedan od 
materijala nepropustan za ugljikovodike;  
▼M2 
49. „kategorija po inerciji” zna či kategorija ispitnih masa vozila koja 
odgovara ekvivalentnoj inerciji kako je navedena u tablici A4a/3 
Priloga 4.a Pravilnika UNECE-a br. 83 kad je zadana ispitna masa 
jednaka referentnoj masi.  
▼B 
Članak 3.  
Zahtjevi za homologaciju 
▼M3 
1. Kako bi dobio EZ homologaciju tipa s obzirom na emisije te 
informacije za popravak i održavanje vozila, proizvo đač mora dokazati 
da vozila ispitana u skladu s ispitnim postupcima iz priloga od III.A do 
VIII., XI., XIV., XVI., XX., XXI. i XXII. ispunjavaju zahtjeve iz ove 
Uredbe. Proizvo đač se mora pobrinuti i da su referentna goriva u skladu 
sa specifikacijama iz Priloga IX.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 8 
2. Vozila se moraju podvrgnuti ispitivanjima koja su odre đena na 
slici I.2.4. u Prilogu I.  
3. Kao alternativa zahtjevima iz Priloga II., V. do VIII., XI., XVI. i 
XXI., mali proizvo đači mogu zatražiti odobrenje EZ homologacije tipa 
za tip vozila koji je odobrilo nadležno tijelo tre će zemlje na temelju 
zakonodavnih akata navedenih u odjeljku 2.1. Priloga I.  
Ispitivanja emisija za tehničke preglede koja su utvr đena u Prilogu IV., 
ispitivanja potrošnje goriva i emisija CO  2 koja su utvrđ ena u Prilogu 
XXI. i zadovoljavanje uvjeta u pogledu pristupa informacijama koje su 
povezane s OBD-om te podacima za popravke i održavanje vozila koji 
su utvrđeni u Prilogu XIV. potrebni su za dobivanje EZ homologacije 
tipa s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje vozila u 
skladu s ovim stavkom.  
Homologacijsko tijelo mora obavijestiti Komisiju o okolnostima svake 
homologacije tipa dodijeljene u skladu s ovim stavkom.  
4. Posebni zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo i sigur ­
nosni elektroni čki sustav utvr đeni su u odjeljcima 2.2. i 2.3. Priloga I.  
5. Proizvo đač poduzima tehničke mjere kojima osigurava, u skladu s 
ovom Uredbom, da su emisije iz ispušne cijevi i emisije nastale ispa ­
ravanjem djelotvorno ograni čene tijekom uobi čajenog vijeka trajanja 
vozila i u uobi čajenim uvjetima uporabe.  
Te mjere uključuju osiguravanje da su crijeva, njihovih spojevi i spoj ­
nice koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu emisija proizvedeni 
tako da su u skladu s namjenom predvi đenom izvornom konstrukcijom.  
6. Proizvo đač mora osigurati da su rezultati ispitivanja emisija unutar 
granične vrijednosti primjenjive na temelju ispitnih uvjeta navedenih u 
ovoj Uredbi. 
▼M3 
7. Kad je rije č o ispitivanju tipa 1. iz Priloga XXI., vozila na UNP ili 
PP/biometan moraju se ispitati u ispitivanju tipa 1. na promjenjivost 
sastava UNP-a ili PP-a/biometana, kako je utvr đeno u Prilogu 12. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 o emisijama one čišćujućih tvari, s 
gorivom upotrijebljenim za mjerenje neto snage u skladu s Prilogom XX. 
ovoj Uredbi.  
Vozila koja kao gorivo mogu upotrebljavati benzin ili UNP ili PP/bio ­
metan moraju se ispitati s obje vrste goriva, pri čemu se u ispitivanjima 
s UNP-om ili PP-om/biometanom ispituje promjenjivost sastava UNP-a 
ili PP-a/biometana, kako je utvr đeno u Prilogu 12. Pravilniku UNECE-a 
br. 83, s gorivom upotrijebljenim za mjerenje neto snage u skladu s 
Prilogom XX. ovoj Uredbi. 
▼B 
8. Za ispitivanje tipa 2 koje je utvr đeno u Dodatku 1. Prilogu IV., pri 
uobičajenom praznom hodu motora, najviši dopušteni sadržaj ugljikova 
monoksida u ispušnim plinovima je onaj koji je naveo proizvo đač 
vozila. Me đutim, najviši sadržaj ugljikova monoksida ne smije prelaziti 
0,3 % volumnog udjela.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 9 
Pri povi šenoj brzini vrtnje motora u praznom hodu, volumni udio uglji ­
kova monoksida u ispušnim plinovima ne smije prelaziti 0,2 % kad je 
brzina vrtnje motora najmanje 2 000 min  -1 , a lambda vrijednost 1 ± 0,03 
ili u skladu s odredbama proizvo đača. 
9. Proizvo đač mora osigurati da za ispitivanje tipa 3 koje je utvr đeno 
u Prilogu V. sustav prozra čivanja motora ne dopušta emisije plinova iz 
kućišta koljenastog vratila u atmosferu.  
10. Ispitivanje tipa 6 kojim se mjere emisije pri niskim temperatu ­
rama, a koje je utvr đeno u Prilogu VIII., ne primjenjuje se za dizelska 
vozila.  
Međutim, kod podnošenja zahtjeva za homologaciju proizvo đači dostav­
ljaju homologacijskom tijelu podatke koji pokazuju da ure đaj za 
naknadnu obradu NO  x postiže dovoljno visoku temperaturu za u činko­
vito djelovanje unutar 400 sekundi nakon pokretanja hladnog motora pri 
–7 °C, kako je opisano u ispitivanju tipa 6.  
Osim toga, proizvođač dostavlja homologacijskom tijelu podatke o stra ­
tegiji djelovanja sustava za povrat ispušnih plinova u cilindar (EGR), 
kao i o njegovu djelovanju pri niskim temperaturama.  
Te informacije obuhvaćaju i opis svih u činaka na emisije.  
Homologacijsko tijelo ne dodjeljuje homologaciju tipa ako dostavljeni 
podaci nisu dovoljni da pokažu da ure đaj za naknadnu obradu doista 
postiže dovoljno visoku temperaturu za u činkovit rad tijekom određ enog 
razdoblja.  
Na zahtjev Komisije, homologacijsko tijelo mora dostaviti podatke o 
učinkovitosti ure đaja za naknadnu obradu NO  x i EGR sustava pri 
niskim temperaturama.  
11. Proizvo đač osigurava da tijekom čitavog uobi čajenog životnog 
vijeka vozila koje je homologirano u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 715/2007 njegove emisije utvr đene u skladu sa zahtjevima iz 
Priloga III.A i nastale tijekom ispitivanja stvarnih emisija tijekom 
vožnje provedenog u skladu s tim Prilogom ne prelaze vrijednosti nave ­
dene u tom Prilogu.  
Homologacija tipa sukladno Uredbi (EZ) br. 715/2007 može se izdati 
samo ako je vozilo dio porodice po ispitivanju prijenosnim sustavom za 
mjerenje emisija (PEMS-om) čija je valjanost provjerena u skladu s 
Dodatkom 7. Prilogu III.A. 
▼M1 
Zahtjevi iz Priloga III.A ne primjenjuju se na homologacije tipa s 
obzirom na emisije u skladu s Uredbom (EZ) 715/2007 dodijeljene 
malim proizvo đačima. 
▼B 
Članak 4. 
Zahtjevi za homologaciju tipa s obzirom na OBD  
1. Proizvo đač osigurava da su sva vozila opremljena ugra đenim dija ­
gnostičkim sustavom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 10 
2. Sustav se konstruira, izra đuje i ugra đuje u vozilo tako da omogu ­ 
ćuje utvrđ ivanje vrsta pogoršanja ili neispravnosti tijekom cijeloga 
radnog vijeka vozila.  
3. OBD mora biti u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe tijekom 
normalnih uvjeta uporabe.  
4. Pri ispitivanju s neispravnim sastavnim dijelom u skladu s 
Dodatkom 1. Prilogu XI. indikator neispravnosti OBD-a mora se akti ­
virati.  
Indikator neispravnosti OBD-a može se tako đer aktivirati tijekom ispi ­
tivanja kad su razine emisija niže od grani čnih vrijednosti koje su 
propisane za OBD u odjeljku 2.3. Priloga XI.  
5. Proizvo đač mora osigurati da OBD zadovoljava zahtjeve u 
pogledu radne u činkovitosti u uporabi, koji su utvr đeni u odjeljku 3. 
Dodatka 1. Priloga XI. ovoj Uredbi u svim razumno predvidljivim 
uvjetima vožnje.  
6. Podatke koji se odnose na radnu u činkovitost u uporabi i koje 
ugrađeni dijagnosti čki sustav vozila pohranjuje i dojavljuje prema 
odredbama odjeljka 7.6. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 proizvo đač stavlja na raspolaganje državnim tijelima i nezavisnim 
operaterima bez ikakve enkripcije.  
▼M3 
Članak 4.a  
Zahtjevi za homologaciju s obzirom na ure đaje za pra ćenje 
potrošnje goriva ili elektri čne energije  
Proizvođač osigurava da su sljede ća vozila kategorija M1 i N1 oprem ­
ljena uređajem za mjerenje, pohranjivanje i davanje podataka o koli čini 
goriva ili elektri čne energije potrošenoj za rad vozila:  
1. potpun o MUI vozila i hibridna elektri čna vozila bez punjenja iz 
vanjskog izvora (NOVC-HEV) koja rade isklju čivo na mineralni 
dizel, biodizel, benzin, etanol ili bilo koju mješavinu tih goriva;  
2. hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (OVC- 
HEV) koja rade na elektri čnu energiju i bilo koje gorivo iz to čke 1.  
Uređaj za pra ćenje potrošnje goriva ili elektri čne energije mora ispu ­
njavati zahtjeve iz Priloga XXII.  
▼B 
Članak 5. 
Zahtjev za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije i 
pristup podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homo ­
logaciju tipa s obzirom na emisije i pristup podacima za popravke i 
održavanje vozila.  
2. Zahtjev iz stavka 1. mora se sastaviti u skladu s obrascem opisnog 
dokumenta koji je propisan u Dodatku 3. Prilogu I.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 11 
3. Proizvo đač dostavlja i sljede će informacije:  
(a) u slučaju vozila opremljenih motorom s vanjskim izvorom paljenja, 
izjavu proizvo đača o najmanjem postotku zatajenja paljenja od 
ukupnog broja paljenja koja su imala za posljedicu ili prekora čenje 
graničnih vrijednosti danih u odjeljku 2.3. Priloga XI. ako je taj 
postotak zatajenja bio prisutan od po četka ispitivanja tipa 1. kako je 
odabrano za demonstraciju u skladu s Prilogom XI. ovoj Uredbi, ili 
bi mogla dovesti do pregrijavanja jednog ili više katalizatora što bi 
moglo prouzro čiti nepopravljivo ošte ćenje;  
(b) detaljne pisane podatke kojima se potpuno opisuju funkcionalna 
radna svojstva ugra đenog dijagnosti čkog sustava te popis svih 
bitnih dijelova sustava za kontrolu emisija vozila koje nadzire ugra ­ 
đeni dijagnosti čki sustav;  
(c) opis indikatora neispravnosti kojima OBD signalizira prisutnost 
greške voza ču vozila;  
(d) izjavu proizvođača da OBD zadovoljava odredbe odjeljka 3. 
Dodatka 1. Priloga XI. koje se odnose na radnu uč inkovitost u 
uporabi u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje;  
(e) detaljni opis tehni čkih kriterija i obrazloženja za pove ćanje brojnika 
i nazivnika svakog nadzora koji mora ispunjavati zahtjeve stavaka 
7.2. i 7.3. Dodatka 1. Prilogu XI., kao i za isklju čivanje brojnika, 
nazivnika i op ćega nazivnika pod uvjetima koji su navedeni u 
stavku 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
(f) opis odredbi poduzetih kako bi se sprije čili neovlašteni zahvati i 
preinake na ra čunalu za kontrolu emisija i broja ču kilometara, uklju ­ 
čujući zabilježene vrijednosti kilometraža u svrhu zahtjeva Priloga 
XI. i XVI.;  
(g) ako je primjenjivo, pojedinosti o porodici vozila kako je navedeno u 
Dodatku 2. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
(h) prema potrebi, kopije drugih homologacija s odgovaraju ćim poda­
cima koji omogu ćuju dopune homologacija i određ ivanje faktora 
pogoršanja.  
4. Za potrebe stavka 3. to čke (d), proizvo đač mora koristiti obrazac 
potvrde proizvo đača o sukladnosti sa zahtjevima s obzirom na radnu 
učinkovitost OBD-a u uporabi koji je propisan u Dodatku 7. Priloga I.  
5. Za potrebe stavka 3. to čke (e), homologacijsko tijelo koje dodje ­
ljuje homologaciju dostavlja informacije iz navedene to čke homologacij ­
skim tijelima ili Komisiji na njihov zahtjev.  
6. Za potrebe stavka 3. to čaka (d) i (e), homologacijska tijela ne 
smiju homologirati vozila ako dostavljene informacije ne omogu ćavaju 
zadovoljavanje zahtjeva iz odjeljka 3. Dodatka 1. Prilogu XI.  
Stavak 7.2., stavak 7.3. i stavak 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 primjenjuju se u svim razumno predvidljivim uvjetima 
vožnje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 12 
Pri ocjeni primjenjivanja zahtjeva iz ovih stavaka, homologacijska tijela 
uzimaju u obzir sadašnje stanje odgovaraju će tehnologije.  
7. Za potrebe stavka 3. to čke (f), poduzete mjere spre čavanja neovla ­ 
štenih zahvata i preinaka u ra čunalu za kontrolu emisija uklju čuju funk­
ciju za osuvremenjivanje s programom ili postupkom umjeravanja koji 
je odobrio proizvo đač. 
8. Za ispitivanja određ ena na slici I.2.4. u Prilogu I. proizvo đač 
dostavlja vozilo koje predstavlja tip koji treba homologirati tehni čkoj 
službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja.  
9. Zahtjev za homologaciju jednogorivnih, dvogorivnih i vozila prila ­
godljivih gorivu mora ispunjavati dodatne zahtjeve koji su utvr đeni u 
odjeljcima 1.1. i 1.2. Priloga I.  
10. Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehni čke 
jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju automatski 
homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehni čki 
parametri izmijene tako da to utje če na funkcionalnost motora ili 
sustava za kontrolu one čišćenja.  
▼M1 
11. Kako bi homologacijska tijela mogla procijeniti da se AES 
upotrebljava na odgovaraju ći način i uzimajuć i u obzir zabranu pore ­
mećajnih uređ aja iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007, 
proizvođač mora tako đer dostaviti proširenu opisnu dokumentaciju, 
kako je opisana u Dodatku 3.a Prilogu I. ovoj Uredbi.  
▼M3 
Homologacijsko tijelo ozna čava i datira proširenu opisnu dokumentaciju 
te je čuva najmanje deset godina nakon dodjele homologacije.  
Na zahtjev proizvo đača homologacijsko tijelo preliminarno ocjenjuje 
AES novih tipova vozila. U tom se slu čaju relevantna dokumentacija 
dostavlja homologacijskom tijelu najranije 2 mjeseca, a najkasnije 
12 mjeseci prije po četka homologacijskog postupka.  
Homologacijsko tijelo daje preliminarnu ocjenu na temelju proširene 
opisne dokumentacije, kako je opisana u to čki (b) Dodatka 3.a Prilogu I., 
koju dostavi proizvo đač. Homologacijsko tijelo tu ocjenu daje u skladu 
s metodologijom opisanom u Dodatku 3.b Priloga I. Od te metodologije 
može odstupiti u iznimnim i opravdanim slu čajevima.  
Preliminarna ocjena AES-a novih tipova vozila za potrebe homologacije 
važi 18 mjeseci. To se razdoblje može produljiti za još 12 mjeseci ako 
proizvođač dostavi homologacijskom tijelu dokaz da na tržištu nisu 
dostupne nikakve nove tehnologije koje bi promijenile preliminarnu 
ocjenu AES-a.  
Stručna skupina homologacijskih tijela (TAAEG) svake godine sastavlja 
popis AES-a koje su homologacijska tijela ocijenila neprihvatljivima, a 
zatim ga Komisija objavljuje.  
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Proizvo đač mora homologacijskom tijelu koje je dodijelilo homo ­
logaciju na temelju ove Uredbe (dalje u tekstu „dodjelitelj homologaci ­
je”) dostaviti dokumentaciju o transparentnosti ispitivanja koja sadržava 
informacije potrebne za obavljanje ispitivanja u skladu s toč kom 5.9. 
dijela B Priloga II.  
▼B 
Članak 6. 
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom 
na emisije i pristup podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj homologacije u skladu 
sa sustavom brojč anog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. Direk­
tivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. dio 
broja homologacije tipa sastavlja se skladu s Dodatkom 6. Prilogu I. 
ovoj Uredbi.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
2. Odstupaju ći od stavka 1., na zahtjev proizvo đača, vozilo s OBD- 
om može se prihvatiti za homologaciju s obzirom na emisije i pristup 
podacima za popravke i održavanje vozila iako sustav ima jedan ili više 
nedostataka koji uzrokuju da posebni zahtjevi Priloga XI. nisu potpuno 
ispunjeni, pod uvjetom da su ispunjene posebne administrativne odredbe 
utvrđ ene u odjeljku 3. tog Priloga.  
O odluci da dodijeli takvu homologaciju, homologacijsko tijelo obavje ­ 
štava sva homologacijska tijela drugih država članica u skladu sa zahtje ­
vima utvr đenima u članku 8. Direktive 2007/46/EZ.  
3. Pri dodjeljivanju EZ homologacije tipa u skladu sa stavkom 1. 
homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ homologaciji tipa prema 
obrascu u Dodatku 4. Prilogu I.  
Članak 7.  
Izmjene homologacija 
Članci 13., 14. i 16. Direktive 2007/46/EZ primjenjuju se na sve 
izmjene homologacija odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
Na zahtjev proizvođača, odredbe iz odjeljka 3. Priloga I. primjenjuju se 
bez potrebe dodatnog ispitivanja samo za vozila istog tipa.  
Članak 8.  
Sukladnost proizvodnje  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost proizvodnje poduzimaju se 
u skladu s odredbama članka 12. Direktive 2007/46/EZ.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 14 
Osim toga, primjenjuju se odredbe utvr đene u odjeljku 4. Priloga I. ove 
Uredbe te odgovaraju će statističke metode iz dodataka 1. i 2. tom 
Prilogu. 
2. Sukladnost proizvodnje provjerava se na temelju opisa u certifi ­
katu o homologaciji tipa koji je propisan u Dodatku 4. Prilogu I. ovoj 
Uredbi.  
Članak 9. 
Sukladnost u uporabi  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi vozila homologi ­
ranih u skladu s ovom Uredbom poduzimaju se u skladu s Prilogom X. 
Direktivi 2007/46 EZ i Prilogom II. ovoj Uredbi.  
▼M3 
2. Provjere sukladnosti u uporabi moraju biti prikladne za potvr ­ 
đivanje da se emisije iz ispušne cijevi i emisije nastale isparavanjem 
stvarno ograni čavaju tijekom uobi čajenog radnog vijeka vozila u uobi ­ 
čajenim uvjetima upotrebe.  
3. Sukladnost u uporabi provjerava se na ispravno održavanim i 
korištenim vozilima u skladu s Dodatkom 1. Prilogu II. izme đu kilome­
traže od 15 000 km ili 6 mjeseci, ovisno što nastupi poslije, i 
100 000 km ili 5 godina, ovisno što nastupi prije. Sukladnost u 
uporabi za emisije nastale isparavanjem provjerava se na ispravno 
održavanim i korištenim vozilima u skladu s Dodatkom 1. Prilogu II. 
između 30 000 km ili 12 mjeseci, ovisno što nastupi kasnije, i 
100 000 km ili 5 godina, ovisno što nastupi ranije.  
Zahtjevi za provjere sukladnosti u uporabi primjenjuju se do 5 godina 
od izdavanja zadnjeg certifikata o sukladnosti ili certifikata o homolo ­
gaciji pojedina čnog vozila za vozila iz te porodice po sukladnosti u 
uporabi.  
4. Provjere sukladnosti u uporabi nisu obvezne ako je godišnja 
prodaja porodice po sukladnosti u uporabi u prethodnoj godini u 
Uniji bila manja od 5 000 vozila. Za takve porodice proizvo đač mora 
homologacijskom tijelu dostaviti izvještaj o svim jamstvenim zahtjevima 
i zahtjevima za popravak te kvarovima OBD-a, kako je utvr đeno u 
točki 4.1. Priloga II. Takve se porodice po sukladnosti u uporabi i 
dalje mogu odabrati za ispitivanje u skladu s Prilogom II.  
5. Proizvo đač i dodjelitelj homologacije provode provjere sukladnosti 
u uporabi u skladu s Prilogom II. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 15 
6. Dodjelitelj homologacije odlu čuje je li porodica u skladu s odred ­
bama o sukladnosti u uporabi nakon ocjenjivanja sukladnosti i odobrava 
plan korektivnih mjera koji predloži proizvo đač u skladu s Prilogom II.  
7. Ako neko homologacijsko tijelo utvrdi da porodica po sukladnosti 
u uporabi ne prolazi provjeru sukladnosti u uporabi, ono odmah o tome 
obavješć uje dodjelitelja homologacije u skladu s č lankom 30. stavkom 3. 
Direktive 2007/46/EZ.  
Nakon primitka te obavijesti i u skladu s odredbama članka 30. stavka 6. 
Direktive 2007/46/EZ dodjelitelj homologacije mora obavijestiti proiz ­
vođača da porodica po sukladnosti u uporabi ne prolazi provjere suklad ­
nosti u uporabi te da se mora postupiti u skladu s postupcima opisanima 
u točkama 6. i 7. Priloga II.  
Ako dodjelitelj homologacije utvrdi da se ne može posti ći dogovor s 
homologacijskim tijelom koje je utvrdilo da porodica po sukladnosti u 
uporabi ne prolazi provjeru sukladnosti u uporabi, pokre će se postupak 
u skladu s člankom 30. stavkom 6. Direktive 2007/46/EZ.  
8. Uz točke od 1. do 7. na vozila homologirana u skladu s dijelom B 
Priloga II. primjenjuje se i sljede će: 
(a) sukladnost u uporabi vozila dostavljenih na višestupanjsku homolo ­
gaciju, kako je definirana u članku 3. stavku 7. Direktive 
2007/46/EZ, provjerava se u skladu s pravilima za višestupanjsku 
homologaciju iz to čke 5.10.6. dijela B Priloga II. ovoj Uredbi;  
(b) oklopljena vozila, pogrebna vozila i vozila s pristupom za inva ­
lidska kolica, kako su definirana u to čkama 5.2 odnosno 5.5. 
dijela A Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ, ne podliježu odredbama 
ovog članka. Sukladnost u uporabi svih drugih vozila za posebne 
namjene, kako su definirana u to čki 5. Priloga II. Direktivi 
2007/46/EZ provjerava se u skladu s pravilima za višestupanjske 
homologacije iz dijela B Priloga II. ovoj Uredbi.  
▼B 
Članak 10. 
Uređaji za kontrolu one čišćenja 
1. Proizvo đač osigurava da zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja 
namijenjeni ugradbi na vozila s EZ homologacijom tipa i koji su obuh ­
vaćeni Uredbom (EZ) br. 715/2007 dobiju EZ homologaciju tipa, kao 
zasebna tehni čka jedinica u smislu članka 10. stavka 2. Direktive 
2007/46/EZ, u skladu s člankom 12., člankom 13. i Prilogom XIII. 
ovoj Uredbi. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 16 
Za potrebe ove Uredbe, katalizatori i odvaja či (filtri) čestica smatraju se 
uređajima za kontrolu one čišćenja.  
Smatra se da su relevantni zahtjevi zadovoljeni ako su ispunjeni svi ovi 
uvjeti:  
(a) ispunjeni su zahtjevi članka 13.;  
(b) zamjensk i sustavi za kontrolu emisije homologirani su u skladu s 
Pravilnikom UNECE-a br. 103 (  1 ). 
U slučaju iz tre ćeg podstavka primjenjuje se i članak 14.  
2. Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja koji pripadaju 
tipu obuhva ćenom točkom 2.3. dopune Dodatka 4. Prilogu I. i namije ­
njeni ugradnji na vozilo na koje se odnosi odgovaraju ći dokument o 
homologaciji tipa, ne moraju biti u skladu s Prilogom XIII. pod uvjetom 
da zadovoljavaju zahtjeve to čaka 2.1. i 2.2. tog Priloga.  
3. Proizvo đač se mora pobrinuti da se na originalnim ure đajima za 
kontrolu one čišćenja nalaze identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz stavka 3. sastoje se od sljede ćeg: 
(a) naziva ili zaštitnog znaka proizvo đača vozila ili motora;  
(b) marke i identifikacijskog broja dijela originalnog ure đaja za 
kontrolu one čišćenja, kao u podacima u to čki 3.2.12.2. Dodatka 
3. Prilogu I.  
Članak 11.  
Zahtjevi za EZ homologaciju tipa za tip zamjenskog uređ aja za 
kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homo ­
logaciju tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne 
tehničke jedinice.  
Zahtjev se sastavlja u skladu s obrascem opisnog dokumenta koji je 
propisan u Dodatku 1. Prilogu XIII.  
2. Osim zahtjeva utvr đenih u stavku 1., proizvo đač dostavlja tehni ­ 
čkoj službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja:  
(a) jedno ili više vozila tipa koji je homologiran u skladu s ovom 
Uredbom opremljeno novim originalnim ure đajem za kontrolu 
onečišćenja;  
(b) jedan uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik br. 103. Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda (UN/ 
ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji zamjenskih katalizatora za 
motorna vozila (SL L 158, 19.6.2007, str. 106.).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 17  
(c) dodatni uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja, u 
slučaju zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja koji je namije ­
njen za ugradnju na vozilo opremljeno OBD-om.  
3. Za potrebe stavka 2. to čke (a) podnositelj zahtjeva odabire ispitna 
vozila uz suglasnost tehni čke službe.  
Ispitna vozila moraju zadovoljavati zahtjeve iz odjeljka 3.2. Priloga 4a 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Ispitna vozila moraju ispunjavati sve sljede će zahtjeve:  
(a) nemaju grešaka u sustavu za kontrolu emisija;  
(b) svaki previše istrošen ili neispravan originalni dio koji je povezan s 
emisijama mora biti popravljen ili zamijenjen;  
(c) prije ispitivanja emisija, moraju biti ispravno ugo đena i namještena 
u skladu s odredbama proizvo đača. 
4. Za potrebe stavka 2. to čaka (b) i (c), uzorak mora biti jasno i 
neizbrisivo ozna čen trgova čkim nazivom ili zaštitnim znakom podnosi ­
telja zahtjeva i njegovom trgova čkom oznakom.  
5. Za potrebe stavka 2. to čke (c), uzorak mora biti dotrajao prema 
definiciji iz članka 2. to čke 25.  
Članak 12. 
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa zamjenskog 
uređ aja za kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa za zamjenske ure đaje za kontrolu 
onečišćenja kao zasebne tehni čke jedinice i izdaje broj homologacije 
u skladu sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu 
VII. Direktivi 2007/46/EZ.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu zamjen ­
skog uređaja za kontrolu one čišćenja.  
Isti broj homologacije tipa može pokrivati uporabu tog tipa zamjenskog 
uređaja za kontrolu one čišćenja na razli čitim tipovima vozila.  
2. Za potrebe stavka 1., homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ 
homologaciji tipa, izra đen u skladu s obrascem iz Dodatka 2. Prilogu 
XIII.  
3. Ako podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa može dokazati 
homologacijskom tijelu ili tehni čkoj službi da zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja pripada tipu koji je naveden u odjeljku 2.3. 
dopune Dodatka 4. Prilogu I., dodjeljivanje homologacije ne smije 
ovisiti o provjeri sukladnosti sa zahtjevima propisanima u odjeljku 4. 
Priloga XIII. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 18 
Članak 13. 
Pristup informacijama povezanim a s ugra đenim dijagnosti čkim 
sustavima (OBD-om) vozila i podacima za popravke i održavanje 
vozila  
1. Proizvo đači moraju uvesti potrebne mjere i postupke u skladu s 
člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Prilogom XIV. ovoj Uredbi, 
radi osiguravanja da su informacije povezane s OBD-om vozila i podaci 
za popravke i održavanje vozila lako dostupni.  
2. Homologacijska tijela dodjeljuju homologaciju tipa samo nakon 
što dobiju od proizvo đača potvrdu o pristupu informacijama povezanima 
s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  
3. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i poda ­
cima za popravke i održavanje vozila služi kao dokaz o sukladnosti s 
člankom 6. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i poda ­
cima za popravke i održavanje vozila mora se sastaviti u skladu s 
obrascem iz Dodatka 1. Prilogu XIV.  
5. Ako informacije povezane s OBD-om i podaci za popravke i 
održavanje vozila nisu na raspolaganju ili nisu u skladu s člancima 6. 
i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Prilogom XIV. ovoj Uredbi u trenutku 
kad je podnesen zahtjev za homologaciju tipa, proizvo đač mora osigu­
rati te informacije u roku od šest mjeseci od datuma homologacije tipa.  
6. Obveza osiguravanja informacija unutar razdoblja propisanog u 
stavku 5. primjenjuje se samo ako je nakon homologacije tipa vozilo 
stavljeno na tržište.  
Ako je vozilo stavljeno na tržište više od šest mjeseci nakon homolo ­
gacije tipa, informacije se moraju osigurati na dan stavljanja vozila na 
tržište.  
7. Homologacijsko tijelo može, na temelju izdane potvrde o pristupu 
informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i 
održavanje vozila, pretpostaviti da je proizvo đač uveo zadovoljavaju će 
mjere i postupke s obzirom na pristup informacijama povezanima s 
OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, pod 
uvjetom da nije bilo pritužbe i da proizvo đač osigura te informacije u 
roku propisanom u stavku 5.  
8. Povrh zahtjeva u pogledu pristupa informacijama povezanima s 
OBD-om vozila iz odjeljka 4. Priloga XI., proizvo đač mora u činiti 
dostupnim zainteresiranim stranama sljede će informacije:  
(a) odgovaraju će informacije koje omogu ćavaju razvoj zamjenskih 
sastavnih dijelova koji su kriti čni za ispravno djelovanje OBD-a;  
(b) podatke koji omogu ćuju razvoj generi čkih dijagnosti čkih alata.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 19 
Za potrebe to čke (a), razvoj zamjenskih sastavnih dijelova ne smije biti 
ograničen sljede ćim: nedostupnoš ću odgovaraju ćih informacija, tehni ­ 
čkim zahtjevima koji se odnose na na čine pokazivanja neispravnosti 
ako su prekora čene grani čne vrijednosti OBD-a ili ako OBD ne može 
ispuniti osnovne zahtjeve ove Uredbe s obzirom na nadzor; posebnim 
preinakama obrade podataka iz OBD-a namijenjenima za neovisno ocje ­
njivanje rada vozila na benzin ili plin i homologacijom tipa vozila s 
pogonom na plin koja imaju ograni čen broj manjih neispravnosti.  
Za potrebe to čke (b), kad proizvo đači upotrebljavaju dijagnosti čke i 
ispitne alate u skladu s normom ISO 22900: Modularni komunikacijski 
priključak za vozilo (MVCI - Modular Vehicle Communication Inter ­
face) i normom ISO 22901: Otvorena razmjena dijagnosti čkih podataka 
(ODX - Open Diagnostic Data Exchange) u svojim franšiznim 
mrežama, datoteke ODX moraju biti dostupne neovisnim operatorima 
na internetskoj stranici proizvo đača. 
9. Forum o pristupu informacijama o vozilima (u daljnjem tekstu: 
„Forum”).  
Forum razmatra utječe li pristup informacijama negativno na smanji ­
vanje kra đe automobila i oblikuje preporuke za poboljšavanje zahtjeva 
koji se odnose na pristup informacijama. Povrh toga, Forum savjetuje 
Komisiju o uvo đenju postupka odobravanja i ovlaš ćivanja neovisnih 
operatora putem akreditacijskih tijela za pristup informacijama o sigur ­
nosnim zna čajkama vozila.  
Komisija mo že odlučiti da rasprave i zaklju čci Foruma ostanu povjer ­
ljivi. 
Članak 14.  
Sukladnost s obvezama koje se odnose na pristup informacijama 
povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavom (OBD) u vozilu i 
podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Homologacijsko tijelo može u svakom trenutku, bilo na vlastitu 
inicijativu, na temelju pritužbe ili na temelju ocjene tehni čke službe, 
provjeriti postupa li proizvo đač u skladu s odredbama Uredbe (EZ) 
br. 715/2007, odredbama ove Uredbe kao i odredbama potvrde o 
pristupu informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za 
popravke i održavanje vozila.  
2. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da je proizvo đač propustio ispu­
niti svoje obveze koje se odnose na pristup informacijama povezanima s 
OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, homolo ­
gacijsko tijelo koje je dodijelilo odgovaraju ću homologaciju tipa podu ­
zima odgovaraju će mjere za poboljšanje stanja.  
3. Koraci navedeni u stavku 2. mogu uklju čivati povla čenje ili 
suspenziju homologacije tipa, nov čane kazne ili druge mjere donesene 
u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4. Ako neovisni operator ili trgova čko društvo koje zastupa neovisne 
operatore podnese pritužbu homologacijskom tijelu, homologacijsko 
tijelo provodi kontrolu kako bi provjerilo ispunjava li proizvo đač 
obveze koje se odnose na pristup informacijama povezanima s OBD- 
om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 20 
5. Pri obavljanju te kontrole homologacijsko tijelo može zatražiti da 
tehnička služba ili neki drugi nezavisni stru čnjak izvrši procjenu kako bi 
se provjerilo jesu li ti uvjeti zadovoljeni.  
Članak 15. 
Prijelazne odredbe  
1. Do 31. kolovoza 2017. godine u slu čaju vozila kategorije M1, 
kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a do 31. kolovoza 2018. u 
slučaju vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije N2, 
proizvođač može zatražiti homologaciju koja se dodjeljuje u skladu s 
ovom Uredbom. Ako se takav zahtjev ne preda, primjenjuje se Uredba 
(EZ) br. 692/2008.  
▼M2 
2. S u činkom od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije 
M2 i kategorije N1 razreda I i od 1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 
razreda II i III te vozila kategorije N2 nacionalna tijela moraju na 
temelju razloga koji se odnose na emisije ili potrošnju goriva odbiti 
dodjeljivanje EZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije tipa za 
nove tipove vozila koji nisu u skladu s ovom Uredbom.  
▼M3 
S učinkom od 1. rujna 2019. nacionalna tijela moraju odbijati dodje ­
ljivati, na temelju razloga koji se odnose na emisije ili potrošnju goriva, 
EZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije tipa za nove tipove 
vozila koji nisu u skladu s Prilogom VI. Na proizvo đačev zahtjev 
postupak ispitivanja emisija nastalih isparavanjem utvr đen u Prilogu VI. 
Uredbi (EZ) br. 692/2008 ili postupak tog ispitivanja utvr đen u 
Prilogu 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 može se nastaviti primjenjivati 
za potrebe homologacije na temelju ovog Pravilnika do 31. kolovoza 
2019. 
▼M2 
3. S u činkom od 1. rujna 2018. za vozila kategorije M1, kategorije 
M2 i kategorije N1 razreda I i od 1. rujna 2019. za vozila kategorije N1 
razreda II i III i vozila kategorije N2 nacionalna tijela moraju na temelju 
razloga povezanih s emisijama ili potrošnjom goriva smatrati da certi ­
fikati o sukladnosti više ne vrijede za potrebe članka 26. Direktive 
2007/46/EZ za nova vozila koja nisu u skladu s ovom Uredbom te 
zabraniti registraciju, prodaju ili stavljanje u uporabu takvih vozila.  
Za nova vozila registrirana prije 1. rujna 2019. postupak ispitivanja 
emisija nastalih isparavanjem iz Priloga 7. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 može se na zahtjev proizvo đača primijeniti umjesto postupka iz 
Priloga VI. ovoj Uredbi kako bi se utvrdile emisije nastale isparavanjem 
iz vozila.  
▼M3 
S učinkom od 1. rujna 2019. i s iznimkom vozila homologiranih za 
emisije nastale isparavanjem na temelju postupka utvr đenog u 
Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 692/2008, nacionalna tijela moraju zabraniti 
registraciju, prodaju ili stavljanje u uporabu novih vozila koja nisu u 
skladu s Prilogom VI. ove Uredbe.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Do isteka tri godine nakon datuma odre đenih u članku 10. stavku 
4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 u slu čaju novih tipova vozila i četiri 
godine nakon datuma određ enih u članku 10. stavku 5. te Uredbe u 
slučaju novih vozila, primjenjuju se sljede će odredbe:  
▼M1 
(a) ne primjenjuju se zahtjevi iz to čke 2.1. Priloga III.A osim zahtjeva 
za broj čestica (PN); 
▼B 
(b) zahtjevi iz Priloga III.A, osim onih iz to čke 2.1., uklju čujući 
zahtjeve koji se odnose na ispitivanja stvarnih emisija tijekom 
vožnje (RDE) koja se trebaju izvršiti i podatke koje treba bilježiti 
i staviti na raspolaganje, primjenjuju se samo na nove homologacije 
tipa dodijeljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 od 27. srpnja 
2017.;  
(c) zahtjevi iz Priloga IIIA ne primjenjuju se na homologacije za male 
proizvođače. 
▼M3 __________  
▼M1 
Ako je vozilo homologirano u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 
715/2007 i njezina provedbenog zakonodavstva prije 1. rujna 2017. kad 
je riječ o vozilima kategorije M i kategorije N1 razreda I ili prije 1. rujna 
2018. kad je rije č o vozilima kategorije N1 razreda II i III i kategorije 
N2, za potrebe prvog podstavka ne smatra se da to vozilo pripada 
novom tipu. Isto vrijedi ako se novi tipovi stvaraju iz originalnog tipa 
isključivo na temelju primjene definicije novog tipa iz članka 2. stavka 
1. ove Uredbe. U tim se slu čajevima primjena ovog podstavka mora 
navesti u Odjeljku II.5, Napomene certifikata o EZ homologaciji, utvr ­ 
đenom u Dodatku 4. Prilogu I. Uredbi (EU) 2017/1151, zajedno s 
upućivanjem na prethodnu homologaciju.  
▼B 
5. Do 8 godina nakon datuma navedenih u članku 10. stavku 4. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007:  
▼M2 
(a) homologacijsko tijelo mora priznati ispitivanja tipa 1./I. izvedena u 
skladu s Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon 
datuma navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 
za potrebe dobivanja dotrajalih ili neispravnih sastavnih dijelova u 
svrhu simuliranja neispravnosti za ocjenjivanje zahtjeva iz 
Priloga XI. ovoj Uredbi;  
▼M3 
(b) za vozila interpolacijske porodice za WLTP koja ispunjavaju pravila 
za proširenje navedena u to čki 3.1.4. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008, a u svrhu ispunjavanja zahtjeva iz Dodatka 1. Podpri ­
logu 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi, homologacijsko tijelo prihva ća 
postupke provedene u skladu s odjeljkom 3.13. Priloga III. Uredbi 
(EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon datuma navedenih u 
članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
(c) homologacijsko tijelo mora priznati dokazivanja trajnosti ako je 
prvo ispitivanje tipa 1./I. izvedeno i dovršeno u skladu s 
Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon 
datuma navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 
kao ekvivalent za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz Priloga VII. ovoj 
Uredbi. 
▼M3 
Za potrebe ove to čke mogu ćnost upotrebe ispitnih rezultata iz 
postupaka provedenih i završenih u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 692/2008 primjenjuje se samo na ona vozila iz interpolacijske 
porodice za WLTP koja su u skladu s pravilima za proširenje nave ­
denima u to čki 3.3.1. Priloga I. Uredbe (EZ) br. 692/2008.  
▼B 
6. Kako bi se osigurao pravedan tretman postoje ćih homologacija, 
Komisija ispituje implikacije Poglavlja V. Direktive (EZ) 2007/46/EZ 
za potrebe ove Uredbe.  
▼M1 
7. U razdoblju od pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr đenih u 
članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 zahtjevi iz toč ke 
2.1. Priloga III.A ne primjenjuju se na homologacije tipa s obzirom na 
emisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 dodijeljene malim proiz ­
vođačima, kako su definirani u članku 2. stavku 32. Me đutim, u 
razdoblju od tri godine do pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr ­ 
đenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i u razdoblju od 
četiri godine do pet godina i četiri mjeseca od datuma utvr đenih u 
članku 10. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 mali proizvo đači 
moraju pratiti i dostavljati vrijednosti stvarnih emisija tijekom vožnje 
za svoja vozila.  
▼M3 
8. Dio B Priloga II. primjenjuje se na vozila kategorije M1, M2 i N1 
razreda I koja se temelje na tipovima homologiranim od 1. sije čnja 
2019. i na vozila kategorije N1 razreda II i III te N2 koja se temelje 
na tipovima homologiranim od 1. rujna 2019. Primjenjuje se i na sva 
vozila registrirana od 1. rujna 2019. za kategorije M1, M2 i N1 razred I 
te na sva vozila registrirana od 1. rujna 2020. za kategorije N1 razrede 
II i III te N2. U svim ostalim slu čajevima primjenjuje se dio A 
Priloga II.  
9. S učinkom od 1. sije čnja 2020. za vozila kategorije M1 i N1 
razreda I iz članka 4.a te od 1. sije čnja 2021. za vozila kategorije N1 
razreda II i III iz članka 4.a nacionalna tijela moraju odbijati dodjelji ­
vati, na temelju razloga koji se odnose na emisije ili potrošnju goriva, 
EZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije tipa za nove tipove 
vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 4.a.  
S učinkom od 1. sije čnja 2021. za vozila kategorije M1 i N1 razreda I iz 
članka 4.a te od 1. sije čnja 2022. za vozila kategorije N1 razreda II i III 
iz članka 4.a nacionalna tijela moraju zabraniti registraciju, prodaju ili 
stavljanje u uporabu novih vozila koja nisu u skladu s tim člankom.  ▼M2
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 23 
10. S učinkom od 1. rujna 2019. nacionalna tijela zabranjuju regi ­
straciju, prodaju ili stavljanje u uporabu novih vozila koja nisu u skladu 
sa zahtjevima iz Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ, kako je izmijenjena 
Uredbom Komisije (EU) 2018/1832 (  1 ). 
Za sva vozila registrirana izme đu 1. siječnja i 31. kolovoza 2019. na 
temelju novih homologacija dodijeljenih u tom razdoblju i za koja 
informacije iz Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ, kako je kako je izmi ­
jenjena Uredbom (EU) 2018/1832, još nisu uvrštene u certifikat o 
sukladnosti proizvo đač mora na zahtjev akreditiranog laboratorija ili 
tehničke službe dati besplatno te informacije na raspolaganje u roku 
od 5 radnih dana za potrebe ispitivanja na temelju Priloga II.  
11. Zahtjevi iz članka 4.a ne primjenjuju se na homologacije dodije ­
ljene malim proizvo đačima. 
▼B 
Članak 16. 
Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
Direktiva 2007/46/EZ mijenja se u skladu s Prilogom XVIII. ovoj 
Uredbi. 
Članak 17. 
Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008 
Uredba (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
1. U članku 6. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo 
dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj homologacije u skladu 
sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. 
Direktivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. 
dio broja homologacije tipa sastavlja se skladu s Dodatkom 6. 
Prilogu I. ovoj Uredbi.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
Zahtjevi Uredbe (EZ) br. 715/2007 smatraju se ispunjenima ako su 
ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  ▼M3 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) 2018/1832 оd 5. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 
2007/46/EZ, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) 
2017/1151 u svrhu poboljšanja homologacijskih ispitivanja i postupaka za 
emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila, uklju čujući one za sukladnost 
u uporabi i stvarne emisije tijekom vožnje te uvo đenje uređaja za pra ćenje 
potrošnje goriva i elektri čne energije (SL L 301, 27.11.2018., str. 1.).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 24  
(a) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 3. stavka 10. ove Uredbe;  
(b) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 13. ove Uredbe;  
(c) vozilo je odobreno u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83, 
nizom izmjena 07; br. 85 i njegovim dodacima, brojem 101 
revizija 3 (koji obuhva ća niz izmjena 01 i njihove dodatke), te 
u slučaju vozila s kompresijskim paljenjem brojem 24 dijelom III 
nizom izmjena 03.  
(d) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 5. stavaka 11. i 12.”  
2. dodaje se sljedeći članak 16.a:  
„Članak 16.a 
Prijelazne odredbe  
S učinkom od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije M2 
i kategorije N1 razreda I, a od 1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 
razreda II i III te vozila kategorije N2, ova se Uredba primjenjuje 
samo za potrebe ocjenjivanja sljede ćih zahtjeva za vozila homologi ­
rana u skladu s ovom Uredbom prije tih datuma:  
(a) sukladnost proizvodnje u skladu s člankom 8.;  
(b) sukladnost u uporabi u skladu s člankom 9.;  
(c) osiguran pristup informacijama povezanima s OBD-om vozila i 
podacima za popravke i održavanje vozila u skladu s člankom 
13.; 
Ova se Uredba primjenjuje i za potrebe postupka korelacije nave ­
denog u provedbenim uredbama Komisije 2017/1152 (*) i 
2017/1153 (**).  
___________ 
(*) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 od 2. srpnja 
2017. o utvrđ ivanju metodologije za odre đivanje korelacijskih 
parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog 
ispitnog postupka u pogledu lakih gospodarskih vozila i o 
izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 293/2012 (vidjeti str. 
644 ovoga Službenog lista).  
(**) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 od 2. srpnja 
2017. o utvrđ ivanju metodologije za odre đivanje korelacijskih 
parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog 
ispitnog postupka i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1014/2010 
(vidjeti str. 679 ovoga Službenog lista).”  
3. Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom XVII. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 25 
Članak 18. 
Izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012  ( 1 ) 
U Ured bi (EU) br. 1230/2012, članak 2. stavak 5. zamjenjuje se slje ­
dećim: 
„5. ‚masa dodatne opreme’ znač i maksimalna masa kombinacija 
dodatne opreme koju se može ugraditi na vozilo osim standardne 
opreme u skladu sa specifikacijama proizvo đača;” 
▼M3 __________  
▼B 
Članak 19.  
Stavljanje izvan snage 
Uredba (EZ) br. 692/2008 stavlja se izvan snage s u činkom od 1. sije ­ 
čnja 2022.  
Članak 20. 
Stupanje na snagu i primjena  
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  Služ­
benom listu Europske unije . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim 
državama članicama.  ▼B 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi 
Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vije ća o zahtjevima za 
homologaciju tipa za mase i dimenzije vozila i njihovih prikolica te o izmjeni 
Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća (SL L 353, 
21.12.2012., str. 31.).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
POPIS PRILOGA  
PRILOG I. Administrativne odredbe za EZ homologaciju  
Dodatak 1. Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. 
– statistička metoda  
Dodatak 2. Izračuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
Dodatak 3. Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 3.a Proširena opisna dokumentacija  
Dodatak 3.b Metodologija za ocjenjivanje AES-a  
Dodatak 4. Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 5. Informacije povezane s OBD-om vozila  
Dodatak 6. Sustav brojč anog ozna čivanja certifikata o EZ homo ­ 
logaciji  
Dodatak 7. Proizvođačev certifikat o sukladnosti sa zahtjevima za 
uporabnu u činkovitost ugra đenog dijagnosti čkog 
sustava (OBD) 
Dodatak 8.a Ispitno izvješ će 
Dodatak 8.b Izvješće o ispitivanju cestovnog otpora  
Dodatak 8.c Predložak ispitnog obrasca  
Dodatak 8.d Izvješće o ispitivanju emisija nastalih isparavanjem  
PRILOG II. Uporabna sukladnost 
Dodatak 1. Provjera uporabne sukladnosti vozila  
Dodatak 2. Statistički postupak za ispitivanje uporabne sukladnosti 
emisija iz ispušne cijevi  
Dodatak 3. Odgovornosti za uporabnu sukladnost  
PRILOG III.A Stvarne emisije tijekom vožnje (RDE)  
Dodatak 1. Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim 
sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om)  
Dodatak 2. Specifikacije i umjeravanje komponenti i signala 
sustava PEMS 
Dodatak 3. Validacija PEMS-a i nesljedivog masenog protoka 
ispušnih plinova 
Dodatak 4. Utvrđivanje emisija  
Dodatak 5. Provjera ukupne dinamič nosti vožnje metodom 
pomičnog prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Dodatak 6. Izračun konačnih rezultata rde-a  
Dodatak 7. Odabir vozila za ispitivanje prijenosnim sustavom za 
mjerenje emisija (PEMS-om) pri po četnoj homologaciji  
Dodatak 7.a Provjera dinami čnosti vožnje  
Dodatak 7.b Postupak za odre đivanje ukupnog pozitivnog uspona 
tijekom PEMS vožnje  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
Dodatak 8. Razmjena podataka i zahtjevi u pogledu izvješ ćivanja  
Dodatak 9. Proizvođačev certifikat o sukladnosti 
Proizvođačev certifikat o sukladnosti sa zahtjevima 
koji se odnose na stvarne emisije tijekom vožnje  
PRILOG IV. Podaci o emisijama koji se zahtijevaju pri homologaciji 
tipa za potrebe tehni čkih pregleda  
Dodatak 1. Mjerenje emisija uglji čnog monoksida pri brzinama 
vrtnje motora u praznom hodu (ispitivanje tipa 2.)  
Dodatak 2. Mjerenje zacrnjenja dima  
PRILOG V. Provjera emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila 
(ispitivanje tipa 3.)  
PRILOG VI. Određivanje emisija nastalih isparavanjem (ispitivanje 
tipa 4.)  
Dodatak 1. Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 4  
PRILOG VII. Provjera trajnosti ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispi ­ 
tivanje tipa 5.)  
Dodatak 1. Normirani ciklus na ispitnom stolu (SBC)  
Dodatak 2. Normirani ciklus na dizelskom ispitnom stolu (SDBC)  
Dodatak 3. Normirani cestovni ciklus (SRC)  
PRILOG VIII. Provjera prosječ nih emisija pri niskim temperaturama 
okoline (ispitivanje tipa 6.)  
PRILOG IX. Specifikacije referentnih goriva  
PRILOG X. Rezervirano 
PRILOG XI. Ugrađeni dijagnosti čki sustavi (obd) za motorna vozila  
Dodatak 1. Funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti čkih sustava 
(obd) 
Dodatak 2. Bitne karakteristike porodice vozila  
PRILOG XII. Homologacija vozila s ugra đenim ekoinovacijama te 
određivanje emisija CO  2 I potrošnje goriva vozila 
dostavljenih na višestupanjsku homologaciju ili homo ­ 
logaciju pojedina čnog vozila  
PRILOG XIII. EZ homologacija zamjenskih ure đaja za kontrolu 
onečišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
Dodatak 1. Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 2. Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 3. Primjer oznake EZ homologacije  
PRILOG XIV. Pristup informacijama povezanima s ugrađ enim dija ­ 
gnostičkim sustavima (OBD) vozila i informacijama 
za popravak i održavanje vozila  
Dodatak 1. Certifikat o sukladnosti  
PRILOG XV. Rezervirano 
PRILOG XVI. Zahtjevi za vozila koja upotrebljavaju reagens u 
sastavu za naknadnu obradu ispušnih plinova  
PRILOG XVII. Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008  
PRILOG XVIII. Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
PRILOG XIX. Izmjene Uredbe (EU) br. 1230/2012 
PRILOG XX. Mjerenje neto snage motora  
PRILOG XXI. Postupak ispitivanja emisija tipa 1.  
PRILOG XXII. Ure đaji u vozilu za pra ćenje potrošnje goriva ili elek ­ 
trične energije  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
PRILOG I. 
ADMINISTRATIVNE ODREDBE ZA EZ HOMOLOGACIJU  
1. DODATNI ZAHTJEVI ZA DODJELJIVANJE EZ HOMOLOGACIJE  
1.1. Dodatni zahtjevi za jednogorivna i dvogorivna vozila na plin  
1.1.1. Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za jednogorivna i 
dvogorivna vozila na plin utvr đeni su u odjeljcima 1., 2. i 3. te doda ­
cima 1. i 2. Prilogu 12. Pravilniku UNECE-a br. 83, s iznimkama 
navedenima u nastavku.  
1.1.2. Upu ćivanje na referentna goriva Priloga 10.a navedena u stavcima 
3.1.2. i 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ći­
vanjem na odgovaraju će specifikacije referentnog goriva u Dijelu A 
Priloga IX. ovoj Uredbi.  
▼M3 
1.1.3. Za UNP ili PP mora se upotrebljavati gorivo koje je proizvo đač odabrao 
za mjerenje neto snage motora u skladu s Prilogom XX. ovoj Uredbi. 
Odabrano gorivo mora se navesti u opisnom dokumentu propisanom u 
Dodatku 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
▼B 
1.2. Dodatni zahtjevi za vozila prilagodljiva gorivu  
Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za vozila prilagodljiva 
gorivu utvrđ eni su u stavku 4.9. Pravilnika UNECE-a br. 83.  
2. DODATNI TEHNIČKI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Mali proizvođ ači 
2.1.1. Popis zakonodavnih akata iz članka 3. stavka 3.:  
Zakonodavni akt  Zahtjevi  
Kalifornijski propisi ( The Cali­
fornia Code of Regulations ), 
Poglavlje 13., odjeljci 1961.(a) i 
1961.(b) to čka (1)(C)(1) koji se 
primjenjuju na modele vozila iz 
2001. i kasnijih godišta, 1968.1, 
1968.2, 1968.5, 1976. i 1975., 
koje je objavila nakladni čka kuća 
Barclay’s Publishing  Homologacija se mora dodijeliti 
na temelju kalifornijskih propisa 
(California Code of Regulations ) 
koji se primjenjuju za najnovije 
modele lakih vozila.  
2.2. Uljevni otvori spremnika za gorivo  
2.2.1. Zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo navedeni su u stavcima 
5.4.1. i 5.4.2. Priloga XXI. i toč ki 2.2.2. u nastavku.  
2.2.2. Moraju se poduzeti mjere za spre čavanje prekomjernih emisija nastalih 
isparavanjem i izlijevanja goriva zbog gubitka čepa spremnika goriva. 
To se može posti ći na jedan od sljede ćih načina: 
(a) uporabom čepa spremnika goriva koji se automatski otvara i zatvara 
i ne može se skinuti;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
(b) konstrukcijskim obilježjima kojima se spre čavaju prekomjerne 
emisije nastale isparavanjem u slu čaju gubitka čepa spremnika 
goriva;  
(c) bilo kojom drugom mjerom koja ima isti u činak. Primjeri, me đu 
ostalim, uklju čuju čep spremnika goriva pri čvršćen sponom 
odnosno lancem ili čep koji se otklju čava istim klju čem koji služi 
i za paljenje motora. U tom se slu čaju ključ može izvaditi iz čepa 
samo kada je čep zaklju čan. 
2.3. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
▼M3 
2.3.1. Svako vozilo s ra čunalom za kontrolu emisija mora imati zaštitne mjere 
za sprečavanje preinaka, osim uz odobrenje proizvo đača. Proizvo đač 
odobrava preinake ako su nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, 
naknadnu ugradnju ili popravak vozila. Svi ra čunalni kodovi ili radni 
parametri koji se mogu reprogramirati moraju biti otporni na nedopu ­ 
štene zahvate i imati stupanj zaštite barem ekvivalentan odredbama 
norme ISO 15031-7:2013. Svi memorijski čipovi za umjeravanje koji 
se mogu izvaditi moraju biti zaliveni, zatvoreni u zabrtvljenom ku ćištu 
ili zaštićeni elektroni čkim algoritmima, a njihova zamjena ne smije biti 
moguća bez upotrebe posebnih alata i postupaka. Samo dijelovi izravno 
povezani s kontrolom emisija ili spre čavanjem kra đe vozila smiju biti 
tako zašti ćeni. 
2.3.2. Radne parametre motora kodirane u ra čunalu ne smije biti mogu će 
mijenjati bez posebnih alata i postupaka (npr. zalemljeni ili zaliveni 
sastavni dijelovi ra čunala ili zabrtvljena (ili zalemljena) ku ćišta).  
2.3.3. Na proizvođačev zahtjev homologacijsko tijelo može odobriti izuzi ­
manje od zahtjeva iz to čaka 2.3.1. i 2.3.2. za ona vozila za koja nije 
vjerojatno da je potrebna zaštita. Kriteriji na temelju kojih homologa ­
cijsko tijelo vrši procjenu pri razmatranju izuzetaka uklju čuju, ali nisu 
ograničeni na, trenuta čnu dostupnost čipova visokih performansi, 
sposobnost vozila za postizanje visokog radnog u činka i planirani 
broj prodanih vozila.  
2.3.4. Proizvo đači koji koriste sustave s programabilnim ra čunalnim kodom 
moraju poduzeti nužne mjere za spre čavanje neovlaštenog reprogrami ­
ranja. Te mjere moraju sadržavati poboljšane strategije za zaštitu od 
nedopuštenih zahvata i mogu ćnosti zaštite od pisanja koje zahtijevaju 
elektronički pristup ra čunalu smještenom izvan lokacije i koje održava 
proizvođač, a kojem i neovisni operatori moraju imati pristup pri kojem 
primjenjuju zaštitne mjere iz to čke 2.3.1. i toč ke 2.2. Priloga XIV. 
Homologacijsko tijelo odobrava metode koje pružaju odgovaraju ću 
razinu zaštite od nedopuštenih zahvata.  
2.3.5. Kad je rije č o mehani čkim pumpama za ubrizgavanje goriva ugrađ e­
nima u motore s kompresijskim paljenjem, proizvo đači poduzimaju 
odgovaraju će korake kako bi zaštitili zadane vrijednosti maksimalnog 
dovoda goriva od nedopuštenih zahvata dok je vozilo u uporabi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6. Proizvo đači moraju djelotvorno sprije čiti reprogramiranje o čitanja 
brojača kilometara, u mreži vozila, u bilo kojem regulatoru pogonskog 
sklopa i odašilja čkoj jedinici za daljinsku razmjenu podataka, ako je 
primjenjivo. Proizvo đači moraju uvrstiti sustavne strategije za zaštitu od 
nedopuštenih zahvata i zaštitu od pisanja kako bi zaštitili integritet 
očitanja broja ča kilometara. Homologacijsko tijelo mora odobriti 
metode koje pružaju odgovaraju ću razinu zaštite od nedopuštenih 
zahvata.  
▼B 
2.4. Primjena ispitivanja  
▼M3 
2.4.1. Slika I.2.4. prikazuje kako se provode ispitivanja za homologaciju 
vozila. Konkretni postupci ispitivanja opisani su u prilozima II, III.A, 
IV., V., VI., VII., VIII., XI., XVI., XX., XXI. i XXII.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 Slika I.2.4.  
Primjena ispitnih zahtjeva za homologaciju i proširenja homologacije  
Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uključujući hibridna (1 ) (2 ) Vozila s moto­
rima s kompre ­
sijskim palje ­
njem, uklju ču­
jući hibridna  Potpuno elek­
trična vozila  Vozila s vodi­
kovim gorivnim 
ćelijama  
Jednogorivna  Dvogorivna (3 ) Vozila prilago ­
dljiva gorivu (3 ) 
Referentno gorivo  
Benzin 
(E10) UNP PP/biometan  Vodik 
(MUI) Benzin (E10)  Benzin (E10)  Benzin (E10)  Benzin (E10)  
Dizel 
(B7) — Vodik 
(gorivne ćeli­
je) UNP PP/biometan  Vodik 
(MUI) (4 ) Etanol 
(E85) 
Plinovite one čišćujuće tvari 
(ispitivanja tipa 1.) Da Da Da Da (4 ) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
PM 
(ispitivanja tipa 1.) Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
PN 
Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
Plinovite one čišćujuće tvari, 
stvarne emisije tijekom 
vožnje (ispitivanje tipa 1.A)  Da Da Da Da (4 ) Da (oba gori­
va) Da (oba gori­
va) Da (oba gori ­
va) Da (oba gori­
va) Da —  —  
PN, RDE (ispitivanje tipa 
1.A) (5 ) Da —  —  —  Da (samo 
benzin) Da (samo 
benzin)  Da (samo 
benzin) Da (oba gori­
va) Da —  —  
ATCT (ispitivanje na 14 °C)  
Da Da Da Da (4 ) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uključujući hibridna (1 ) (2 ) Vozila s moto­
rima s kompre ­
sijskim palje ­
njem, uklju ču­
jući hibridna  Potpuno elek­
trična vozila  Vozila s vodi­
kovim gorivnim 
ćelijama  
Jednogorivna  Dvogorivna (3 ) Vozila prilago ­
dljiva gorivu (3 ) 
Emisije u praznom hodu 
(ispitivanje tipa 2.)  Da Da Da —  Da 
(oba goriva) Da 
(oba goriva) Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  
Emisije iz ku ćišta kolje­
nastog vratila 
(ispitivanje tipa 3.)  Da Da Da —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —  
Emisije nastale isparavanje m 
(ispitivanje tipa 4.)  Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —  
Trajnost 
(ispitivanje tipa 5.) Da Da Da Da Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da —  —  
Emisije pri niskoj tempera­
turi 
(ispitivanje tipa 6.)  Da —  —  —  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(samo benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  
Sukladnost u uporabi 
Da Da Da Da Da 
(kao u homo­
logaciji)  Da 
(kao u homo­
logaciji)  Da 
(kao u homo­
logaciji ) Da 
(oba goriva)  Da —  —  
Ugrađeni dijagnosti čki 
sustav Da Da Da Da Da Da Da Da Da —  —  
Emisije CO  2, potrošnja 
goriva, potrošnja elektri čne 
energije i elektri čna autono ­
mija Da Da Da Da Da 
(oba goriva) Da 
(oba goriva) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da Da Da  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uključujući hibridna (1 ) (2 ) Vozila s moto­
rima s kompre ­
sijskim palje ­
njem, uklju ču­
jući hibridna  Potpuno elek­
trična vozila  Vozila s vodi­
kovim gorivnim 
ćelijama  
Jednogorivna  Dvogorivna (3 ) Vozila prilago ­
dljiva gorivu (3 ) 
Zacrnjenje dima  — —  —  —  —  —  —  —  Da —  —  
Snaga motora  Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da  
(1 ) Posebni postupci ispitivanja za vozila na vodik i za vozila prilagodljiva gorivu na biodizel odredit ć e se naknadno. 
(2 ) Ograničenja mase i broja č estica primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim ubrizgavanjem. 
(3 ) Ako se dvogorivno vozilo kombinira s vozilom prilagodljivim gorivu, primjenjiva su oba ispitna zahtjeva. 
(4 ) Kad vozilo vozi na vodik, odre đuju se jedino emisije dušikovih oksida (NO  x). 
(5 ) Ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje u pogledu broja čestica primjenjuje se samo na vozila za koja su grani čne vrijednosti emisija Euro 6 u pogledu broja čestica utvr đene u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 
715/2007.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. PROŠIRENJA HOMOLOGACIJA  
3.1. Proširenja s obzirom na emisije iz ispušne cijevi (ispitivanja tipa 1. 
i tipa 2.)  
▼M3 
3.1.1. Homologacija se proširuje na vozila ako ispunjavaju kriterije iz 
članka 2. stavka 1. ili ako ispunjavaju kriterije iz članka 2. stavka 1. 
točaka (a) i (c) te sve sljede će kriterije:  
(a) emisije CO  2 ispitanog vozila dobivene u koraku 9 iz tablice A7/1 
u Podprilogu 7. Prilogu XXI. nisu ve će od emisija CO  2 dobivenih 
iz interpolacijskog pravca koji odgovara ciklusnoj potrošnji 
energije ispitanog vozila;  
(b) novi interpolacijski raspon ne premašuje maksimalni raspon 
utvrđ en u točki 2.3.2.2. Podpriloga 6. Prilogu XXI.;  
(c) emisije onečišćujućih tvari su unutar grani čnih vrijednosti utvr ­ 
đenih u tablici 2. u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.1.1.1. Homologacija se ne proširuje tako da nastane interpolacijska porodica 
ako je dodijeljena samo s obzirom na vozilo H.  
▼B 
3.1.2. Vozila sa sustavima za periodi čnu regeneraciju  
▼M3 
Za ispitivanja radi odre đivanja Ki koja se provode na temelju 
Dodatka 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI. (WLTP) homologacija se 
proširuje na vozila ako ispunjavaju kriterije iz stavka 5.9. Priloga XXI.  
▼B 
Za Ki ispitivanja koja se provode na temelju Priloga 13. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 (NEDC), homologacija se proširuje na vozila u 
skladu sa zahtjevima iz odjeljka 3.1.4. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008.  
▼M3 
3.2. Proširenja za emisije nastale isparavanjem (ispitivanje tipa 4.)  
3.2.1. Ako su ispitivanja provedena u skladu s Prilogom 6. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 [1 dan NEDC-om] ili Prilogom Uredbi (EZ) 
2017/1221 [2 dana NEDC-om], homologacija se proširuje na vozila 
opremljena sustavom za kontrolu emisija nastalih isparavanjem koja 
ispunjavaju sljede će uvjete.  
3.2.1.1. Osnovno načelo doziranja smjese gorivo/zrak (npr. ubrizgavanje u 
jednoj toč ki) je isto.  
3.2.1.2. Oblik spremnika za gorivo je identi čan, a materijal spremnika za 
gorivo i materijal crijeva za teku će gorivo su ekvivalentni.  
3.2.1.3. Ispituje se vozilo koje je najnepovoljnije s obzirom na popre čni 
presjek i približnu duljinu crijeva. Tehni čka služba odgovorna za 
homologacijska ispitivanja odlu čuje jesu li razli čiti separatori plinovite/ 
tekuće faze prihvatljivi.  
3.2.1.4. Obujam spremnika za gorivo je unutar raspona od ±10 %.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5. Sigurnosni (preljevni) ventil spremnika za gorivo jednako je namje ­ 
šten. 
3.2.1.6. Na čin pohranjivanja para goriva je jednak, tj. oblik i obujam filtra, 
medij za pohranu, filtar za zrak (ako se upotrebljava za kontrolu 
emisija nastalih isparavanjem) itd.  
3.2.1.7. Na čin pročišćavanja od nagomilanih para je jednak (npr. protok zraka, 
početna toč ka ili obujam za pro čišćavanje tijekom ciklusa pretkondi ­
cioniranja).  
3.2.1.8. Na čin brtvljenja i prozračivanja sustava za doziranje goriva je jednak.  
3.2.2. Ako su ispitivanja provedena u skladu s Prilogom VI. [2 dana WLTP- 
om], homologacija se proširuje na vozila opremljena sustavom za 
kontrolu emisija nastalih isparavanjem koji ispunjava zahtjeve iz 
točke 5.5.1. Priloga VI.  
3.2.3. Homologacija se proširuje na vozila s:  
3.2.3.1. razli čitim veličinama motora;  
3.2.3.2. razli čitim snagama motora;  
3.2.3.3. automatskim i ručnim mjenja čima; 
3.2.3.4. pogonom na dva i četiri kotača; 
3.2.3.5. razli čitim oblicima nadogradnje; i 
3.2.3.6. razli čitim veličinama kota ča i guma.  
▼B 
3.3. Proširenja za trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispitivanje 
tipa 5.) 
3.3.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila, pod uvjetom da su 
niže navedene zna čajke vozila, motora ili sustava za kontrolu one či­ 
šćenja iste ili su ostale unutar propisanih dopuštenih odstupanja:  
3.3.1.1. Vozilo: 
Kategorija inercijske mase: prve dvije više kategorije inercijske mase i 
bilo koja niža kategorija inercijske mase.  
Ukupan cestovni otpor pri 80 km/h: + 5 % ve će i bilo koja niža 
vrijednost.  
3.3.1.2. Motor 
(a) radni obujam motora (± 15 %);  
(b) broj i regulacija ventila;  
(c) sustav za gorivo;  
(d) tip rashladnog sustava;  
(e) proces izgaranja.  
3.3.1.3. Parametri sustava za kontrolu one čišćenja:  
(a) Katalizatori i filtri čestica:  
broj katalizatora, filtara i elemenata,  
veličina katalizatora i filtara (obujam bloka ± 10 %),  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
vrsta kataliti čkog postupka (oksidacijski, trostrukog djelovanja, 
odvajač NO  x za siromašnu smjesu, SCR sustav, NO  x katalizator 
za siromašnu smjesu ili drugo),  
udio plemenite kovine (jednak ili već i), 
vrsta i omjer plemenite kovine (± 15 %),  
površina (struktura i materijal),  
gustoća ćelija,  
promjena temperature na ulazu katalizatora ili filtra ne smije biti 
veća od 50 K. Ta se promjena temperature provjerava u stabilizi ­
ranim uvjetima pri brzini vozila od 120 km/h i optere ćenju za 
ispitivanje tipa 1.  
(b) Upuhivanje zraka:  
s upuhivanjem ili bez njega,  
vrsta (pulsiranje zraka, zračne pumpe, drugo);  
(c) EGR: 
s EGR-om ili bez njega,  
vrsta (s hlađenjem ili bez hla đenja, aktivno ili pasivno upravljanje, 
visokotlačno ili niskotla čno). 
3.3.1.4. Ispitivanje trajnosti može se provesti na vozilu koje ima razli čitu 
nadogradnju, mjenja č (automatski ili ru čni) i veli činu kotača ili 
guma u odnosu na tip vozila za koji je zatražena homologacija.  
3.4. Proširenja za ugrađene dijagnosti čke sustave 
3.4.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila s istim motorom i 
sustavima za kontrolu emisija kako je utvr đeno u Dodatku 2. Prilogu 
XI. Homologacija se proširuje neovisno o sljede ćim značajkama 
vozila:  
(a) oprema motora;  
(b) gume; 
(c) istovrijedna inercijska masa;  
(d) rashladni sustav;  
(e) ukupni prijenosni omjer;  
(f) vrsta prijenosnika snage i  
(g) vrsta nadogradnje.  
3.5. Proširenja za ispitivanje pri niskoj temperaturi (ispitivanje tipa 6.)  
3.5.1. Vozila s različitim referentnim masama  
3.5.1.1. Homologacija se proširuje samo na vozila s referentnom masom koja 
zahtijeva uporabu sljede ćih dviju viših istovrijednih inercijskih masa ili 
neke niže istovrijedne inercijske mase.  
3.5.1.2. Za vozila kategorije N homologacija se proširuje samo na vozila s 
manjom referentnom masom ako su emisije već homologiranog 
vozila u okviru grani čnih vrijednosti propisanih za vozilo za koje je 
zatraženo proširenje homologacije.  
3.5.2. Vozila s različitim ukupnim prijenosnim omjerima  
3.5.2.1. Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim prijenosnim omjerima 
samo pod odre đenim uvjetima.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2. Kako bi se utvrdilo može li se homologacija proširiti, za svaki se od 
prijenosnih omjera koji se upotrebljavaju u ispitivanju tipa 6. utvr đuje 
vrijednost: 
ðEÞ ¼ ð V 2 Ä V  1 Þ=V 1 
pri čemu je, pri brzini vrtnje motora od 1 000 o/min, V  1 brzina homo ­
logiranog tipa vozila i V  2 brzina tipa vozila za koje je zatraženo 
proširenje homologacije.  
3.5.2.3. Ako je za svaki prijenosni omjer E ≤ 8 %, proširenje homologacije 
dodjeljuje se bez ponavljanja ispitivanja tipa 6.  
3.5.2.4. Ako je za barem jedan prijenosni omjer E > 8 % i ako je za svaki 
prijenosni omjer E ≤ 13 %, ponavlja se ispitivanje tipa 6. Ispitivanja se 
mogu provesti u laboratoriju koji odabere proizvo đač pod uvjetom da 
ga odobri tehnič ka služba. Izvješ će o ispitivanjima šalje se tehni čkoj 
službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja.  
3.5.3. Vozila s različitim referentnim masama i prijenosnim omjerima  
Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim referentnim masama i 
prijenosnim omjerima samo ako su ispunjeni svi uvjeti propisani u 
stavcima 3.5.1. i 3.5.2.  
4. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1. Uvod  
4.1.1. Svako vozilo proizvedeno u skladu s homologacijom na temelju ove 
Uredbe proizvodi se tako da ispunjava zahtjeve iz ove Uredbe u 
pogledu homologacije. Proizvo đač provodi odgovaraju će mjere i doku ­
mentirane planove kontrola te u određ enim razdobljima, kako su nave ­
deni u ovoj Uredbi, provodi potrebna ispitivanja emisija i OBD-a kako 
bi provjerio kontinuiranu sukladnost s homologiranim tipom. Homo ­
logacijsko tijelo provjerava i odobrava te proizvo đačeve mjere i 
planove kontrole te obavlja revizije i provodi ispitivanja emisija i 
OBD-a u odre đenim razdobljima, kako je navedeno u ovoj Uredbi, 
u prostorima proizvo đača, uključujući pogone za proizvodnju i ispiti ­
vanje, kao dio mjera za sukladnost proizvoda i stalnu provjeru, kako je 
opisano u Prilogu X. Direktivi 2007/46/EZ.  
▼M3 
4.1.2. Proizvo đač provjerava sukladnost proizvodnje ispitivanjem emisija 
onečišćujućih tvari (navedenih u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007), emisija CO  2 (uz mjerenje potrošnje elektri čne energije, 
EC-a i, ako je primjenjivo, pra ćenje točnosti naprave za mjerenje 
potrošnje goriva ugra đene u vozilo), emisija iz ku ćišta koljenastog 
vratila, emisija nastalih isparavanjem i OBD-a u skladu s ispitnim 
postupcima iz priloga V., VI., XI., XXI. i XXII. Provjera stoga uklju ­ 
čuje ispitivanja tipa 1., 3., 4. i ispitivanje za OBD, kako je opisano u 
odjeljku 2.4.  
Homologacijsko tijelo čuva u svojoj evidenciji svu dokumentaciju s 
ispitnim rezultatima koji se odnose na sukladnost proizvodnje tijekom 
najmanje pet godina te na zahtjev mora tu dokumentaciju dostaviti 
Komisiji.  
Konkretni postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje utvr đeni su u 
odjeljcima od 4.2. do 4.7. i u dodacima 1. i 2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3. Za potrebe provjere sukladnosti proizvodnje koju obavlja proizvo đač 
porodica zna či porodica po sukladnosti proizvodnje za ispitivanja tipa 
1., uključujući praćenje toč nosti naprave za mjerenje potrošnje goriva 
ugrađene u vozilo, i tipa 3., te uklju čuje za ispitivanje tipa 4. proši ­
renja opisana u toč ki 3.2. ovog Priloga i porodicu po OBD-u s proši­
renjima opisanima u to čki 3.4. ovog Priloga za ispitivanja OBD-a.  
4.1.3.1. Kriteriji za porodicu po sukladnosti proizvodnje  
4.1.3.1.1. Za vozila kategorije M i za vozila kategorije N1 razreda I i II porodica 
po sukladnosti proizvodnje je jednaka interpolacijskoj porodici, kako 
je opisana u stavku 5.6. Priloga XXI.  
4.1.3.1.2. Za vozila kategorije N1 razreda III. i za vozila kategorije N2 samo 
vozila koja su jednaka u pogledu sljede ćih karakteristika vozila / 
pogonskog sklopa / prijenosnog sustava mogu biti dio iste porodice 
po sukladnosti proizvodnje:  
(a) vrste motora s unutarnjim izgaranjem: vrsta goriva (više vrsta 
goriva ako je rije č o vozilu prilagodljivom gorivu ili dvogorivnom 
vozilu), vrsta izgaranja, radni obujam motora, karakteristike kod 
potpunog optere ćenja, tehnologija motora i sustav napajanja, kao i 
drugi podsustavi motora ili karakteristike koje imaju nezanemariv 
utjecaj na masene emisije CO  2 u uvjetima WLTP-a;  
(b) radne strategije za sve sastavne dijelove u pogonskom sklopu koje 
utječu na masene emisije CO  2 ; 
(c) vrste mjenjača (npr. ru čni, automatski, CVT) i na čina prijenosa (na 
primjer vrijednost zakretnog momenta, broj stupnjeva prijenosa, 
broj spojki itd.);  
(d) broja pogonskih osovina.  
4.1.4. U čestalost provjere proizvoda koju obavlja proizvo đač temelji se na 
metodologiji procjene rizika u skladu s me đunarodnom normom ISO 
31000:2018 – Upravljanje rizicima – Nač ela i smjernice, i barem za tip 
1. s minimalnom u čestalošć u od jedne provjere po porodici po suklad ­
nosti proizvodnje na svakih 5 000 proizvedenih vozila ili jednom 
godišnje, ovisno o tome što bude ranije.  
▼B 
4.1.5. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svakom 
trenutku provjeriti metode provjere sukladnosti koje se primjenjuju u 
svakom proizvodnom pogonu.  
Za potrebe ove Uredbe, homologacijsko tijelo provodi revizije radi 
provjere mjera proizvo đača i dokumentiranih planova kontrole u 
prostorima proizvo đača prema metodologiji procjene rizika u skladu 
s međ unarodnom normom ISO 31000:2009 – Upravljanje rizicima – 
Načela i smjernice, i u svim slu čajevima s minimalnom u čestalošć u od 
jedne provjere godišnje.  
▼M3 
Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno proizvo đačevim postupkom 
za provjeru, fizi čko ispitivanje provodi se izravno na proizvedenim 
vozilima, kako je opisano u to čkama od 4.2. do 4.7.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6. Uobi čajena učestalost kojom homologacijsko tijelo provodi provjere 
fizičkim ispitivanjem temelji se na rezultatima proizvo đačeva postupka 
revizije i metodologiji procjene rizika, a u svim slu čajevima minimalna 
učestalost jest jedno provjera ispitivanjem svake tri godine.  
►M3 Homologacijsko tijelo provodi ova fizi čka ispitivanja emisija i 
ispitivanja OBD-a na proizvedenim vozilima, kako je opisano u 
točkama od 4.2. do 4.7. ◄ 
U slučaju da proizvo đač provodi fizi čka ispitivanja, homologacijsko 
tijelo svjedo či ispitivanjima u pogonu proizvo đača. 
4.1.7. Homologacijsko tijelo izvješ ćuje o rezultatima svih revizijskih provjera 
i fizičkih ispitivanja provedenih za provjeru sukladnosti proizvo đača i 
čuva ih najmanje 10 godina. Ta izvješ ća trebaju biti dostupna na 
zahtjev drugim homologacijskim tijelima i Europskoj komisiji.  
4.1.8. U slučaju neuskla đenosti, primjenjuje se članak 30. Direktive 
2007/46/EZ.  
4.2. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 1.  
▼M3 
4.2.1. Ispitivanje tipa 1. provodi se na proizvedenim vozilima koja su valjani 
članovi porodice po sukladnosti proizvodnje, kako je opisano u to čki 
4.1.3.1. Rezultati ispitivanja su vrijednosti nakon primjene svih korek ­
cija u skladu s ovom Uredbom. Grani čne vrijednosti koje se proma ­
traju radi provjere sukladnosti za one čišćujuće tvari navedene su u 
tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007. Kad je rije č o emisijama 
CO  2 , granična vrijednost je vrijednost koju je odredio proizvo đač za 
odabrano vozilo u skladu s interpolacijskom metodologijom iz Podpri ­
loga 7. Prilogu XXI. Izra čun interpolacije provjerava homologacijsko 
tijelo.  
4.2.2. Uzorak od tri vozila odabire se sluč ajnim odabirom iz porodice po 
sukladnosti proizvodnje. Nakon što homologacijsko tijelo odabere 
vozila, proizvo đač ne smije poduzeti nikakve prilagodbe na odabranim 
vozilima.  
__________  
4.2.3. Statisti čka metoda za izra čunavanje kriterija ispitivanja opisana je u 
Dodatku 1. 
Proizvodnja porodice po sukladnosti proizvodnje smatra se nesu ­
kladnom ako se za jednu ili više one čišćujućih tvari i vrijednosti 
CO  2 donese odluka o neuspjehu na temelju kriterija ispitivanja iz 
Dodatka 1.  
Proizvodnja porodice po sukladnosti proizvodnje smatra se sukladnom 
ako se za sve one čišćujuće tvari i vrijednosti CO  2 donese odluka o 
prolazu na temelju kriterija ispitivanja iz Dodatka 1.  
▼B 
Kada se utvrdi prolazna ocjena za jednu one čišćujuću tvar, tu ocjenu 
ne mijenjaju nikakva dodatna ispitivanja koja se provode radi ocjene 
drugih one čišćujućih tvari i vrijednosti CO  2 . 
Ako prolazna ocjena nije utvr đena za sve vrijednosti one čišćujućih 
tvari i CO  2 , ispitivanje se provodi na drugom vozilu, do najviše 16 
vozila, i ponavlja se postupak opisan u Dodatku 1. za utvr đivanje 
prolazne ili neprolazne ocjene (vidjeti sliku I.4.2.).  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
Slika I.4.2.
  
▼M3 
4.2.4. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela ispiti ­
vanja se mogu provesti na vozilu iz porodice po sukladnosti proiz ­
vodnje s kilometražom od najviše 15 000 km kako bi se utvrdili 
izmjereni koeficijenti porasta (EvC) one čišćujućih tvari / CO  2 za 
svaku porodicu po sukladnosti proizvodnje. Postupak uhodavanja 
vozila obavlja proizvo đač, koji na tim vozilima ne smije poduzimati 
nikakve prilagodbe.  
▼B 
4.2.4.1. U cilju uspostavljanja izmjerenog koeficijenta porasta s uhodanim 
vozilom, postupak je kako slijedi:  
(a) onečišćujuće tvari / CO  2 mjere se na kilometraži od najviše 80 km 
i na „x” km prvog ispitanog vozila;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
(b) koeficijent porasta (EvC) one čišćujućih tvari / CO  2 između 80 km 
i „x” km izra čunava se kao:  
EvC  meas ¼ vrijednosti na „x” km =vrijednosti na 80 km  
▼M3 
(c) druga se vozila u porodici po sukladnosti proizvodnje ne uhoda ­
vaju, ali se vrijednosti njihovih emisija / potrošnje elektri čne 
energije (EC) / CO  2 na nula km množe koeficijentom porasta 
prvog uhodanog vozila. U tom se slu čaju za ispitivanje uzimaju 
sljedeće vrijednosti iz Dodatka 1.:  
▼B 
i. vrijednosti pri „x” km za prvo vozilo;  
ii. vrijednosti pri nula km pomnožene s koeficijentom porasta 
emisija za ostala vozila.  
4.2.4.2. Sva navedena ispitivanja provode se s gorivom iz slobodne prodaje. 
Međutim, na zahtjev proizvo đača mogu se upotrijebiti i referentna 
goriva iz Priloga IX.  
4.2.4.3. Pri provjeri sukladnosti proizvodnje s obzirom na CO  2 , proizvo đač 
može umjesto postupka iz odjeljka 4.2.4.1. upotrijebiti fiksni koefici ­
jent porasta EvC = 0,98 i pomnožiti s tim koeficijentom sve vrijednosti 
CO  2 koje su izmjerene na nula km.  
4.2.5. Ispitivanja za provjeru sukladnosti proizvodnje vozila s pogonom na 
UNP ili PP/biometan mogu se provoditi s gorivom iz slobodne prodaje 
čiji se omjer C3/C4 nalazi izme đu omjera referentnih goriva u slu čaju 
UNP-a, ili s jednim visokokalori čnim ili niskokalori čnim gorivom u 
slučaju PP/biometana. U svim se sluč ajevima analiza goriva dostavlja 
homologacijskom tijelu.  
4.2.6. Vozilo s ugrađenim eko-inovacijama  
4.2.6.1. U slučaju tipa vozila s jednom ugrađ enom eko-inovacijom ili više njih, 
u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M  1 
ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije N  1 , 
sukladnost proizvodnje dokazuje se s obzirom na eko-inovacije, 
provjerom prisutnosti ispravne predmetne eko-inovacije ili više njih.  
4.3. Potpuno električna vozila (PEV-ovi)  
4.3.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju 
električne energije (EC) provjeravaju se na temelju certifikata o homo ­
logaciji navedenog u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
4.3.2. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.3.2.1. Tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje, kriterij postizanja 
sukladnosti za postupak ispitivanja tipa 1. u skladu sa stavkom 
3.4.4.1.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi (postupak 
uzastopnih ciklusa) i stavkom 3.4.4.2.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. 
ovoj Uredbi (skra ćeni postupak ispitivanja) zamjenjuje se sljede ćim: 
Kriterij postizanja sukladnosti za postupak provjere sukladnosti proiz ­
vodnje postiže se sa završetkom prvog primjenjivog ispitnog ciklusa 
WLTP-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna 
energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s metodom opisanom u 
Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije ­ 
đenom udaljenoš ću u tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
4.3.2.3. Vrijednost utvrđ ena u skladu sa stavkom 4.3.2.2. uspore đuje se s 
vrijednošć u utvrđenom u skladu sa stavkom 1.2. Dodatka 2.  
4.3.2.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom 
statističkih postupaka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1. U svrhu te 
provjere sukladnosti, pojmovi one čišćujuće tvari / CO  2 zamjenjuju se 
potrošnjom elektri čne energije (EC).  
4.4. Hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (OVC- 
HEV-ovi)  
4.4.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na masene 
emisije CO  2 i potrošnju elektri čne energije iz OVC-HEV-a provjera ­
vaju se na temelju opisa u certifikatu o homologaciji navedenog u 
Dodatku 4. ovom Prilogu. 
4.4.2. Provjera masene emisije CO  2 za sukladnost proizvodnje  
4.4.2.1. Vozilo se ispituje u skladu s ispitivanjem tipa 1. pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije, kako je opisano u stavku 3.2.5. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
4.4.2.2. Tijekom ovog ispitivanja, masene emisije CO  2 u režimu održavanja 
naboja odre đuju se prema tablici A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI. 
ovoj Uredbi i u odnosu na masene emisije CO  2 pri pogonu s dopu­
njavanjem baterije prema stavku 2.3. Dodatka 2.  
4.4.2.3. Sukladnost za emisije CO  2 provjerava se primjenom statisti čkih postu­
paka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1.  
4.4.3. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.4.3.1. Tijekom postupka sukladnosti proizvodnje, kraj ispitnog postupka tipa 
1. na baterijski pogon u skladu sa stavkom 3.2.4.4. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi zamjenjuje se sljede ćim: 
Kraj ispitnog postupka tipa 1. na baterijski pogon za postupak za 
provjeru sukladnosti proizvodnje postiže se završetkom prvog primje ­
njivog ispitnog ciklusa WLTP-a.  
4.4.3.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna 
energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s metodom opisanom u 
Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije ­ 
đenom udaljenoš ću u tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
▼M3 
4.4.3.3. Vrijednost utvrđ ena u skladu s toč kom 4.4.3.2. uspore đuje se s vrijed ­
nošću utvrđ enom u skladu s toč kom 2.4. Dodatka 2.  
▼B 
4.4.1.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom 
statističkih postupaka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1. U svrhu te 
provjere sukladnosti, pojmovi one čišćujuće tvari / CO  2 zamjenjuju se s 
potrošnjom elektri čne energije (EC).  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 3.  
4.5.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 3., to se obavlja u skladu sa 
sljedećim zahtjevima:  
4.5.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu V.  
4.5.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve 
ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.5.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.5.1.1., iz iste se 
porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu V. Ispitivanja se mogu provesti na 
vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.5.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.6. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 4.  
4.6.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 4., to se obavlja u skladu sa 
sljedećim zahtjevima:  
4.6.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u 
stavku 7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.6.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo ispunjava zahtjeve 
ispitivanja opisanih u Prilogu VI. ili stavku 7. Priloga 7. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.6.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.6.1.1., iz iste se 
porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u 
stavku 7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Ispitivanja se mogu 
obaviti na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.6.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu VI. ili stavku 7. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.7. Provjera sukladnosti vozila s obzirom na ugra đeni dijagnosti čki 
sustav (OBD) 
4.7.1. Ako je potrebno provjeriti radna svojstva OBD-a, to se obavlja u 
skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
4.7.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovo ­
ljavajuća, nasumce se iz porodice odabire jedno vozilo i podvrgava 
ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI.  
4.7.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve 
ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Prilogu XI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3. Ako ispitano vozilo ne zadovoljava zahtjeve iz odjeljka 4.7.1.1., iz iste 
se porodice uzima dodatni nasumi čni uzorak od četiri vozila i 
podvrgava ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI. Ispiti ­
vanja se mogu obaviti na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km 
bez prilagodbi.  
4.7.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako barem tri vozila ispunjavaju 
zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Prilogu XI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
Dodatak 1.  
Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – statisti čka metoda  
▼M3 
1. U ovom se Dodatku opisuje postupak koji se primjenjuje za provjeru zahtjeva 
za sukladnost proizvodnje za ispitivanje tipa 1. za one čišćujuće tvari / CO  2 , 
uključujući zahtjeve za PEV-ove i OVC-HEV-ove, te koji se primjenjuje za 
praćenje toč nosti naprave za mjerenje potrošnje goriva ugra đene u vozilo.  
▼B 
2. ►M3 Mjerenja one čišćujućih tvari iz tablice 2. u Prilogu I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007 i emisija CO  2 provode se na najmanje tri vozila, a taj se broj 
povećava dok se ne donese odluka o prolazu ili neuspjehu. To čnost naprave 
za mjerenje potrošnje goriva ugra đene u vozilo utvr đuje se za svako od N  
ispitivanja. ◄ 
Iz broja ispitivanja  N: x 1, x 2, … x  N, prosječ an X  tests i varijanca  VAR  određuju 
se iz svih mjerenja  N: 
X tests ¼ ðx 1 þ x  2 þ x  3 þ … þ x  N Þ=N 
i 
VAR ¼ ðð x 1 Ä X  tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X  tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X  tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za svaki broj ispitivanja može se donijeti jedna od tri sljede će odluke (vidjeti 
točke i. do iii. u nastavku) za one čišćujuće tvari na temelju grani čne vrijed­
nosti L  za svaku one čišćujuću tvar, prosjeka svih ispitivanja  N: X  tests , vari­
jance rezultata ispitivanja  VAR  i broja ispitivanja  N: 
i. prolazna ocjena za porodicu ako je  X tests< A Ü L Ä VAR =L; 
ii. neprolazna ocjena za porodicu ako je  X  tests> A Ü LÄ 
ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii. ponovno mjerenje ako je:  
▼M3 
A Ü L Ä VAR =L Ï X  tests Ï A Ü L Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
▼B 
Za mjerenje one čišćujućih tvari, faktor A postavlja se na 1,05 kako bi se uzele 
u obzir neto čnosti u mjerenjima.  
4. Za CO  2 i potrošnju elektri čne energije (EC) primjenjuju se normalizirane 
vrijednosti za CO  2 i EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
U slučaju CO  2 i EC-a, faktor A postavlja se na 1,01, a vrijednost za L 
postavlja se na 1. Tako su u sluč aju CO  2 i EC-a kriteriji pojednostavljeni na:  
i. prolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests< A Ä VAR  
ii. neprolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests> A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
iii. ponovno mjerenje ako je:  
▼M3 
A Ä VAR Ï X  tests Ï A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
__________  
5. Za vozila iz članka 4.a toč nost naprave za mjerenje potrošnje goriva ugra đene 
u vozilo izra čunava se na sljede ći način: 
x i,OBFCM  = točnost naprave za mjerenje potrošnje goriva ugrađ ene u vozilo 
utvrđena za svako pojedina čno ispitivanje i u skladu s formulama 
iz točke 4.2. Priloga XXII. 
Homologacijsko tijelo mora čuvati evidenciju o utvr đenim toč nostima svake 
ispitane porodice po sukladnosti proizvodnje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
Dodatak 2. 
Izračuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
1. Izračuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje PEV-ova  
1.1. Interpolacija pojedinačne potrošnje elektri čne energije PEV-ova  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,COP  potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za sukladnost 
proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L za sukladnost proiz ­
vodnje, Wh/km;  
EC DC–H,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H za sukladnost proiz ­
vodnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo za 
primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
1.2. Potro šnja elektri čne energije za PEV-ove  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne 
energije deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemu je:  
EC DC,COP  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja 
REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom ciklusu 
WLTC-a predvi đenom za verifikaciju tijekom postupka 
ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja 
REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom ciklusu 
WLTC-a u skladu sa stavkom 4.3. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI. u Wh/km;  
AF EC faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti potrošnje elektri čne energije na baterijski 
pogon deklarirane nakon obavljanja postupka ispiti ­
vanja tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezul ­
tata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka za provjeru 
sukladnosti proizvodnje  
i 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
pri čemu je  
EC WLTC,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u 
skladu sa ►M3 stavkom 1.2.3. Podpriloga 6. Prilogu 
XXI. ◄ 
EC WLTC  izmjerena potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u 
skladu sa stavkom 4.3.4.2. Podpriloga 8. Prilogu XXI. 
2. Izračuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje OVC-HEV-ova  
2.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 OVC-HEV-ova pri pogonu s dopunjava­
njem baterije za sukladnost proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K  ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M  CO2ÄL;CS;COP Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,COP  masena emisija CO  2 pojedinačnog vozila pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masena emisija CO  2 vozila L pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masena emisija CO2 vozila H pri pogonu s dopunjava ­
njem baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo 
za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.2. Pojedina čna potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova na baterijski 
pogon za sukladnost proizvodnje 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,CD,COP  potrošnja elektri čne energije pojedina čnog vozila na bate ­
rijski pogon za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L na baterijski pogon 
za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H na baterijski pogon 
za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo 
za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.3. Vrijednost masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na masenu emisiju CO  2 pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
pri čemu je:  
M CO2,CS,COP  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije predvi đenom za provjeru 
tijekom postupka ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu sa  ►M3 stavkom 
4.1.1. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ◄, g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti deklarirane nakon obavljanja postupka ispitivanja 
tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezultata ispitivanja 
utvrđenog tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje  
i 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemu je  
M CO2,CS,c,declared  deklarirana masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu s korakom 7. 
iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
M CO2,CS,c,6  je izmjerena masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu s korakom 6. 
iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
2.4. Potro šnja elektri čne energije na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne 
energije na baterijski pogon deklarira se i koristi sljede ća vrijednost:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemu je:  
EC DC,CD,COP  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na 
temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na bate ­
rijski pogon predvi đenom za provjeru tijekom postupka 
ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na 
temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom 
ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na bate ­
rijski pogon u skladu sa stavkom 4.3. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI., Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagodbe za potrošnju elektri čne energije na 
baterijski pogon kojim se nadokna đuje razlika izme đu 
vrijednosti deklarirane nakon obavljenog postupka ispi ­
tivanja tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezul ­
tata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka provjere 
sukladnosti proizvodnje  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
i 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
pri čemu je  
EC AC,CD,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije na baterijski 
pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon u skladu 
sa ►M3 stavkom 1.2.3. Podpriloga 6. Prilogu XXI. ◄ 
EC AC,CD  je izmjerena potrošnja elektri čne energije na baterijski 
pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon u skladu 
sa stavkom 4.3.1. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
Dodatak 3. 
OBRAZAC 
OPISNI DOKUMENT br. … 
KOJI SE ODNOSI NA EZ HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA S OBZIROM 
NA EMISIJE I PRISTUP PODACIMA ZA POPRAVAK I ODRŽAVANJE 
VOZILA  
Sljedeći se podaci, ako je to primjenljivo, dostavljaju u tri primjerka zajedno s 
popisom dokumenata. Svi se nacrti moraju dostaviti u prikladnom mjerilu i s 
dovoljno detalja u formatu A4 ili u mapi tog formata. Fotografije, ako ih ima, 
moraju biti dovoljno podrobne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko 
upravljanje, moraju se dostaviti podaci o njihovim radnim zna čajkama. 
0. OP ĆI PODACI  
0.1. Marka (trgovačka oznaka proizvo đača): 
0.2. Tip:  
0.2.1.  Trgova čka imena (ako postoje):  
▼M3 
0.2.2.1.  Dopuštene vrijednosti parametara za višestupanjsku homolo ­
gaciju kako bi se dopustila upotreba vrijednosti emisija 
osnovnog vozila (unesite raspon ako je primjenjivo): 
Konačna masa vozila u voznom stanju (u kg);  
Čeona površina kona čnog vozila (u cm  2 ): 
Otpor kotrljanja (kg/t):  
Površina popre čnog presjeka ulaza za zrak na prednjoj 
rešetki (u cm  2 ): 
0.2.3. Identifikatori  
0.2.3.1.  Identifikator interpolacijske porodice:  
0.2.3.2.  Identifikator porodice po ATCT-u:  
0.2.3.3.  Identifikator porodice po PEMS-u:  
0.2.3.4. Identifikator porodice po cestovnom otporu:  
0.2.3.4.1.  Porodica po cestovnom otporu kojoj pripada VH:  
0.2.3.4.2.  Porodica po cestovnom otporu kojoj pripada VL:  
0.2.3.4.3.  Porodica po cestovnom otporu primjenjiva u interpolacijskoj 
porodici:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5.  Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora:  
0.2.3.6.  Identifikator porodice po periodi čnoj regeneraciji:  
0.2.3.7.  Identifikator porodice po ispitivanju emisija nastalih ispara ­
vanjem:  
0.2.3.8.  Identifikator porodice po OBD-u:  
0.2.3.9.  Identifikatori ostalih porodica:  
▼B 
0.4. Kategorija vozila ( c ): 
0.8. Imena i adrese proizvodnih pogona:  
0.9. Ime i adresa zastupnika proizvođača (ako postoji):  
1. OP ĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE 
1.1. Fotografije i/ili nacrti reprezentativnog vozila / sastavnog 
dijela / zasebne tehni čke jedinice (  1 ): 
1.3.3.  Pogonske osovine (broj, položaj, međusobna povezanost):  
2. MASE I DIMENZIJE(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(u kg i mm) (Uputiti na nacrt ako je primjenjivo)  
2.6. Masa u voznom stanju ( h ) 
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu:  
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3.  Rotacijska masa: 3 % zbroja mase u voznom stanju i 25 kg 
ili stvarna vrijednost, po osovini (kg):  
▼B 
2.8. Najve ća tehnič ki dopuštena masa optere ćenog vozila prema 
proizvođačevoj deklaraciji (  i ) ( 3 ): 
3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU(  k ) 
31. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju:  
3.1.1.  Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  
3.2. Motor s unutarnjim izgaranjem  
3.2.1.1. Princip rada: vanjski izvor paljenja/ kompresijsko paljenje/ s 
dvojnim gorivom ( 1 ) 
Ciklus: četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) ▼M3
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2.  Broj i raspored cilindara:  
3.2.1.2.1.  Promjer (  l ): mm  
3.2.1.2.2.  Hod (  l ): mm  
3.2.1.2.3.  Redoslijed paljenja:  
3.2.1.3.  Radni obujam motora (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  Volumetrijski kompresijski omjer (  2 ): 
3.2.1.5.  Nacrti komore za izgaranje, čela klipa i, u sluč aju motora s 
vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena:  
3.2.1.6. Normalna brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): o/min  
3.2.1.6.1.  Pove ćana brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): o/min  
3.2.1.8.  Nazivna snaga motora (  n ): kW pri  o/min 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.1.9.  Najve ća dopuštena brzina vrtnje motora prema podacima 
proizvođača: o/min  
3.2.1.10. Najve ći neto zakretni moment (  n ): Nm pri o/min (proizvo ­ 
đačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.2. Gorivo  
▼M3 
3.2.2.1.  Dizelsko gorivo / benzin / UNP (ukapljeni naftni plin) / PP 
(prirodni plin) ili biometan / etanol (E 85) / biodizel / 
vodik (  1 ), ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1.  Istraživa čki oktanski broj (RON), bezolovni:  
3.2.2.4. Vrsta vozila s obzirom na gorivo: jednogorivno, dvogorivno, 
prilagodljivo gorivu ( 1 ) 
3.2.2.5.  Najve ći prihvatljivi obujamski udio biogoriva u gorivu 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost):  % obujma  
3.2.4. Dovod goriva 
3.2.4.1. Rasplinja čima: da/ne ( 1 ) 
3.2.4.2. Ubrizgavanjem goriva (samo za kompresijsko paljenje ili 
dvojno gorivo) da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Opis sustava (zajedni čki vod / pumpa za ubrizgavanje / 
distribucijska pumpa itd.):  
3.2.4.2.2. Princip rada: izravno ubrizgavanje / pretkomora / vrtložna 
komora (  1 ) 
3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa  
3.2.4.2.3.1.  Marke:  
3.2.4.2.3.2.  Tipovi:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3.  Najve ći dovod goriva (  1 ) ( 2 ): ............. mm  3 po stapaju ili 
ciklusu pri brzini vrtnje motora:  o/min ili, 
alternativno, dijagram karakteristika:  (Ako postoji 
regulacija tlaka prednabijanja, navesti karakteristi čni odnos 
dobave goriva i tlaka prednabijanja u odnosu na brzinu 
vrtnje motora)  
3.2.4.2.4.  Regulator brzine vrtnje motora  
3.2.4.2.4.2.1.  Brzina vrtnje pri kojoj se prekida dovod goriva pri optere će­
nju: o/min  
3.2.4.2.4.2.2.  Najve ća brzina vrtnje bez optere ćenja:  o/min  
3.2.4.2.6.  Brizgaljke  
3.2.4.2.6.1.  Marke:  
3.2.4.2.6.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.8. Pomo ćni sustav za pokretanje motora  
3.2.4.2.8.1.  Marke:  
3.2.4.2.8.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.8.3.  Opis sustava:  
3.2.4.2.9. Elektroni čki regulirano ubrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Marke:  
3.2.4.2.9.2. Tipovi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sustava:  
3.2.4.2.9.3.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU):  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Verzija softvera ECU-a:  
3.2.4.2.9.3.2.  Marka i tip regulatora goriva:  
3.2.4.2.9.3.3.  Marka i tip senzora za protok zraka:  
3.2.4.2.9.3.4.  Marka i tip ure đaja za raspodjelu goriva:  
3.2.4.2.9.3.5.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa:  
3.2.4.2.9.3.6.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  
3.2.4.3. Ubrizgavanjem goriva (samo u slučaju vanjskog izvora palje ­
nja): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Princip rada: usisni kolektor (centralno / pojedina čno / 
izravno ubrizgavanje (  1 ) / drugo (navesti):  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2.  Marke:  
3.2.4.3.3.  Tipovi:  
3.2.4.3.4.  Opis sustava (u slu čaju sustava koji nema neprekidno ubriz ­
gavanje navesti ekvivalentne podatke):  
3.2.4.3.4.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU):  
3.2.4.3.4.1.1.  Verzija softvera ECU-a:  
3.2.4.3.4.3.  Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  
3.2.4.3.4.8.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa:  
3.2.4.3.4.9.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.3.4.10.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  
3.2.4.3.5. Brizgaljke  
3.2.4.3.5.1.  Marka:  
3.2.4.3.5.2.  Tip:  
3.2.4.3.7. Sustav za pokretanje hladnog motora  
3.2.4.3.7.1.  Princip rada:  
3.2.4.3.7.2.  Radno podru čje / radne postavke (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4. Pumpa za gorivo  
3.2.4.4.1.  Tlak (  2 ): kPa ili dijagram karakteristika (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Marke:  
3.2.4.4.3.  Tipovi:  
3.2.5. Elektri čni sustav 
3.2.5.1.  Nazivni napon:  V, pozitivno/negativno uzemljenje (  1 ) 
3.2.5.2. Generator 
3.2.5.2.1.  Tip:  
3.2.5.2.2.  Nazivna snaga:  VA  
3.2.6. Sustav paljenja (samo za motore s vanjskim izvorom palje­
nja) 
3.2.6.1.  Marke:  
3.2.6.2.  Tipovi:  
3.2.6.3.  Princip rada:  
3.2.6.6. Svje ćice 
3.2.6.6.1.  Marka:  
3.2.6.6.2.  Tip:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3.  Zazor:  mm  
3.2.6.7. Indukcijski svici:  
3.2.6.7.1.  Marka:  
3.2.6.7.2.  Tip:  
3.2.7. Sustav hlađenja: teku ćina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1.  Nazivna postavka mehanizma za regulaciju temperature 
motora:  
3.2.7.2. Teku ćina 
3.2.7.2.1.  Vrsta teku ćine: 
3.2.7.2.2. Cirkulacijske pumpe: da/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Karakteristike:  ili  
3.2.7.2.3.1.  Marke:  
3.2.7.2.3.2.  Tipovi:  
3.2.7.2.4.  Prijenosni omjeri:  
3.2.7.2.5.  Opis ventilatora i njegova pogonskog mehanizma:  
3.2.7.3. Zrak 
3.2.7.3.1. Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Karakteristike:  ili  
3.2.7.3.2.1.  Marke:  
3.2.7.3.2.2.  Tipovi:  
3.2.7.3.3.  Prijenosni omjeri:  
3.2.8. Usisni sustav 
3.2.8.1. Prednabijanje: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Marke:  
3.2.8.1.2.  Tipovi:  
3.2.8.1.3.  Opis sustava (npr. najve ći tlak punjenja:  kPa; preljevni 
ventil, ako je primjenjivo):  
3.2.8.2. Me đuhladnjak: da/ne ( 1 ) 
3.2.8.2.1. Tip: zrak-zrak / zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3. Podtlak u usisnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i 
stopostotnom optere ćenju (samo za motore s kompresijskim 
paljenjem)  
3.2.8.4.  Opis i nacrti ulaznih vodova i njihovih dodataka (spremnik 
usisnog zraka, grija č, dodatni dovodi zraka itd.):  
3.2.8.4.1.  Opis usisne grane (uklju čujući nacrte i/ili fotografije):  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2.  Zra čni filtar, nacrti:  ili  
3.2.8.4.2.1.  Marke:  
3.2.8.4.2.2.  Tipovi:  
3.2.8.4.3.  Usisni prigušiva č zvuka, nacrti:  ili  
3.2.8.4.3.1.  Marke:  
3.2.8.4.3.2.  Tipovi:  
3.2.9. Ispušni sustav  
3.2.9.1.  Opis i/ili nacrt ispušne grane:  
3.2.9.2.  Opis i/ili nacrt ispušnog sustava:  
3.2.9.3.  Maksimalni dopušteni protutlak ispuha pri nazivnoj brzini 
vrtnje i stopostotnom optere ćenju (samo za motore s 
kompresijskim paljenjem):  kPa  
3.2.10.  Najmanje površine popre čnog presjeka ulaznih i izlaznih 
otvora:  
3.2.11. Podešavanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni 
podaci  
3.2.11.1.  Najve ći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili poje ­
dinosti o podešenosti alternativnih razvodnih sustava u 
odnosu na mrtve toč ke. Za sustav s promjenjivom fazom 
otvaranja i zatvaranja ventila, najkra ća i najdulja faza:  
3.2.11.2.  Referentni raspon i/ili raspon postavki (  1 ): 
3.2.12. Mjere poduzete protiv onečišćavanja zraka  
3.2.12.1.  Ure đaj za recikliranje plinova iz koljenastog vratila (opis i 
nacrti):  
3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u 
drugim toč kama)  
3.2.12.2.1. Katalizator  
3.2.12.2.1.1.  Broj katalizatora i elemenata (podatke u nastavku navesti za 
svaku zasebnu jedinicu):  
3.2.12.2.1.2.  Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:  
3.2.12.2.1.3.  Vrsta kataliti čkog djelovanja:  
3.2.12.2.1.4.  Ukupna koli čina plemenitih kovina:  
3.2.12.2.1.5.  Relativna koncentracija:  
3.2.12.2.1.6.  Površina (struktura i materijal):  
3.2.12.2.1.7.  Gusto ća saća: 
3.2.12.2.1.8.  Tip ku ćišta katalizatora:  
3.2.12.2.1.9.  Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom 
sustavu):  
3.2.12.2.1.10. Toplinska zaštita: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11.  Raspon uobi čajene radne temperature:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Marka katalizatora:  
3.2.12.2.1.13.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2. Senzori 
3.2.12.2.2.1. Lambda-sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.1.2.  Mjesto:  
3.2.12.2.2.1.3.  Podru čje regulacije:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2.2. Senzor NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tip:  
3.2.12.2.2.2.3. Mjesto 
3.2.12.2.2.3. Senzor čestica: da/ne ( 1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tip:  
3.2.12.2.2.3.3.  Mjesto:  
3.2.12.2.3. Upuhivanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.):  
3.2.12.2.4. Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / 
kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2. Vodom hlađ eni sustav (navodi se za svaki EGR sustav npr. 
niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo za 
motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2.  Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem:  
3.2.12.2.5.3.  Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4.  Masa suhog aktivnog ugljena:  g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5.  Shematski crtež spremnika za gorivo (samo za motore na 
benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.5.1. Zapremnina, materijal i izrada sustava spremnika za gorivo:  
3.2.12.2.5.5.2.  Opis materijala crijeva za paru, materijala vodova za dovod 
goriva i tehnike za povezivanje sustava za dovod goriva:  
3.2.12.2.5.5.3. Zabrtvljeni sustav spremnika za gorivo: da/ne  
3.2.12.2.5.5.4.  Opis postavki sigurnosnog ventila spremnika za gorivo (unos 
zraka i ispuštanje):  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5.  Opis sustava za kontrolu pro čišćavanja:  
3.2.12.2.5.6.  Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika i 
ispušnog sustava:  
3.2.12.2.5.7.  Faktor propusnosti:  
▼B 
3.2.12.2.6.  Filtar čestica: da/ne ( 1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Dimenzije, oblik i kapacitet filtra čestica:  
3.2.12.2.6.2.  Konstrukcija filtra čestica:  
3.2.12.2.6.3.  Položaj (referentni razmaci u ispušnom sustavu):  
3.2.12.2.6.4.  Marka filtra čestica:  
3.2.12.2.6.5.  Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.7  Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti:  
3.2.12.2.7.2.  Popis i namjena svih sastavnih dijelova pod nadzorom OBD- 
a: 
3.2.12.2.7.3. Pisani opis (op ći principi rada) za  
3.2.12.2.7.3.1 Motore s vanjskim izvorom paljenja  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Nadzor katalizatora:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Otkrivanje zatajenja paljenja:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Nadzor lambda-sonde:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD:  
3.2.12.2.7.3.2.  Motore s kompresijskim paljenjem:  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Nadzor katalizatora:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Nadzor filtra čestica:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Nadzor elektroni čkog sustava napajanja gorivom:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD:  
3.2.12.2.7.4.  Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj 
voznih ciklusa ili statisti čka metoda):  
3.2.12.2.7.5.  Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a 
(s pojedina čnim objašnjenjima):  
3.2.12.2.7.6. Proizvo đač vozila mora dostaviti sljede će dodatne informa ­
cije kako bi se omogu ćila proizvodnja zamjenskih ili servi ­
snih dijelova, dijagnosti čkih uređaja i ispitne opreme kompa ­
tibilnih s OBD-om.  
3.2.12.2.7.6.1.  Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja upotrijebljenih 
pri prvobitnoj homologaciji vozila.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2.  Opis vrste pokaznog ciklusa OBD-a upotrijebljenog pri prvo ­
bitnoj homologaciji vozila za sastavni dio pod nadzorom 
OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.3. Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni 
dijelovi koji se prate u okviru strategije za otkrivanje 
kvarova i aktiviranje indikatora neispravnosti (zadani broj 
voznih ciklusa ili statisti čka metoda), uklju čujući popis rele ­
vantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni 
dio koji se nadzire OBD-om. Popis svih izlaznih kodova 
OBD-a te upotrijebljeni format (s objašnjenjem svakog od 
njih) povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima pogonskog 
sklopa povezanima s emisijama i povezanih s pojedinim 
sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama kad se 
nadziranjem sastavnog dijela određ uje aktiviranje indikatora 
neispravnosti. U popis se mora uvrstiti iscrpno objašnjenje 
podataka iz modula $05 Test ID od $21 do FF i podataka 
navedenih u modulu $06. 
U slučaju tipova vozila u kojima se upotrebljava veza za 
prijenos podataka u skladu s normom ISO 15765-4 
„Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih 
područja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s 
emisijama” dostavlja se sveobuhvatno objašnjenje podataka 
iz modula $06 Test ID od $00 do FF za svaki podržani ID 
OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.4. Gore zahtijevani podaci mogu se definirati popunjavanjem 
tablice opisane u nastavku.  
3.2.12.2.7.6.4.1. Laka vozila  
Sastavni dio  Kod kvara Nadz orna 
strategija  Kriteriji za 
otkriva nje 
kvarova Kriterij i 
za aktivi­
ranje indi ­
katora 
neispra­
vnosti Seku ndarni para ­
metri  Pretkon di­
cioniranje  Demon­
stracijsko 
ispitivanje  
Katalizator  P0420 Signali 
lambda- 
sonde 1 i 
2 razlika 
između 
signala 
senzora 1 i 
2 – 3. 
ciklus Brzina vrtnje 
motora, opte ­
rećenje, način 
rada zrak/ 
gorivo, 
temperatura 
katalizatora  Dva 
ciklusa 
tipa I.  Tip I. 
3.2.12.2.8.  Drugi sustav:  
3.2.12.2.8.2. Sustav za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.3. Sustav za prinudu voza ča: Nemogu ćnost ponovnog pokre­
tanja motora nakon odbrojavanja / nemogu ćnost pokretanja 
nakon dolijevanja goriva / zaklju čavanje spremnika za 
gorivo / ograni čenje učinkovitosti  
3.2.12.2.8.2.4. Opis sustava za prinudu voza ča ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5.  Jednako prosje čnom dosegu vožnje vozila s punim sprem ­
nikom za gorivo:  Km  
3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u nastavku 
navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1.  Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  
3.2.12.2.10.2.  Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih ciklusa 
na ispitnom ure đaju između dvaju ciklusa kad nastupe faze 
regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. 
(razmak „D” na slici A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. 
Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. u 
Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je primjenji ­
vo)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čiti primjenjivi postupak: 
Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83):  
3.2.12.2.10.3.  Opis metode primijenjene za određ ivanje broja ciklusa 
između dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze:  
3.2.12.2.10.4.  Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se zahtijeva 
prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5.  Opis metode za optere ćenje sustava u postupku ispitivanja 
koji je opisan u stavku 3.1. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83:  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense (navesti 
informacije za svaku zasebnu jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa:  
3.2.12.2.11.2.  Raspon uobi čajene radne temperature reagensa:  
3.2.12.2.11.3.  Me đunarodna norma:  
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju (ako 
je primjenljivo):  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa: (opis i položaj)  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapacitet:  
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili nacrt  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Marka:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tip:  
3.2.12.2.11.8.  Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj):  
▼M3 
3.2.12.2.12.  Ubrizgavanje vode: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13. Zacrnjenje dima  
3.2.13.1.  Mjesto oznake koeficijenta apsorpcije (samo za motore s 
kompresijskim paljenjem):  
3.2.14.  Pojedinosti o svakom uređaju konstruiranom da utje če na 
smanjenje potrošnje goriva (ako nije obuhva ćen drugim 
točkama):  
3.2.15. Sustav napajanja UNP-om: da/ne ( 1 ) 
3.2.15.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  
3.2.15.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje 
UNP-om 
3.2.15.2.1.  Marke:  
3.2.15.2.2.  Tipovi:  
3.2.15.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  -  
3.2.15.3. Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na UNP i 
obratno:  
3.2.15.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.15.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.16. Sustav napajanja PP-om: da/ne ( 1 ) 
3.2.16.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009  
3.2.16.2. Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje PP- 
om: 
3.2.16.2.1.  Marke:  
3.2.16.2.2.  Tipovi:  
3.2.16.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  -  
3.2.16.3. Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na PP i obra ­
tno: 
3.2.16.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.16.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.18. Sustav za punjenje vodikom: da/ne ( 1 ) 
3.2.18.1.  Broj EZ homologacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 79/ 
2009:  
3.2.18.2. Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje 
vodikom 
3.2.18.2.1.  Marke:  
3.2.18.2.2.  Tipovi:  
3.2.18.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama:  
3.2.18.3. Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na vodik i 
obratno:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.18.3.3.  Nacrt simbola:  
3.2.19.4.  Dodatna dokumentacija  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive 
cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.):  
3.2.19.4.3.  Nacrt simbola:  
▼M3 
3.2.20.  Informacije o pohrani topline  
▼B 
3.2.20.1.  Aktivni ure đaj za pohranu topline: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2.  Izolacijski materijali da/ne (  1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1.  Izolacijski materijal:  
3.2.20.2.2.  Obujam izolacije:  
3.2.20.2.3.  Masa izolacije:  
3.2.20.2.4.  Položaj izolacije:  
▼M3 
3.2.20.2.5.  Pristup najnepovoljnijeg scenarija za hla đenje vozila: 
da/ne (  1 ) 
3.2.20.2.5.1.  (ako se ne primjenjuje pristup najnepovoljnijeg scenarija) 
Minimalno trajanje kondicioniranja, t  soak_ATCT  (broj sati):  
3.2.20.2.5.2.  (ako se ne primjenjuje pristup najnepovoljnijeg scenarija) 
Mjesto mjerenja temperature motora:  
3.2.20.2.6.  Pristup samo jedne interpolacijske porodice u porodici po 
ATCT-u: da/ne (  1 ) 
3.3. Elektri čni stroj 
3.3.1.  Tip (namot, pobuda):  
3.3.1.1.  Najve ća satna snaga:  kW 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.3.1.1.1.  Najve ća neto snaga (a)  kW 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.3.1.1.2.  Najve ća 30-minutna snaga (a)  kW 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)  
3.3.1.2. Radni napon: V  
3.3.2. REESS 
3.3.2.1.  Broj ćelija 
3.3.2.2.  Masa:  kg  
3.3.2.3.  Kapacitet:  Ah (ampersat)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4.  Položaj:  
▼B 
3.4. Kombinacije pretvarača za pogonsku energiju  
3.4.1. Hibridno električno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2. Kategorija hibridnog električnog vozila: punjenje iz vanjskog 
izvora / punjenje iz unutarnjeg izvora: (  1 ) 
3.4.3. Sklopka za izbor načina rada: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1. Raspoloživi na čini rada  
3.4.3.1.1. Samo elektri čni: da/ne ( 1 ) 
3.4.3.1.2. Samo na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(ako ima, kratak opis):  
3.4.4. Opis uređaja za pohranjivanje energije: (REESS, kondenza ­
tor, zamašnjak/generator)  
3.4.4.1.  Marke:  
3.4.4.2.  Tipovi:  
3.4.4.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.4.4.  Vrsta elektrokemijskog članka:  
3.4.4.5.  Energija:  (za REESS: napon i kapacitet u Ah 
u dva sata, za kondenzator: J,  )  
3.4.4.6. Punja č: ugrađen/vanjski/nema (  1 ) 
3.4.5. Elektromotor (svaki tip elektromotora opisati zasebno)  
3.4.5.1.  Marka:  
3.4.5.2.  Tip:  
3.4.5.3. Glavna namjena: pogonski motor / generator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor / više 
motora (broj) (  1 ): 
3.4.5.4.  Najve ća snaga:  kW  
3.4.5.5. Princip rada  
3.4.5.5.5.1  Istosmjerna struja / izmjeni čna struja / broj faza:  
3.4.5.5.2. Odvojena pobuda / serijska / kombinirana (  1 ) 
3.4.5.5.3. Sinkroni/asinkroni (  1 ) 
3.4.6. Upravlja čka jedinica  
3.4.6.1.  Marke:  
3.4.6.2.  Tipovi:  
3.4.6.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.7. Regulator snage  
3.4.7.1.  Marka:  
3.4.7.2.  Tip:  
3.4.7.3.  Identifikacijski broj:  
3.4.9.  Proizvo đačeva preporuka za pretkondicioniranje:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija 
CO  2 / potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elek ­
trične autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama 
(ako je primjenjivo) (  o ) 
3.5.7. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
▼M3 
3.5.7.1.  Parametri ispitnog vozila  
Vozilo  Vozi lo 
low (VL) 
ako 
postoji Vozilo 
high 
(VH) VM 
ako 
posto ji Repr ezentativno 
vozilo (samo za 
porodicu po 
matrici 
cestovnog otpo ­
ra (*)) Zadane 
vrijednosti  
Tip nadogradnje vozila  —  
Korištena metoda za cestovni otpor 
(mjerenje ili izra čun porodice po 
cestovnom otporu)  — —  
Informacije o cestovnom otporu:  
Marka i tip guma, ako je rije č o mjere ­
nju — 
Dimenzije guma (prednjih/stražnjih), 
ako je rije č o mjerenju  — 
Otpor kotrljanja guma (prednjih/straž ­
njih) (kg/t)  
Tlak u gumama (prednjim/stražnjim) 
(kPa), ako je rije č o mjerenju  
Delta C  D × A vozila L u odnosu na 
vozilo H (IP_H minus IP_L) — —  —  
Delta C  D × A u odnosu na porodicu po 
cestovnom otporu vozila L (IP_H/L 
minus RL_L), ako se izra čunava 
prema porodici po cestovnom otporu  — —  
Ispitna masa vozila (kg)  
Koeficijenti cestovnog otpora  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h)) 
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Čeona povr šina m  2 (0,000 m  2 ) —  —  —  
Ciklusna potrošnja energije (J)  
(*) Za porodicu po matrici cestovnog otpora ispituje se reprezentativno vozilo.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1.  Gorivo upotrijebljeno za ispitivanje tipa 1. i odabrano za 
mjerenje neto snage u skladu s Prilogom XX. ovoj Uredbi 
(samo za vozila na UNP i PP):  
__________  
▼B 
3.5.7.2. Kombinirane masene emisije CO  2 
▼M3 
3.5.7.2.1.  Masena emisija CO  2 za potpuno MUI vozila i NOVC-HEV- 
ove 
3.5.7.2.1.0. Minimalne i maksimalne vrijednosti CO  2 u interpolacijskoj 
porodici  
3.5.7.2.1.1.  Vozilo high:  g/km  
3.5.7.2.1.1.0.  Vozilo high (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.2.  Vozilo low (ako je primjenjivo):  g/km  
3.5.7.2.1.2.0.  Vozilo low (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  g/km  
3.5.7.2.1.3.0.  Vozilo M (ako je primjenjivo) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.2.  Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
OVC-HEV-ove 
3.5.7.2.2.1. Masena emisija CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
vozilo high: g/km  
3.5.7.2.2.1.0. Kombinirana masena emisija CO  2 za vozilo high (NEDC 
uvjet B): g/km  
3.5.7.2.2.2. Masena emisija CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
vozilo low (ako je primjenjivo): g/km  
3.5.7.2.2.2.0. Kombinirana masena emisija CO  2 za vozilo low (ako je 
primjenjivo) (NEDC uvjet B): g/km  
3.5.7.2.2.3. Masena emisija CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za 
vozilo M (ako je primjenjivo): g/km  
3.5.7.2.2.3.0. Kombinirana masena emisija CO  2 za vozilo M (ako je 
primjenjivo) (NEDC uvjet B): g/km  
3.5.7.2.3. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu i masena 
emisija CO  2 ponderirana za OVC-HEV-ove  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo high:  
g/km  
3.5.7.2.3.1.0.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo high 
(NEDC uvjet A):  g/km  
3.5.7.2.3.2.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo low 
(ako je primjenjivo):  g/km  
3.5.7.2.3.2.0.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo low 
(ako je primjenjivo) (NEDC uvjet A):  g/km  
3.5.7.2.3.3.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo M 
(ako je primjenjivo):  g/km  
3.5.7.2.3.3.0.  Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu za vozilo M 
(ako je primjenjivo) (NEDC uvjet A):  g/km  
3.5.7.2.3.4.  Minimalne i maksimalne ponderirane vrijednosti CO  2 u 
interpolacijskoj porodici OVC-a  
▼B 
3.5.7.3.  Elektri čna autonomija za elektrificirana vozila  
3.5.7.3.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za PEV-ove  
3.5.7.3.1.1.  Vozilo H:  km  
3.5.7.3.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER) za OVC- 
HEV-ove 
3.5.7.3.2.1.  Vozilo H:  km  
3.5.7.3.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.4. Potrošnja goriva s održavanjem naboja (FC  CS ) za FCHV-ove 
3.5.7.4.1.  Vozilo H:  kg/100 km 
3.5.7.4.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  kg/100 km 
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5.  Potrošnja elektri čne energije za elektrificirana vozila  
3.5.7.5.1. Kombinirana potrošnja elektri čne energije (EC  WLTC  ) za 
potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1.  Vozilo H:  Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom 
pogonu EC  AC,CD  (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1.  Vozilo H:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.8. Vozilo s ugrađenom eko-inovacijom u smislu članka 12. 
Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M1 ili 
članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije 
N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. Uredbe 
(EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili članka 5. 
Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1 (ako je 
primjenjivo):  
3.5.8.2. Postojanje interakcije me đu različitim eko-inovacijama: da/ 
ne (  1 ) 
▼M3 
3.5.8.3.  Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu ekoinovacija 
(ispuniti tablicu za svako ispitano referentno gorivo) (w  1 ) 
Odluka o 
odobrenju 
ekoinova­
cije (-  
w2 ) Oznaka 
ekoinova­
cije (-  
w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/km)  2. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugrađenim 
ekoinovaci ­
jama (g/km)  3. Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1. (  w4 ) 4. Emisije CO  2 
iz vozila s 
ugrađenim ekoi ­
novacijama u 
ispitnom ciklusu 
tipa 1.  5. Koefici­
jent iskor i­ 
štenja (UF) 
tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u uobiča­
jenim 
radnim 
uvjetima  Smanjenje 
emisija 
CO  2 ((1 – 
2) – 
(3 – 4)) * 
5 
xxxx/201x  
Ukupno smanjenje emisija CO  2 (g/km) prema NEDC-u (  w5 ) 
Ukupno smanjenje emisija CO  2 (g/km) prema WLTP-u (  w5 ) 
▼B 
3.6. Temperature koje dopušta proizvođač 
3.6.1. Sustav hlađenja ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1.  Hla đenje teku ćinom 
Najviša temperatura na izlazu:  K  
3.6.1.2. Zra čno hlađenje 
3.6.1.2.1.  Referentna toč ka: 
3.6.1.2.2.  Najviša temperatura u referentnoj to čki: K  
3.6.2.  Najviša temperatura na izlazu usisnog međuhladnjaka:  
K 
3.6.3.  Najviša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima 
koje je najbliže vanjskim prirubnicama ispušnih grana ili 
turbopuhalu:  K  
3.6.4.  Temperatura goriva 
Minimalno:  K — maksimalno:  K 
Za dizelske motore na ulazu pumpe za ubrizgavanje, a za 
plinske motore u zadnjem stupnju regulatora tlaka  
3.6.5.  Temperatura maziva 
Minimalno:  K – maksimalno:  K  
3.8. Sustav podmazivanja  
3.8.1. Opis sustava 
3.8.1.1.  Položaj spremnika maziva:  
3.8.1.2. Sustav dovoda maziva (pumpom / ubrizgavanjem u usisni 
dio / miješanje s gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2. Pumpa za podmazivanje  
3.8.2.1.  Marke:  
3.8.2.2.  Tipovi:  
3.8.3.  Mješavina s gorivom 
3.8.3.1.  Postotak:  
3.8.4. Hladnjak ulja: da/ne ( 1 ) 
3.8.4.1.  Nacrti:  ili  
3.8.4.1.1.  Marke:  
3.8.4.1.2.  Tipovi:  
▼M3 
3.8.5.  Specifikacija maziva:  W  
▼B 
4. PRIJENOS SNAGE ( p ) 
4.3. Moment inercije zamašnjaka motora:  
4.3.1.  Dodatni moment inercije bez uključenog prijenosa:  
4.4. Spojke 
4.4.1.  Tip:  
4.4.2.  Najve ći prijenos zakretnog momenta:  
4.5. Mjenja č 
4.5.1.  Tip (ručni / automatski / CVT (bezstupanjski)) (  1 ) 
▼M3 __________  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4.  Vrijednost zakretnog momenta:  
4.5.1.5.  Broj spojki:  
4.6. Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Prijenosni omjeri u 
mjenjaču (omjeri izme đu 
okretaja motora i izlaznog 
vratila mjenja ča) Završ ni prijenosni omjeri 
(omjeri izme đu okretaja 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijeno sni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT 
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost 
za CVT  
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1.  Promjena stupnja prijenosa  
4.6.1.1. stupanj prijenosa izostavljen: da/ne (  1 ) 
4.6.1.2.  n  _95_high  za svaki stupanj prijenosa:  min  –1 
4.6.1.3. n  min_drive  
4.6.1.3.1.  1. stupanj prijenosa:  min  –1 
4.6.1.3.2.  S 1. na 2. stupanj prijenosa:  min  –1 
4.6.1.3.3.  S 2. stupnja prijenosa do zaustavljanja:  min  –1 
4.6.1.3.4.  2. stupanj prijenosa:  min  –1 
4.6.1.3.5.  3. stupanj prijenosa i ostali:  min  –1 
4.6.1.4.  n  _min_drive_set  za faze ubrzanja / stalne brzine 
(n _min_drive_up  ): min  –1 
4.6.1.5. n  _min_drive_set  za faze usporavanja (n  _min_drive_up  ): 
4.6.1.6. Po četno razdoblje  
4.6.1.6.1.  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2.  n  _min_drive_start  : . min  –1 
4.6.1.6.3.  n  _min_drive_up_start  : . min  –1 
4.6.1.7. Primjena ASM-a: da/ne (  1 ) 
4.6.1.7.1.  Vrijednosti ASM-a:  
▼B 
4.7. Maksimalna konstrukcijska brzina vozila (u km/h) ( q ): ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12.  Mazivo mjenjača: W  
▼B 
6. OVJES 
6.6. Gume i kotači 
6.6.1. Kombinacije guma/kota č 
6.6.1.1. Osovine 
6.6.1.1.1.  Osovina 1.:  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2.  Osovina 2.:  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2. Gornja i donja granična vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1.  Osovina 1.:  
6.6.2.2.  Osovina 2.:  
6.6.3.  Tlak u gumama prema preporuci proizvođača: kPa  
9. NADOGRADNJA  
9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C 
Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ:  
▼M3 _______  
12.8. Naprave ili sustavi s načinima rada koje može odabrati 
vozač, a koje mogu utjecati na emisije CO  2 i/ili kriterijske 
emisije i koje nemaju zadani po četni način rada: da/ne (  1 ) 
12.8.1. Ispitivanje pri pogonu s dopunjavanjem baterije (ako je 
primjenjivo) (navedite za svaku napravu ili sustav)  
12.8.1.1.  Najpovoljniji na čin rada:  
12.8.1.2.  Najnepovoljniji na čin rada:  
12.8.2. Ispitivanje na baterijski pogon (ako je primjenjivo) (navedite 
za svaku napravu ili sustav)  
12.8.2.1.  Najpovoljniji na čin rada:  
12.8.2.2.  Najnepovoljniji na čin rada:  
12.8.3. Ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo) (navedite za svaku 
napravu ili sustav)  
12.8.3.1.  Najpovoljniji na čin rada:  
12.8.3.2.  Najnepovoljniji na čin rada:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. PRISTUP INFORMACIJAMA ZA POPRAVAK I ODRŽA­
VANJE VOZILA  
16.1.  Adresa glavne internetske stranice za pristup informacijama 
za popravak i održavanje vozila:  
16.1.1.  Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i 
održavanje vozila (najkasnije šest mjeseci od datuma homo ­
logacije):  
16.2.  Uvjeti pristupa internetskoj stranici:  
16.3.  Format u kojem su informacije za popravak i održavanje 
vozila dostupne na internetskoj stranici:  
▼M2 
Objašnjenje 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno (ima slu čajeva kad nije potrebno ništa prekrižiti jer je mogu će 
navesti više mogu ćnosti). 
( 2 ) Navesti dopušteno odstupanje.  
( 3 ) Upisati najviše i najniže vrijednosti za svaku varijantu.  
( 6 ) Vozila mogu biti na i benzin i plinovito gorivo, ali ako je sustav za benzin ugra đen 
samo za upotrebu u nuždi ili samo za pokretanje motora te ako spremnik benzina tog 
sustava ne može sadržavati više od 15 litara benzina, pri ispitivanju će se ta vozila 
smatrati vozilima s pogonom samo na plin.  
( 7 ) Navesti dodatnu opremu koja utje če na dimenzije vozila.  
( c ) Razvrstano u skladu s definicijama iz dijela A. Priloga II.  
( f ) Kad postoji izvedba s obi čnom kabinom i izvedba s kabinom za spavanje, potrebno je 
navesti mase i dimenzije za obje izvedbe.  
( g ) Norma ISO 612: 1978 – Cestovna vozila – dimenzije motornih i priključ nih vozila – 
nazivi i definicije.  
( h ) Masa voza ča procijenjena je na 75 kg.  
Sustavi koji sadržavaju teku ćinu (osim onih za iskorištenu vodu koji moraju ostati 
prazni) pune se do 100 % obujma koji navede proizvo đač. 
Informacije iz točaka 2.6.(b) i 2.6.1.(b) ne moraju se davati za vozila kategorija N2, 
N3, M2, M3, O3 i O4. 
( i ) U slu čaju prikolica ili poluprikolica te vozila spojenih s prikolicom ili poluprikolicom 
koje znatno okomito optere ćuju vučnu spojnicu ili sedlo, to optere ćenje, podijeljeno sa 
standardnim gravitacijskim ubrzanjem, uklju čuje se u najve ću tehnički dopuštenu masu. 
( k ) U slu čaju vozila koje se može pokretati dizelom ili benzinom itd., ili u kombinaciji s 
drugim gorivom, stavke se ponavljaju.  
U slučaju nekon vencionalnih motora i sustava proizvo đač dostavlja pojedinosti ekvi ­
valentne ovdje navedenim podacima.  
( l ) Vrijednost se zaokružuje na najbližu desetinku milimetra.  
( m ) Ta se vrijednost izra čunava (π = 3,1416) i zaokružuje na najbliži iznos u cm  3 . 
( n ) Određeno u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili Uredbe (EZ) 
br. 595/2009 ako je primjenjivo.  
( o ) Utvrđuje se u skladu sa zahtjevima iz Direktive Vije ća 80/1268/EEZ (SL L 375, 
31.12.1980., str. 36.).  
( p ) Tražene pojedinosti moraju se navesti za svaku od predvi đenih varijanta.  
( q ) S obzirom na prikolice, najve ća brzina koju dopušta proizvo đač. 
( w ) Ekoinovacije.  
( w1 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku ekoinovaciju.  
( w2 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju ekoinovacije.  
( w3 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju ekoinovacije.  
( w4 ) Ako je, na temelju suglasnosti homologacijskog tijela, umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. 
primijenjena metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom metodologi ­
jom. 
( w5 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom ekoinovacijom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
Dodatak 3.a 
Proširena opisna dokumentacija 
Proširena opisna dokumentacija mora sadržavati sljede će informacije za svaku 
pomoćnu strategiju kontrole emisija:  
(a) proizvo đačevu izjavu da u vozilu nema poreme ćajnih uređaja koji nisu obuh ­
vaćeni nekom od iznimaka iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007;  
(b) opis motora te upotrijebljenih strategijâ i ure đajâ kontrole emisija, neovisno o 
tome jesu li softverski ili hardverski, te uvjete pod kojima te strategije i 
uređaji neće raditi na na čin na koji rade tijekom homologacijskog ispitivanja;  
(c) izjavu o softverskim verzijama upotrijebljenima za upravljanje tim pomo ćnim 
strategijama kontrole emisija/osnovnom strategijom kontrole emisija, uklju ­ 
čujući odgovaraju će kontrolne brojeve ( checksums ) tih softverskih verzija i 
upute homologacijskom tijelu za čitanje kontrolnih brojeva. Svaki put kad se 
pojavi nova softverska verzija koja utje če na AES-ove/BES, izjava se mora 
ažurirati i poslati homologacijskom tijelu koje čuva proširenu opisnu doku­
mentaciju;  
▼M3 
(d) detaljno tehni čko obrazloženje za svaki AES, uklju čujući procjenu rizika s 
AES-om i bez AES-a te sljede će informacije:  
i. obrazloženje zašto se primjenjuje bilo koja od odredaba o izuzimanju od 
zabrane poreme ćajnih ure đaja iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007;  
ii. mehani čki elementi koje se treba zaštititi AES-om, ako je primjenjivo;  
iii. dokaz iznenadnog i nepopravljivog ošte ćenja motora koje se ne može 
spriječiti redovitim održavanjem i koje bi se dogodilo bez AES-a, ako 
je primjenjivo;  
iv. detaljno obrazloženje zašto je potrebno upotrijebiti AES pri pokretanju 
motora, ako je primjenjivo;  
▼M1 
(e) opis logike upravljanja sustavom dovoda goriva, strategije odre đivanja 
vremena i toč aka prebacivanja tijekom svih nač ina rada;  
(f) opis hijerarhijskog odnosa AES-ova: ako istodobno može biti aktivno više od 
jednog AES-a, mora se pokazati koji AES primarno reagira, metoda interak ­
cije među strategijama, uklju čujući dijagrame toka podataka i logike odlu či­
vanja, i kako se na temelju hijerarhije postiže da se emisije iz svih AES-a 
kontroliraju tako da budu na najnižoj prakti čnoj razini;  
(g) popis parametara koje AES mjeri i/ili ra čuna, zajedno sa svrhom svakog 
mjerenog i/ili ra čunanog parametra te na činom na koji je svaki od tih 
načina povezan s ošte ćenjem motora, uklju čujući metodu izra čuna i odnosa 
tih izračunanih parametra i stvarnog stanja kontroliranog parametra, kao i 
svako proizašlo dopušteno odstupanje ili svaki dopušteni sigurnosni faktor 
uvršten u analizu;  
(h) popis parametara kontrole motora/emisija koji se mijenjaju u funkciji 
mjerenih ili ra čunanih parametara i raspona modulacije svakog parametra 
kontrole motora/emisija, zajedno s odnosom parametara kontrole motora/emi ­
sija i izmjerenih ili izra čunanih parametara;  
(i) procjenu kako AES kontrolira stvarne emisije tijekom vožnje tako da budu 
na najnižoj prakti čnoj razini, uklju čujući detaljnu analizu o čekivanog pove ­ 
ćanja ukupnih reguliranih one čišćujućih tvari i emisija CO  2 zbog upotrebe 
AES-a u odnosu na BES.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Proširena opisna dokumentacija ne smije imati više od 100 stranica i mora 
sadržavati sve glavne elemente koji su homologacijskom tijelu potrebni za ocje ­
njivanje AES-a. Dokumentacija se može prema potrebi dopuniti prilozima i 
drugim dokumentima s dodatnim i dopunskim elementima. Proizvođ ač mora 
homologacijskom tijelu poslati novu verziju proširene opisne dokumentacije 
svaki put kad se AES preina či. Nova se verzija odnosi samo na preinake i 
njihov učinak. Homologacijsko tijelo procjenjuje i odobrava novu verziju AES-a.  
Proširena opisna dokumentacija strukturirana je na sljede ći način: 
Proširena opisna dokumentacija za zahtjev za primjenu AES-a 
br. YYY/OEM u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Dio Stavak To čka Objašnjenje
 Uvodni dokumenti Uvodni dopis homologacij ­
skom tijelu  referentni podaci o doku­
mentu: njegova verzija, 
datum izdavanja, potpis 
odgovaraju će osobe u proiz ­
vođačevoj organizaciji  
Tablica s pregledom verzija  sadržaj preinaka za svaku 
verziju i koji je dio izmije ­
njen 
Opis tipova (po emisijama) 
na koje se odnosi 
Tablica s prilož enim doku ­
mentima  popis svih prilo ženih doku ­
menata  
Unakrsna upu ćivanja  upu ćivanje na stavke od (a) 
do (i) Dodatka 3.a (na 
kojem se mjestu nalazi 
svaki zahtjev iz Uredbe)  
Izjava o nepostojanju pore ­
mećajnih uređaja u vozilu  + potpis
 Osnovni dokument 0 Pokrate i kratice  
1 OP ĆI OPIS  
1.1. Op ći opis motora  Opis glavnih karakteristika: 
radni obujam, sustav za 
naknadnu obradu…  
1.2. Op ća arhitektura sustava  Blok dijagram sustava: popis 
senzora i aktuatora, obja ­ 
šnjenje op ćih funkcija 
motora  
1.3. O čitavanje verzije softvera i 
umjeravanja  npr. objašnjenje alata za 
skeniranje  
2. Osnovne strategije kontrole 
emisija  
2.x. BES x opis strategije x 
2.y. BES y opis strategije y 
3. Pomo ćne strategije kontrole 
emisija  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Dio Stavak To čka Objašnjenje  
3.0. Prikaz AES-a hijerarhijski odnosi među 
AES-ima: opis i obrazloženje 
(npr. sigurnost, pouzdanost 
itd.) 
3.x. AES x 3.x.1. obrazloženje za AES 
3.x.2. izmjereni i/ili modeli ­
rani parametri za defi ­
niranje AES-a 
3.x.3. aktivacija AES-a – 
korišteni parametri 
3.x.4. učinak AES-a na 
onečišćujuće tvari i 
CO  2 
3.y. AES y 3.y.1. 
3.y.2. 
itd. 
ograničenje na 100 stranica odnosi se na prethodno navedeno  
Prilog popis tipova na koje se 
odnosi ovaj BES-AES: uklju ­ 
čujući upućivanja na homo ­
logaciju i softver, broj umje ­
ravanja, kontrolne brojeve 
svake verzije i kontrolne 
jedinice (motora i/ili sustava 
za naknadnu obradu, ako 
postoji)
 Priloženi dokumenti Tehnička bilješka za obra ­
zloženje AES-a br. xxx  procjena rizika, ispitno obra ­
zlož enje ili primjer iznena ­
dnog ošte ćenja, ako postoji  
Tehnička bilje ška za obra ­
zloženje AES-a br. yyy  
Ispitno izvje šće za kvantifi ­
kaciju u činka odre đenog 
AES-a ispitno izvje šće svih 
konkretnih ispitivanja prove ­
denih u svrhu obrazloženja 
AES-a, detalji o uvjetima 
ispitivanja, opis vozila / 
datum ispitivanja emisije/ 
CO  2 s aktivacijom AES-a / 
bez aktivacije AES-a  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
Dodatak 3.b 
Metodologija za ocjenjivanje AES-a  
U ocjenjivanju AES-a homologacijsko tijelo mora provesti barem sljede će 
provjere.  
1. Povećanje emisija zbog AES-a mora biti najniže mogu će: 
(a) povećanje ukupnih emisija kad se upotrebljava AES mora se održavati na 
najnižoj mogu ćoj razini tijekom uobi čajene upotrebe i životnog vijeka 
vozila;  
(b) ako je u vrijeme kad se provodi preliminarno ocjenjivanje AES-a na 
tržištu dostupna tehnologija ili izvedba koja bi omogu ćila bolju kontrolu 
emisija, ona mora biti primijenjena bez neopravdanih modulacija.  
2. Ako se za obrazloženje upotrebe AES-a upotrebljava rizik od iznenadnog i 
nepopravljivog ošte ćenja „pretvara ča za pogonsku energiju i prijenosnog 
sustava”, kako je definirano u Zajedni čkoj rezoluciji br. 2 (M.R.2) sporazuma 
UNECE-a iz 1958. i 1998. s definicijama pogonskih sustava vozila (  1 ), taj se 
rizik mora na odgovaraju ći način dokazati i dokumentirati, uklju čujući slje­
deće informacije:  
(a) proizvo đač mora dostaviti dokaz za katastrofalno (tj. iznenadno i nepo ­
pravljivo) ošte ćenje motora, kao i procjenu rizika s procjenom vjerojat ­
nosti pojave rizika i težinom mogu ćih posljedica, uklju čujući rezultate 
ispitivanja provedenih u tu svrhu;  
(b) ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna tehnologija 
ili izvedba koja bi omogu ćila smanjenje ili uklanjanje tog rizika, ona mora 
biti primijenjena u najve ćoj mjeri u kojoj je to tehni čki moguće (tj. bez 
neopravdanih modulacija);  
(c) trajnost i dugoro čna zaštita motora ili sastavnih dijelova sustava za 
kontrolu emisija od istrošenosti i neispravnosti ne smatraju se prihva ­
tljivim razlogom za odobrenje iznimke od zabrane poreme ćajnih uređaja. 
3. Nu žnost primjene AES-a za siguran rad vozila mora se dokumentirati odgo ­
varajućim tehničkim opisom:  
(a) proizvo đač treba dostaviti dokaz da postoji pove ćan rizik za siguran rad 
vozila i procjenu rizika s procjenom njegove vjerojatnosti i težine 
mogućih posljedica, uklju čujući rezultate ispitivanja provedenih u tu 
svrhu;  
(b) ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna druk čija 
tehnologija ili izvedba koja bi omogu ćila smanjenje rizika za sigurnost, 
ona mora biti primijenjena u najve ćoj mjeri u kojoj je to tehni čki moguće 
(tj. bez neopravdanih modulacija).  
4. Nu žnost primjene AES-a tijekom pokretanja motora mora se dokumentirati 
odgovaraju ćim tehnič kim opisom:  
(a) proizvo đač mora dostaviti dokaz za potrebu primjene AES-a tijekom 
pokretanja motora, kao i procjenu rizika s procjenom vjerojatnosti 
pojave rizika i težinom mogu ćih posljedica, uklju čujući rezultate ispiti ­
vanja provedenih u tu svrhu;  ▼M3 
( 1 ) Dokument ECE/TRANS/WP.19/1121 na stranici: https://ec.europa.eu/docsroom/ 
documents/31821
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
(b) ako je u vrijeme kad se AES primjenjuje na tržištu dostupna druk čija 
tehnologija ili izvedba koja bi omogu ćila bolju kontrolu emisija pri pokre ­
tanju motora, ona mora biti primijenjena u najve ćoj mjeri u kojoj je to 
tehnič ki moguće. 
_______  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
Dodatak 4. 
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI 
(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI 
Žig homologacijskog tijela 
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), 
— proširenju EZ homologacije (  1 ), 
— odbijanju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— povlačenju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— za tip sustava/vozila s obzirom na sustav (  1 ) u odnosu na Uredbu (EZ) 
br. 715/2007 (  2 ) i Uredbu (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Broj EZ homologacije: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I. 
0.1. Marka (trgovačka oznaka proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
0.2.1. Trgova čka imena (ako postoje): … 
0.3. Na čin identifikacije tipa vozila ako je ozna čen na vozilu (  4 ) 
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.4. Kategorija vozila (  5 ) 
▼M3 
0.4.2. Osnovno vozilo (  5a ) ( 1 ): da/ne (  1 ) 
▼B 
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.8. Imena i adrese proizvodnih pogona: …  
0.9. Zastupnik proizvođača: …. 
ODJELJAK II. – ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu, kako je definirano 
u stavku 5.6. Priloga XXI 
0. Identifikator interpolacijske porodice definiran u stavku 5.0. Priloga XXI.  
1. Dodatni podaci (ako je primjenjivo): (vidjeti dopunu)  
2. Tehnička služba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum izvješća o ispitivanju tipa 1.: …  
4. Broj izvješća o ispitivanju tipa 1.: …  
5. Napomene (ako ih ima): (vidjeti dopunu)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Mjesto: … 
7. Datum: … 
8. Potpis: … 
Prilozi: Opisna dokumentacija ( 6 ). ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
Dopuna certifikatu o EZ homologaciji br. ...  
o homologaciji vozila u odnosu na emisije i pristup informacijama za 
popravak i održavanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007  
Unakrsno upu ćivanje na informacije u ispitnom izvješ ću ili opisnom dokumentu 
treba izbjegavati prilikom popunjavanja certifikata o homologaciji.  
▼M3 
0. IDENTIFIKATOR INTERPOLACIJSKE PORODICE, KAKO JE 
DEFINIRAN U STAVKU 5.0. PRILOGA XXI. UREDBI (EU) 
2017/1151  
0.1. Identifikator: … 
0.2. Identifikator osnovnog vozila (  5a ) ( 1 ): … 
▼B 
1. DODATNE INFORMACIJE  
▼M3 
1.1. Masa vozila u voznom stanju:  
VL (  1 ): … 
VH: … 
1.2. Najve ća masa:  
VL (  1 ): … 
VH: … 
1.3. Referentna masa:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
▼B 
1.4. Broj sjedala: …  
1.6. Tip nadogradnje:  
1.6.1. za M 1 , M  2 : limuzina, limuzina sa stražnjim (petim) vratima, kara ­
van, kupe, kabriolet, višenamjensko vozilo (  1 ) 
1.6.2. za N 1 , N  2 : kamionet, furgon (  1 ) 
1.7. Pogonski kotači: prednji, stražnji, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Potpuno električno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9. Hibridno električno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1. Kategorija hibridnog elektri čnog vozila: punjenje iz vanjskoga 
izvora / bez punjenja iz vanjskog izvora / gorivna ćelija (  1 ) 
1.9.2. Sklopka za izbor na čina rada: da/ne (  1 ) 
1.10. Oznaka motora:  
1.10.1. Radni obujam motora:  
1.10.2. Sustav dovoda goriva: izravno ubrizgavanje/neizravno ubrizgava ­
nje (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3. Gorivo koje preporu ča proizvo đač: 
1.10.4.1. Najve ća snaga: kW pri o/min  
1.10.4.2. Najve ći zakretni moment: Nm pri o/min  
1.10.5. Ure đaj za prednabijanje: da/ne (  1 ) 
1.10.6. Sustav paljenja: kompresijsko paljenje / vanjski izvor paljenja (  1 ) 
1.11. Pogonski sklop (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elek ­
trično vozilo) (  1 ) 
1.11.1. Najve ća neto snaga: … kW, pri: ... do … o/min  
1.11.2. Najve ća snaga u trideset minuta: … kW  
1.11.3 Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … min  –1 
1.12. Pogonska baterija (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elek ­
trično vozilo)  
1.12.1. Nazivni napon: V  
1.12.2. Kapacitet (u vremenu od 2h): Ah  
1.13. Prijenos: …, … 
1.13.1. Tip mjenjača: ručni / automatski / kontinuirano promjenjivi prije ­
nos (  1 ) 
1.13.2. Broj prijenosnih omjera:  
1.13.3. Ukupni prijenosni omjeri (uključ ujući dinamičke opsege guma pri 
opterećenju): (brzina vozila (km/h)) / (brzina vrtnje motora 
(1 000 (o/min) 
Prvi stupanj: … Šesti stupanj: … 
Drugi stupanj: … Sedmi stupanj: … 
Treći stupanj: …  Osmi stupanj: … 
Četvrti stupanj: … Štedni hod: … 
Peti stupanj: … 
1.13.4. Završni prijenosni omjer:  
1.14. Gume: …, …, … 
Tip: radijalna/dijagonalna/ … (  7 ) 
Dimenzije: …  
Dinamički opseg guma pri optere ćenju:  
Dinamički opseg guma upotrijebljenih za ispitivanje tipa 1.  
2. REZULTATI ISPITIVANJA  
▼M3 
2.1. Rezultati ispitivanja emisija iz ispušne cijevi  
Razredi emisija: ……  
Rezultati ispitivanja tipa 1., ako je primjenjivo  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Homologacijski broj ako se ne radi o osnovnom vozilu (  1 ): … 
Prvo ispitivanje  
Rezultat ispitivanja tipa 1.  CO 
(mg/km) THC 
(mg/km) NMHC 
(mg/km) NO  x 
(mg/km) THC + 
NO  x 
(mg/km) PM 
(mg/km ) PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmjerena vrijednost (  8 ) ( 9 ) 
Ki × ( 8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + ( 8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Srednja vrijednost izraču­
nana s Ki (M × Ki ili 
M + Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) ( 8 ) ( 10 ) 
DF (×) ( 8 ) ( 10 ) 
Konačna srednja vrijednost 
izračunana s Ki i DF (  13 ) 
Granična vrijednost  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Uzmite tablicu za prvo ispitivanje i popunite je rezultatima drugog 
ispitivanja.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Uzmite tablicu za prvo ispitivanje i popunite je rezultatima tre ćeg 
ispitivanja.  
Ponovite prvo ispitivanje, drugo ispitivanje (ako je primjenjivo) i 
treće ispitivanje (ako je primjenjivo) za vozilo L (ako je primje ­
njivo) i VM (ako je primjenjivo).  
Ispitivanje radi utvrđivanja korekcijskog faktora za tempera­
turu okoline (ATCT)  
Emisija CO  2 (g/km) Kombinirana  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor porodice (FCF)  
Rezultat ATCT-a  CO 
(mg/km ) THC 
(mg/km) NMH C 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km) THC + NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km) PN 
(#.10  11 /km) 
Izmjerena vrijed ­
nost (  1 ) ( 2 ) 
Granične vrijednosti  
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Zaokružiti na dvije decimale.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Razlika izme đu krajnje temperature rashladne teku ćine motora i 
prosječ ne temperature podru čja kondicioniranja tijekom posljednja 
3 sata ΔT_ATCT (°C) za referentno vozilo: …  
Minimalno vrijeme kondicioniranja t  soak _ATCT (s): … 
Položaj senzora temperature: …  
Identifikator porodice po ATCT-u:  
Tip 2.: (uključ ujući podatke potrebne za tehni čki pregled vozila):  
Ispitivanje  Vrijednost CO 
(% vol) Lambda (  1 ) Brzina vrtnje 
motora 
(min  –1 ) Temperatura ulja 
(°C) 
Ispitivanje s motorom u 
praznom hodu na niskoj 
brzini vrtnje  nije primjenjivo  
Ispitivanje s motorom u 
praznom hodu na visokoj 
brzini vrtnje  
Tip 3.: …  
Tip 4.: … g po ispitivanju;  
ispitni postupak u skladu s: Prilogom 6. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 [1 dan NEDC-om] / Prilogom Uredbi (EZ) 2017/1221 [2 
dana NEDC-om] / Prilogom VI. Uredbi (EU) 2017/1151 [2 dana 
WLTP-om] (  1 ). 
Tip 5.:  
— Ispitivanje trajnosti: ispitivanje cijelog vozila / ispitivanje stare ­
njem na ispitnoj napravi / bez ispitivanja (  1 ) 
— Faktor starenja (DF): izra čunan/dodijeljen (  1 ) 
— Navesti vrijednosti: …  
— Primjenjivi ciklus tipa 1. (Podprilog 4. Prilogu XXI. Uredbi 
(EU) 2017/1151 ili Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Tip 6. CO (g/km) THC (g/km)  
Izmjerena vrijednost  
Granična vrijednost  
▼B 
2.1.1. Za dvogorivna vozila tablica tipa 1. ponavlja se za oba goriva. Za 
vozila prilagodljiva gorivu, kada je ispitivanje tipa 1. Potrebno 
obaviti za oba goriva prema slici I.2.4. u Prilogu I. i za vozila 
na UNP ili PP/biometan, jednogorivna ili dvogorivna, tablica se 
mora ponoviti za razli čite referentne plinove rabljene u ispitivanju,  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
a u dodatnoj se tablici prikazuju najlošiji dobiveni rezultati. Ako je 
primjenjivo, u skladu s odjeljkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, mora se navesti jesu li rezultati izmjereni ili 
izračunani.  
2.1.2. Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti: …  
2.1.3. Popis i funkcija svih sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav: 
… 
2.1.4. Pisani opis (općih principa rada) za: …  
2.1.4.1. Otkrivanje zatajenja paljenja (  15 ): ... 
2.1.4.2. Nadzor katalizatora (  15 ): … 
2.1.4.3. Nadzor senzora kisika (  15 ): … 
2.1.4.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav (  15 ): … 
2.1.4.5. Nadzor katalizatora (  16 ): ... 
2.1.4.6. Nadzor odvajača čestica (  16 ): … 
2.1.4.7. Nadzor aktuatora elektroni čkog sustava za napajanje gorivom (  16 ): … 
2.1.4.8. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD: …  
2.1.5. Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih 
ciklusa ili statisti čka metoda): …  
2.1.6. Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s 
pojedinačnim objašnjenjima): …  
2.2. Rezervirano  
2.3. Katalizatori: da/ne (  1 ) 
2.3.1. Originalni ugrađeni katalizator ispitan na temelju svih relevantnih 
zahtjeva iz ove Uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4. Rezultati ispitivanja zacrnjenja dima (  1 ) 
2.4.1. Pri ustaljenoj brzini vrtnje motora: Vidjeti ispitno izvješ će tehnič ke 
službe broj: …  
2.4.2. Ispitivanja pri slobodnom ubrzavanju  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1. Izmjerena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.2. Ispravljena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.3. Položaj oznake apsorpcijskog koeficijenta na vozilu: …  
2.5. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva  
▼M3 
2.5.1. Potpuno MUI vozila i hibridna elektri čna vozila bez vanjskog 
napajanja (NOVC)  
2.5.1.0. Minimalne i maksimalne vrijednosti CO  2 u interpolacijskoj poro ­
dici 
▼B 
2.5.1.1. Vozilo H 
2.5.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J 
2.5.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: … 
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
▼M3 
2.5.1.1.3. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano refe ­
rentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu: 
vidjeti to čke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 2017/1151)  
Emisija CO  2 (g/km) Ispiti­
vanje  Niska Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
Konačni M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno 
gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu vidjeti to čke 
1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili 
m 3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) Niska Srednja  Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačni FC  p,H / FC  c,H 
2.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.5.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: … J  
2.5.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: … 
2.5.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): … 
2.5.1.2.3. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano refe ­
rentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu: 
vidjeti toč ke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 (g/km) Ispiti­
vanje  Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
Konačni M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.1.2.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno 
gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu: vidjeti 
točke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili 
m 3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačni FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.3. Vozilo M za NOVC-HEV (ako je primjenjivo)  
_______  
2.5.1.3.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.1.3.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.3.2.1. f  0 , N: … 
2.5.1.3.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): … 
2.5.1.3.3. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano refe ­
rentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu 
vidjeti toč ke 1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 (g/km) Ispiti­
vanje  Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
Konačni M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno 
gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za kombiniranu vidjeti to čke 
1.2.3.8. i 1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili 
m 3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačni FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.4. Za vozila pogonjena motorom s unutarnjim izgaranjem koja su 
opremljena sustavima s periodi čnom regeneracijom, kako su defi ­
nirani u članku 2. toč ki 6. ove Uredbe, ispitni se rezultati prilago ­ 
đavaju faktorom Ki, kako je utvr đeno u Dodatku 1. Podprilogu 6. 
Prilogu XXI.  
2.5.1.4.1. Podaci o strategiji regeneracije za emisije CO  2 i potrošnju goriva  
D – broj radnih ciklusa izme đu dvaju ciklusa s regeneracijskim 
fazama: …  
d – broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …  
Primjenjivi ciklus tipa 1. (Podprilog 4. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 
2017/1151 ili Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Kombinirana  
Ki (aditivni/multiplikativni) (  1 ) 
Vrijednosti za CO  2 i potrošnju goriva (  10 ) 
Za osnovno vozilo ponovite 2.5.1.  
▼B 
2.5.2. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) 
▼M3 
2.5.2.1. Potrošnja elektri čne energije  
2.5.2.1.1. Vozilo H 
2.5.2.1.1.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.2.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.2.1.1.2.1. f  0 , N: … 
2.5.2.1.1.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Ispitivanje Gradska Kombinirana  
Izračunani EC  prvo 
drugo  
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.2.1.1.3. Ukupno trajanje odstupanja tijekom izvedbe ciklusa: … s  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.5.2.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.2.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.2.1.2.2.1. f  0 , N: … 
2.5.2.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Ispitivanje Gradska Kombinirana  
Izračunani EC  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.2.1.2.3. Ukupno trajanje odstupanja tijekom izvedbe ciklusa: … s  
2.5.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER)  
2.5.2.2.1. Vozilo H 
PER (km) Ispitivanje Gradska Kombinirana  
Izmjerena autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.2.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
PER (km)  Ispitivanje Gradska Kombinirana  
Izmjerena autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Deklarirana vrijednost  —  
▼B 
2.5.3. Hibridno elektri čno vozilo s vanjskim napajanjem (OVC):  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1. Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
2.5.3.1.1. Vozilo H 
2.5.3.1.1.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.3.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.3.1.1.2.1. f  0 , N: … 
2.5.3.1.1.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.3.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Emisija CO  2 (g/km)  Ispitiva­
nje Nisk a Srednja  Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
Konačni M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.3.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.5.3.1.2.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.3.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.3.1.2.2.1. f  0 , N: … 
2.5.3.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.3.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Emisija CO  2 (g/km)  Ispitiva­
nje Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
Konačni M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.3.1.3. Vozilo M (ako je primjenjivo)  
2.5.3.1.3.1. Ciklusna potrošnja energije: … J 
2.5.3.1.3.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.3.1.3.2.1. f  0 , N: …  
2.5.3.1.3.2.2. f  1 , N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Emisija CO  2 (g/km)  Ispitiva­
nje Nisk a Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijed­
nost 
M CO2,p,M  / M  CO2,c,M  
2.5.3.2. Masena emisija CO  2 u ispitivanju na baterijski pogon  
Vozilo H  
Emisija CO  2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana  
M CO2,CD  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačni M  CO2,CD,H  
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana  
M CO2,CD  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačni M  CO2,CD,L  
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 (g/km) Ispitivanje Kombinirana  
M CO2,CD  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačni M  CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3. Masena emisija CO  2 (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: M  CO2,weighted  … g/km 
Vozil o L (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1. Minimalne i maksimalne vrijednosti CO  2 u interpolacijskoj poro ­
dici 
▼B 
2.5.3.4. Potrošnja goriva u režimu održavanja naboja  
Vozilo H  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,H / FC c,H 
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,L / FC c,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska Srednja Visoka Iznimno visoka  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  p,M / FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu 
Vozilo high  
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  CD,H 
Vozilo low (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  CD,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  CD,M 
▼B 
2.5.3.6. Potrošnja goriva (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo L (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Autonomije:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER)  
AER (km) Ispitivanje Gradska Kombinirana  
Vrijednosti AER-a  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačne vrijednosti AER-a  
▼B 
2.5.3.7.2. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (EAER)  
EAER (km) Grad Kombinirana  
Vrijednosti EAER  
2.5.3.7.3. Stvarna autonomija na baterijski pogon R  CDA 
R CDA (km) Kombinirana  
Vrijednosti R  CDA 
▼M3 
2.5.3.7.4. Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC 
R CDC (km) Ispitivanje Kombinirana  
Vrijednosti R  CDC prvo 
drugo 
treće 
srednja 
vrijednost  
Konačne vrijednosti R CDC 
▼B 
2.5.3.8. Potrošnja elektri čne energije  
2.5.3.8.1. Potrošnja električne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska Srednja  Visoka Iznimno visoka Grad Kombinirana  
Potrošnja elektri čne energije  
▼M3 
2.5.3.8.2. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom 
pogonu EC  AC,CD  (kombinirana)  
EC AC,CD  (Wh/km) Ispitivanje Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,CD  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačne vrijednosti EC AC,CD  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije EC  AC, weighted  (kom­
binirana)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Ispitivanje Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,weighted  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijed ­
nost 
Konačne vrijednosti EC AC,weighted  
Za osnovno vozilo ponovite 2.5.3.  
2.5.4. Vozilo s gorivnom ćelijom (FCV)  
Potrošnja goriva (kg/100 km)  Kombinirana  
Konačne vrijednosti FC  c 
Za osnovno vozilo ponovite 2.5.4.  
2.5.5. Naprava za pra ćenje potrošnje goriva i/ili elektri čne energije: da / 
nije primjenjivo …  
▼B 
2.6. Rezultati ispitivanja eko-inovacija  ( 18 ) ( 19 ) 
Odluka o 
odobrenju eko- 
inovacije (  20 ) Oznaka 
eko- 
inova­
cije (  21 ) Ciklus 
tipa 1./ 
I. (  22 ) 1. Emi­
sije CO  2 
osnovn­
og 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  23 ) 4. Emisije 
CO  2 iz 
vozila s 
ugrađenim 
eko-inova­
cijama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koeficijent 
iskori štenja (UF) 
tj. vremenski 
udio upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvjetima  Smanje nja 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x 
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u NEDC-u (g/km) (  24 ) 
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1. Op ći kod ekoinovacija  ( 26 ): ... 
3. INFORMACIJE ZA POPRAVAK VOZILA  
3.1. Adresa internetske stranice za pristup informacijama za popravak i 
održavanje vozila: …  
3.1.1. Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i održavanje 
vozila (do šest mjeseci od datuma homologacije): …  
3.2. Oblik i uvjeti pristupa internetskoj stranici (tj. trajanje pristupa, 
cijena pristupa na satnoj, dnevnoj, tjednoj, mjese čnoj i godišnjoj 
osnovi i po jednoj transakciji) koja je navedena u to čki 3.1.): … 
3.3. Oblik u kojem su informacije za popravak i održavanje vozila 
dostupne na internetskoj stranici koja je navedena u to čki 3.1.: …  
3.4. Proizvo đačeva potvrda o pristupu informacijama za popravak i 
održavanje vozila: …  
4. MJERENJE SNAGE  
Najveća neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem, neto snaga i 
maksimalna 30-minutna snaga elektri čnog pogonskog sklopa 
4.1. Neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem 
4.1.1. Brzina vrtnje motora (o/min) ...  
4.1.2. Izmjereni protok goriva (g/h) …  
4.1.3. Izmjereni zakretni moment (Nm) …  
4.1.4. Izmjerena snaga (kW) …  
4.1.5. Barometarski tlak (kPa) …  
4.1.6. Tlak vodene pare (kPa) …  
4.1.7. Temperatura ulaznog zraka (K) …  
4.1.8. Korekcijski faktor snage kada se primjenjuje …  
4.1.9. Ispravljena snaga (kW) …  
4.1.10. Pomo ćna snaga (kW) … 
4.1.11. Neto snaga (kW) …  
4.1.12. Neto zakretni moment (Nm) …  
4.1.13. Ispravljena specifična potrošnja goriva (g/kWh) …  
4.2. Elektri čni pogonski sklopovi:  
4.2.1. Deklarirani podaci  
4.2.2. Najve ća neto snaga: … kW, pri … o/min  
4.2.3. Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … o/min  
4.2.4. Najve ći neto zakretni moment na nultoj brzini vrtnje motora: … Nm  
4.2.5. Najve ća 30-minutna snaga: … kW  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6. Osnovna obilježja elektri čnoga pogonskog sklopa 
4.2.7. Ispitni istosmjerni napon: … V  
4.2.8. Princip rada: …  
4.2.9. Sustav hlađenja:  
4.2.10. Motor: tekućina/zrak (  1 ) 
4.2.11. Varijator: tekućina/zrak (  1 ) 
5. NAPOMENE: … 
Napomene s objašnjenjima  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno (ima slu čajeva kad nije potrebno ništa prekrižiti jer je mogu će 
navesti više mogu ćnosti). 
( 2 ) SL L 171, 29.6.2007., str. 1. 
( 3 ) SL L 175, 7.7.2017., str. 1.  
( 4 ) Ako identifikacijska oznaka tipa sadržava znakove koji nisu bitni za opis tipa vozila, 
sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice obuhva čenog ovim opisnim dokumen ­
tom, te se znakove u dokumentaciji prikazuje simbolom „?” (npr. ABC??123??)  
( 5 ) Kako je definirana u Prilogu II., dijelu A  
▼M3 
( 5a ) Kako je definirano u članku 3. to čki 18. Direktive 2007/46/EZ.  
▼B 
( 6 ) Kako je definirano u članku 3. stavku 39. Direktive 2007/46/EZ.  
( 7 ) Tip gume u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 117.  
( 8 ) Ako je primjenjivo.  
( 9 ) Zaokružiti na dva decimalna mjesta.  
( 10 ) Zaokružiti na četiri decimalna mjesta  
( 11 ) Nije primjenjivo.  
( 12 ) Srednja vrijednost izra čunana zbrajanjem srednjih vrijednosti (M.Ki) izra čunanih za 
THC i NOx 
( 13 ) Zaokružiti na jedno decimalno mjesto više od granič ne vrijednosti.  
( 14 ) Navesti primjenjivi postupak.  
( 15 ) Za vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja.  
( 16 ) Za vozila opremljena motorima s kompresijskim paljenjem.  
( 17 ) Izmjereno u kombiniranom ciklusu.  
( 18 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.  
( 19 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju. 
( 20 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 21 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 22 ) Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83:  
( 23 ) Ako je umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primijenjena metodologija modeliranja, unosi 
se vrijednost dobivena tom metodologijom.  
( 24 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu I. 
prema Pravilniku UNECE-a br. 83. 
( 25 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu 1. 
prema Prilogu XXI., Podprilogu 4. ovoj Uredbi.  
( 26 ) Opći kod ekoinovacija sastoji se od sljede ćih elemenata koji su me đusobno odvojeni 
praznim mjestima: 
— koda homologacijskog tijela kako je naveden u Prilogu VII. Uredbi 2007/46/EZ; 
— pojedina čnih kodova svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim 
redoslijedom prema redoslijedu odluka Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opći kod triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te ugrađ enih u 
vozilo koje je certificiralo njema čko homologacijsko tijelo, bio bi: „e1 10 15 16”)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Dodatak dopuni certifikata o homologaciji  
Prijelazno razdoblje (korelacijske izlazne vrijednosti)  
(Prijelazna odredba):  
▼M3 
1. Emisije CO  2 utvrđ ene u skladu s to čkom 3.2. Priloga I. provedbenim 
uredbama (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153  
▼B 
1.1. Verzija Co2mpas-a  
1.2. Vozilo H 
1.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km) Gradska vožnja Izvangrads ka 
vožnja Kombini rana 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
1.3.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km) Gradska vožnja Izvangrads ka 
vožnja Kombini rana 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1. Vozilo H  
▼M3 
2.1.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo) za potpuno 
MUI vozila i NOVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km) Gradska vožnja Izvangrads ka 
vožnja Kom binirana  
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2. Rezultati ispitivanja OVC-a  
2.1.2.1. Masene emisije CO  2 za OVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
▼M3 
2.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo) za potpuno 
MUI vozila i NOVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km) Gradska vožnja Izvangrads ka 
vožnja Kom binirana  
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2. Rezultati ispitivanja OVC-a  
2.2.2.1. Masene emisije CO  2 za OVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Faktori odstupanja i verifikacije (utvr đeni u skladu s toč kom 3.2.8. 
provedbenih uredaba (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153) 
Faktor odstupanja (ako je primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je primjenjivo)  „1” ili „0” 
Kontrolni identifikacijski broj potpune korelacijske 
datoteke (to čka 3.1.1.2. Priloga I. provedbenim ured ­
bama (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153  
4. Kona čne vrijednosti CO  2 i potrošnje goriva prema NEDC-u 
4.1. Kona čne vrijednosti prema NEDC-u (za svako ispitano referentno 
gorivo) za potpuno MUI vozila i NOVC-HEV-ove  
Gradska vožnja  Izvangrads ka 
vožnja  Kombinira na 
Emisija CO  2 (g/km) M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Potrošnja goriva (l/100 km)  FC  NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2. Kona čne vrijednosti prema NEDC-u (za svako ispitano referentno 
gorivo) za OVC-HEV-ove  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1. Emisija CO  2 (g/km) vidjeti to čke 2.1.2.1. i 2.2.2.1. 
4.2.2. Potrošnja električne energije (Wh/km): vidjeti to čke 2.1.2.2. i 2.2.2.2.  
4.2.3. Potrošnja goriva (l/100 km)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
Dodatak 5. 
Informacije povezane s OBD-om vozila  
1. Proizvo đač vozila mora dostaviti informacije koje se zahtijevaju ovim 
Dodatkom radi omogu ćavanja proizvodnje zamjenskih ili servisnih dijelova, 
dijagnosti čkih uređaja i ispitne opreme kompatibilnih s OBD-om.  
2. Na zahtjev se svim zainteresiranim proizvo đačima sastavnih dijelova, dija ­
gnostičkih alata i ispitne opreme pod jednakim uvjetima omogu ćuje pristup 
sljedećim podacima:  
2.1. Opis tipa i broj ciklusa pretkondicioniranja koji su upotrijebljeni pri 
prvotnoj homologaciji vozila;  
2.2. Opis tipa pokaznog ciklusa OBD-a koji se koristi prilikom prvotne homo ­
logacije tipa vozila za sastavni dio koji nadzire OBD sustav;  
2.3. Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni dijelovi koji se 
prate u okviru strategije za otkrivanje kvarova i aktiviranje indikatora 
neispravnosti (zadani broj voznih ciklusa ili statisti čka metoda), uklju čujući 
popis relevantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni dio 
koji se nadzire OBD-om, kao i popis svih izlaznih kodova OBD-a te 
upotrijebljeni format (s objašnjenjem svakog od njih) povezanih s poje ­
dinim sastavnim dijelovima pogonskog sklopa povezanima s emisijama i 
povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama kad 
se nadziranjem sastavnog dijela određ uje aktiviranje indikatora neispravno ­
sti. Posebno treba dostaviti sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula 
$05 Test ID $21 do FF i podataka navedenih u modulu $06. U sluč aju 
tipova vozila u kojima se upotrebljava veza za prijenos podataka u skladu s 
normom ISO 15765-4 „Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru 
mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisi ­
jama” dostavlja se sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $06 Test 
ID od $00 do FF za svaki podržani identifikacijski broj OBD-a.  
Informacije se mogu dati u tabli čnom obliku, kako slijedi:  
Sastavni dio  Kod 
kvara Nadzorna 
strategija  Kriteriji za 
otkriva nje 
kvarova Kriterij i za 
aktiviranje 
indikatora 
neispravnosti Seku ndarni 
parametri  Pretkondic ioniranje  Dem onstracijsko 
ispitivanje  
Katalizator  P0420 Signali 
lambda- 
sonde 1 i 2 Razlika 
signala 
senzora 1 i 
senzora 2  3. ciklus Brzina 
vrtnje 
motora, 
optere­ 
ćenje 
motora, 
način rada 
zrak/ 
gorivo, 
tempera­
tura kata ­
lizatora  Npr. dva ciklusa 
tipa 1. (kako je 
opisano u Prilogu 
III. Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 ili u 
Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 
2017/1151)  Npr. ispitivanje 
tipa 1. (kako je 
opisano u 
Prilogu III. 
Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 ili 
u Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 
2017/1151)  
3. PODACI POTREBNI ZA PROIZVODNJU DIJAGNOSTI ČKIH ALATA  
Kako bi se pove ćala dostupnost generi čkih dijagnosti čkih alata serviserima 
koji rade s vozilima više razli čitih proizvo đača, proizvo đači vozila putem 
svojih internetskih stranica s podacima za popravak moraju omogu ćiti 
pristup informacijama iz to čaka 3.1. do 3.3. Podaci moraju sadržavati sve  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
funkcije dijagnosti čkih alata i sve poveznice do informacija za popravak i 
uputa za otklanjanje poteško ća. Za pristup takvim informacijama može se 
zaračunati razumna naknada.  
3.1. Podaci o komunikacijskim protokolima 
Sljedeće informacije potrebno je indeksirati po proizvo đaču, modelu i vari ­
janti vozila ili drugoj prihvatljivoj definiciji poput VIN-a ili identifikacijske 
oznake vozila ili sustava:  
(a) svaki dodatni sustav informacijskih protokola koji je nužan za potpunu 
dijagnostiku povrh normi propisanih u odjeljku 4. Priloga XI., uklju ­ 
čujući hardverske ili softverske informacije o protokolima, identifika ­
ciju parametara, prijenosne funkcije, zahtjeve za održavanje komunika ­
cijskog kanala (eng.  keep alive ) ili uvjete neispravnosti;  
(b) detalje o tome kako se dobivaju i tuma če svi kodovi kvarova koji nisu 
u skladu s normama propisanima u odjeljku 4. Priloga XI.;  
(c) popis svih raspoloživih parametara živih podataka, uklju čujući podatke 
o promjeni razmjera i pristupu;  
(d) popis svih raspoloživih funkcionalnih ispitivanja, uključ ujući aktivi­
ranje ili upravljanje ure đajem i na čin njihova provo đenja;  
(e) detalje o tome kako se dobivaju sve informacije o sastavnim dijelovima 
i statusu, vremenske oznake, pohranjeni kodovi neispravnosti i podaci u 
trenucima pojave neispravnosti;  
(f) vraćanje na po četnu vrijednost za parametre u čenja prilago đavanjem, 
kodiranje varijanti, postavke zamjenskog sastavnog dijela i kup čeve 
preferencije;  
(g) identifikacije elektroničke upravlja čke jedinice (ECU) i kodiranje vari ­
janti;  
(h) detalje kako resetirati servisne lampice;  
(i) polo žaje standardiziranog priklju čka za dijagnostiku i detalje o priklju ­ 
čku; 
(j) identifikacije oznake motora.  
3.2. Ispitivanje i dijagnoza sastavnih dijelova koje nadzire OBD 
Zahtijevaju se sljedeće informacije:  
(a) opis ispitivanja kojima se potvr đuje njegovo funkcioniranje na 
sastavnom dijelu ili na oži čenju; 
(b) postupak ispitivanja, uklju čujući ispitne parametre i podatke o sasta ­
vnim dijelovima;  
(c) detalji o vezi, uklju čujući minimalne i maksimalne ulazne i izlazne 
vrijednosti te vrijednosti pri vožnji i pod optere ćenjem;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
(d) očekivane vrijednosti u odre đenim uvjetima vožnje, uklju čujući prazni 
hod; 
(e) elektri čne vrijednosti za sastavni dio u stati čkom i dinami čkom stanju;  
(f) vrijednosti otkaza za svaki od scenarija;  
(g) dijagnosti čki nizovi kvarova, uključujući hijerarhijsku strukturu 
grananja kvarova i vo đenu dijagnosti čku eliminaciju.  
3.3. Podaci potrebni za popravak 
Zahtijevaju se sljedeće informacije:  
(a) inicijalizacija elektroničke upravlja čke jedinice i sastavnog dijela (u 
slučaju ugradnje zamjenskih dijelova);  
(b) inicijalizacija novih ili zamjenskih elektroni čkih upravlja čkih jedinica, 
prema potrebi, korištenjem tehnika propusnog (re)programiranja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
Dodatak 6. 
Sustav brojč anog ozna čivanja certifikata o EZ homologaciji  
1. Odjeljak 3. broja EZ homologacije koji je dodijeljen u skladu s člankom 6. 
stavkom 1. sastoji se od broja provedbenog regulatornog akta ili zadnjega 
regulatornog akta o izmjeni koji je upotrijebljen za EZ homologaciju. Iza 
tog broja nalazi se jedan slovni znak ili više njih koji pokazuju razli čite 
kategorije u skladu s tablicom 1.  
▼M2 
Tablica 1.  
Znak Emisijska 
norma Norma za 
OBD Kategorija i 
razre d vozila  Moto r Datum po četka 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
početka 
provedbe: 
nova vozila  Krajnji datum 
za registraciju  
AA Euro 6c Euro 6-1 M, N1 
razred I  PI, CI 31.8.2018. 
BA Euro 6b Euro 6-1 M, N1 
razred I  PI, CI 31.8.2018. 
AB Euro 6c Euro 6-1 N1 razred II PI, CI 31.8.2019. 
BB Euro 6b Euro 6-1 N1 razred II PI, CI 31.8.2019. 
AC Euro 6c Euro 6-1 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2019. 
BC Euro 6b Euro 6-1 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2019. 
AD Euro 6c Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI 1.9.2018. 31.8.2019. 
AE Euro 6c- 
EVAP Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 1.9.2019. 31.8.2020. 
AF Euro 6c- 
EVAP Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 1.9.2019. 31.8.2020.  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI 1.9.2017. (  1 ) 31.8.2019. 
BG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI  31.8.2019. 
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI 1.9.2019. 31.8.2019. 
DG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI  1.9.2019. 1.9.2019. 31.12.2020. 
AH Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Znak  Emisijska 
norma Norma za 
OBD Kategorija i 
razre d vozila  Moto r Datum po četka 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
početka 
provedbe: 
nova vozila  Krajnji datum 
za registraciju  
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 31.8.2020.  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 1.9.2019. 1.9.2020. 31.12.2021 
AI Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019.  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2020.  
▼M3 
CI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 1.9.2019. 1.9.2020. 31.12.2021 
AJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI 31.8.2019. 
AK Euro 6d Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 31.8.2020. 
AL Euro 6d Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2020. 
AM Euro 6d- 
ISC Euro 6-2 M, N1 
razred I  PI, CI 31.12.2020. 
AN Euro 6d- 
ISC Euro 6-2  N1 razred II PI, CI 31.12.2021. 
AO Euro 6d- 
ISC Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.12.2021. 
AP Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2  M, N1 
razred I  PI, CI  1.1.2020. 1.1.2021. 
AQ Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 1.1.2021. 1.1.2022. 
AR Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 1.1.2021. 1.1.2022.  
▼M2 
AX Nije 
primjenjivo  Nije 
primje­
njivo Sva vozila  Baterija, potpuno elek ­
trični 
AY Nije 
primjenjivo  Nije 
primje­
njivo Sva vozila  Gorivna ćelija ▼M3
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Znak  Emisijska 
norma Norma za 
OBD Kategorija i 
razre d vozila Motor  Datum po četka 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
početka 
provedbe: 
nova vozila Krajnji datum 
za registraciju  
AZ Nije 
primjenjivo  Nije 
primje­
njivo Sva vozila 
koja koriste 
certifikate u 
skladu s 
točkom 2.1.1. 
Priloga I. PI, CI  
( 1 ) To se ograni čenje ne primjenjuje ako je vozilo homologirano u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 715/2007 i njezinih 
provedbenih propisa prije 1. rujna 2017. kad su u pitanju vozila kategorija M i N1 razreda I. ili prije 1. rujna 2018. kad su u  
pitanju vozila kategorije N1 razreda II. i III. te kategorije N2, u skladu s posljednjim podstavkom članka 15. stavka 4.  
Objašnjenja: 
Norma za OBD Euro 6-1  = svi zahtjevi za OBD u skladu s Euro 6, ali uz preliminarne grani čne vrijednosti za OBD kako je defini- 
rano u točki 2.3.4. Priloga XI. te djelomi čno blaži IUPR. 
Norma za OBD Euro 6-2  = svi zahtjevi za OBD u skladu s Euro 6, ali uz kona čne granične vrijednosti za OBD kako je definirano u 
točki 2.3.3. Priloga XI. 
Norma za emisije Euro 6b  = zahtjevi za emisije u skladu s Euro 6 s revidiranim mjernim postupkom za norme č estične tvari i broja 
čestica (preliminarne vrijednosti za motore s izravnim ubrizgavanjem i vanjskim paljenjem). 
Norma za emisije Euro 6c  = ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji samo za pra ćenje (ne primjenjuju se granič ne vrijednosti 
emisija – NTE), u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE). 
Norma za emisije Euro 6c-EVAP  = ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji samo za pra ćenje (ne primjenjuju se grani čne vrijednosti 
emisija – NTE), u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE), revidirani ispitni postupak za 
emisije nastale isparavanjem. 
Norma za emisije Euro 6d-TEMP  = ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji u odnosu na privremene faktore sukladnosti, u 
suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uključ ujući PN RDE).  
▼M3 
Emisijska norma Euro 6d-TEMP-ISC  = ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje u odnosu na privremene faktore sukladnosti, sve 
zahtjeve za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uključ ujući PN RDE-a) i novi postupak za sukladnost u uporabi. 
Emisijska norma Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC  = ispitivanje stvarnih emisija NO  x tijekom vožnje u odnosu na privremene faktore 
sukladnosti, sve zahtjeve za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE-a), 48-satno ispitivanje emisija nastalih 
isparavanjem i novi postupak za sukladnost u uporabi.  
▼M2 
Norma za emisije Euro 6d-TEMP-EVAP  = ispitivanje stvarnih emisija NOx u vožnji u odnosu na privremene faktore sukladnosti, u 
suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u skladu s Euro 6 (uklju čujući PN RDE), revidirani ispitni postupak za emisije nastale 
isparavanjem. 
Norma za emisije Euro 6d  = ispitivanje RDE u odnosu na kona čne faktore sukladnosti, u suprotnom svi zahtjevi za ispušne emisije u 
skladu s Euro 6, revidirani ispitni postupak za emisije nastale isparavanjem.  
▼M3 
Euro 6d-ISC  = ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje u odnosu na kona čne faktore sukladnosti, sve zahtjeve za ispušne emisije u 
skladu s Euro 6, 48-satno ispitivanje emisija nastalih isparavanjem i novi postupak za sukladnost u uporabi. 
Euro 6d-ISC-FCM  = ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje u odnosu na kona čne faktore sukladnosti, sve zahtjeve za ispušne 
emisije u skladu s Euro 6, 48-satno ispitivanje emisija nastalih isparavanjem, naprave za pra ćenje potrošnje goriva i/ili elektri čne 
energije i novi postupak za sukladnost u uporabi.  
▼B 
2. PRIMJERI BROJEVA CERTIFIKATA O HOMOLOGACIJI TIPA  
2.1. U nastavku je naveden primjer homologacije lakog putni čkog automobila 
Euro 6 prema normi za emisije „Euro 6.d” i normi za OBD „Euro 6-2”, 
označene znakovima AJ u skladu s tablicom 1., izdane u Luksemburgu i 
određene oznakom e13. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu 
(EZ) 715/2007 i njezinu provedbenu Uredbu (EZ) xxx/2016 bez ikakvih 
izmjena. To je 17. homologacija takve vrste bez proširenja, pa su četvrti i 
peti sastavni dijelovi broja certifikata 0017 odnosno 00.  
e13 Ü 715 =2007 Ü xxx =2016AJ Ü 0017 Ü 00  ▼M2
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2. Drugi primjer prikazuje homologaciju lakog gospodarskog vozila Euro 6 N1 
razreda II prema normi za emisije „Euro 6.d-TEMP” i normi za OBD „Euro 
6-2”, ozna čenu znakovima AH u skladu s tablicom 1., izdanu u Rumunjskoj 
i označenu oznakom e19. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu 
(EZ) 715/2007 i njezine provedbene propise kako je zadnje izmijenjena 
Uredbom xyz/2018. To je 1. odobrenje takve vrste bez proširenja, pa su 
četvrti i peti sastavni dio broja certifikata 0001 odnosno 00.  
e19 Ü 715 =2007 Ü xyz =2018AH Ü 0001 Ü 00  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
Dodatak 7.
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
Dodatak 8.a 
Ispitno izvje šće 
Ispitno izvješ će je izvješće koje izdaje tehni čka služba odgovorna za provedbu 
ispitivanja u skladu s ovom Uredbom.  
DIO I.  
Sljedeće su informacije, ako su primjenjive, minimalni podaci potrebni za ispi ­
tivanje tipa 1.  
BROJ IZVJE ŠĆA 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA 
Proizvođač 
PREDMET …  
Identifikatori porodice po 
cestovnom otporu : 
Identifikatori interpolacijske porodice  :  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima 
Marka :  
Identifi­
kator 
interpola­
cijske 
porodice  : 
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO, DD/MM/GGGG  
Opće napomene: 
Ako postoji nekoliko mogu ćnosti (upu ćivanja), u ispitnom se izvješ ću treba 
navesti koja je mogu ćnost ispitana.  
Ako ne postoji više mogu ćnosti, na po četku ispitnog izvješ ća može biti dovoljno 
jedno upu ćivanje na opisni dokument.  
Svaka tehni čka služba smije unijeti dodatne informacije.  
(a) specifi čne za motore s vanjskim izvorom paljenja  
(b) specifi čne za motore s kompresijskim paljenjem  
1. OPIS ISPITANIH VOZILA: VOZILA HIGH, LOW I M (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1. Op ći podaci  
Brojevi vozila  :  broj prototipa i VIN 
Kategorija  :  
Nadogradnja  :  
Pogonski kota či :  
1.1.1. Arhitektura pogonskog sklopa  
Arhitektura pogonskog sklopa  :  potpuno MUI, hibridna, elektri čna ili s gorivnim ćelijama  
1.1.2. MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM (MUI) (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog motora s unutarnjim izgaranjem, ova se 
točka ponavlja. 
Marka :  
Tip :  
Princip rada  :  dvotaktni/ četverotaktni  
Broj i raspored cilindara  :  
Radni obujam motora (cm  3 ): :  
Brzina vrtnje motora u praznom hodu 
(min  –1 ) : +  
Povišena brzina vrtnje motora u praznom 
hodu (min  –1 ) (a) : +  
Nazivna snaga motora  :  kW pri min  –1 
Najveći neto zakretni moment  :  Nm pri min  –1 
Mazivo motora  :  marka i tip  
Sustav za hlađenje :  tip: zrak/voda/ulje  
Izolacija  :  materijal, količ ina, polo žaj, obujam i masa  
1.1.3. ISPITNO GORIVO za ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo)  
Ako se upotrebljava više od jednog ispitnog goriva, ova se toč ka 
ponavlja. 
Marka :  
Tip :  benzin E10 – dizel B7 – UNP – PP – …  
Gustoća na 15 °C :  
Sadrž aj sumpora  :  Samo za dizel B7 i benzin E10  
: 
Broj serije  :  
Willanovi faktori (za motor s unutarnjim 
izgaranjem) za emisiju CO  2 (gCO  2 /MJ) : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4. SUSTAV ZA DOVOD GORIVA (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog sustava za dovod goriva, ova se toč ka 
ponavlja. 
Izravno ubrizgavanje  :  da/ne ili opis  
Tip vozila s obzirom na gorivo  :  jednogorivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu  
Upravljačka jedinica  
Upućivanje za dio  :  isto kao u opisnom dokumentu  
Ispitani softver  :  očitano alatom za skeniranje, na primjer  
Mjerač protoka zraka  :  
Kućište zaklopke gasa :  
Senzor tlaka  :  
Pumpa za ubrizgavanje  :  
Brizgaljke  :  
1.1.5. SUSTAV ZA DOVOD ZRAKA (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog sustava za dovod zraka, ova se toč ka 
ponavlja. 
Kompresor  :  da/ne 
marka i tip (1)  
Međuhladnjak:  :  da/ne 
tip (zrak-zrak / zrak-voda) (1)  
Filtar zraka (element) (1)  :  marka i tip  
Prigušiva č na dovodu zraka (1) :  marka i tip  
1.1.6. ISPUŠ NI SUSTAV I SUSTAV ZA SPRE ČAVANJE ISPARAVANJA 
(ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog sustava, ova se to čka ponavlja. 
Prvi katalizator  :  marka i upu ćivanje (1) 
princip: trostruko djelovanje / oksidacijski / odvaja č NO  x / 
pohrana NO  x / selektivna kataliti čka redukcija  
Drugi katalizator  :  marka i upu ćivanje (1) 
princip: trostruko djelovanje / oksidacijski / odvaja č NO  x / 
pohrana NO  x / selektivna kataliti čka redukcija  
Filtar čestica  :  s / bez / nije primjenjivo 
katalizirani: da/ne 
marka i upućivanje (1)  
Upućivanje i polo žaj lambda-sondi  :  ispred katalizatora / iza katalizatora  
Upuhivanje zraka  :  s / bez / nije primjenjivo  
Ubrizgavanje vode  :  s / bez / nije primjenjivo  
EGR :  s / bez / nije primjenjivo 
hlađen/nehlađen 
HP/LP 
Sustav za kontrolu emisija nastalih ispara ­
vanjem  : s / bez / nije primjenjivo  
Upućivanje i polo žaj senzora NO  x : ispred/iza  
Opći opis (1) :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7. NAPRAVA ZA POHRANU TOPLINE (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jedne naprave za pohranu topline, ova se to čka 
ponavlja. 
Naprava za pohranu topline  :  da/ne  
Toplinski kapacitet (pohranjena entalpija, 
J) : 
Vrijeme osloba đanja topline (s)  :  
1.1.8. PRIJENOS (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog prijenosa, ova se to čka ponavlja. 
Mjenjač :  ručni / automatski / CVT  
Postupak promjene stupnja prijenosa  
Zadani po četni način rada (*) :  da/ne 
normalan/drive/eko/ … 
Najpovoljniji na čin rada s obzirom 
na emisije CO  2 i potrošnju goriva 
(ako je primjenjivo)  : 
Najnepovoljniji na čin rada s 
obzirom na emisije CO  2 i potrošnju 
goriva (ako je primjenjivo)  : 
Način rada s najvećom potrošnjom elek­
trične energije (ako je primjenjivo)  : 
Upravljačka jedinica  :  
Mazivo mjenja ča :  marka i tip  
Gume 
Marka :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stra žnjih guma  :  
Dinamički opseg (m) :  
Tlak gume (kPa)  :  
(*) za OVC-HEV-ove navedite radne uvjete za pogon s dopunjavanjem baterije i baterijski pogon.  
Prijenosni omjeri (R.T.), primarni omjeri (R.P.) i (brzina vozila 
(km/h)) / (brzina vrtnje motora (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) za svaki 
prijenosni omjer mjenja ča (R.B.). 
R.B. R.P. R.T. V  1000 
1. 1/1 
2. 1/1 
3. 1/1 
4. 1/1 
5. 1/1 
… ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9. ELEKTRI ČNI STROJ (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog elektri čnog stroja, ova se toč ka ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  
Vršna snaga (kW)  :  
1.1.10. POGONSKI REESS (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog pogonskog REESS-a, ova se to čka 
ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  
Kapacitet (Ah)  :  
Nazivni napon (V) :  
1.1.11. GORIVNA ĆELIJA (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jedne gorivne ćelije, ova se to čka ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  
Najveća snaga (kW) :  
Nazivna snaga (V) :  
1.1.12. POGONSKA ELEKTRONIKA (PE) (ako je primjenjivo)  
Može postojati više PE-ova (pretvara č za pogonsku energiju, nisko ­
naponski sustav ili punja č) 
Marka  :  
Tip :  
Snaga (kW) :  
1.2. Vozilo high opis 
1.2.1. MASA 
Ispitna masa VH-a (kg) :  
1.2.2. PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklusna potrošnja energije (J) :  
Upućivanje na ispitno izvješ će za cestovni 
otpor  : 
Identifikator porodice po cestovnom 
otporu : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3. PARAMETRI ZA ODABIR CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1 / 2 / 3a / 3b  
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju (PMR) (W/kg) : (ako je primjenjivo)  
Primjena postupka ograničene brzine 
tijekom mjerenja  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila (km/h)  :  
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja fdsc :  
Ciklusna udaljenost (m)  :  
Stalna brzina (u slučaju skra ćenog 
ispitnog postupka)  : ako je primjenjivo  
1.2.4. TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJE ­
NJIVO) 
Verzija izra čuna promjene stupnja prije ­
nosa (navedite primjenjivu izmjenu Uredbe (EU) 2017/1151)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimale  
nmin drive  
1. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
s 1. na 2. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
s 2. stupnja prijenosa do zaustavljanja  : … min  –1 
2. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
3. stupanj prijenosa i ostali  :  … min  –1 
1. stupanj prijenosa izostavljen  :  da/ne  
n_95_high za svaki stupanj prijenosa  :  … min  –1 
n_min_drive_set za faze ubrzanja / stalne 
brzine (n_min_drive_up)  : … min  –1 
n_min_drive_set za faze usporavanja 
(n_min_drive_up):  : … min  –1 
t_start_phase  :  … s 
n_min_drive_start  :  … min  –1 
N_min_drive_up_start  :  … min  –1 
primjena ASM-a  :  da/ne  
vrijednosti ASM-a:  :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3. Opis vozila low (ako je primjenjivo)  
1.3.1. MASA 
Ispitna masa VL-a (kg)  :  
1.3.2. PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklusna potrošnja energije (J) :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Upućivanje na ispitno izvješ će za cestovni 
otpor  : 
Identifikator porodice po cestovnom 
otporu  : 
1.3.3. PARAMETRI ZA ODABIR CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1 / 2 / 3a / 3b  
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju (PMR) (W/kg) : (ako je primjenjivo)  
Primjena postupka ograničene brzine 
tijekom mjerenja  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  :  
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja fdsc :  
Ciklusna udaljenost (m)  :  
Stalna brzina (u slučaju skra ćenog 
ispitnog postupka)  : ako je primjenjivo  
1.3.4. TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJE ­
NJIVO) 
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimale  
1.4. Opis vozila M (ako je primjenjivo)  
1.4.1. MASA 
Ispitna masa VM-a (kg) :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2. PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklusna potrošnja energije (J) :  
Δ(C D × A  f ) LH ( m 2 
) : 
Upućivanje na ispitno izvješ će za cestovni 
otpor : 
Identifikator porodice po cestovnom 
otporu  : 
1.4.3. PARAMETRI ZA ODABIR CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1 / 2 / 3a / 3b  
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju (PMR) (W/kg) : (ako je primjenjivo)  
Primjena postupka ograničene brzine 
tijekom mjerenja  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  :  
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja fdsc :  
Ciklusna udaljenost (m)  :  
Stalna brzina (u slučaju skra ćenog 
ispitnog postupka)  : ako je primjenjivo  
1.4.4. TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJE ­
NJIVO) 
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na 
četiri decimale  
2. ISPITNI REZULTATI 
2.1. Ispitivanje tipa 1. 
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : fiksna / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagri ­
javanja  
Dinamometar u radu s pogonom na dva 
(2WD) / četiri (4WD) kota ča : 2WD/4WD 
Okretanje nepogonske osovine u sluč aju 
rada s pogonom na dva kota ča : da / ne / nije primjenjivo  
Način rada dinamometra.  da/ne  
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Dodatno pretkondicioniranje  :  da/ne 
opis 
Faktori pogor šanja :  dodijeljeni / ispitani  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1. Vozilo high  
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  Dinamometar s valjcima, mjesto, država  
Visina donjeg ruba ventilatora od tla (cm)  :  
Bočni polo žaj centra ventilatora (ako je izmije ­
njen prema zahtjevu proizvo đača) : u središnjoj liniji vozila / …  
Udaljenost od prednjeg kraja vozila (cm)  :  
IWR: Omjer inercijskog rada (%)  :  x,x 
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine 
(km/h)  : x,xx 
Opis prihva ćenog odstupanja voznog ciklusa  :  PEV prije ispunjavanja kriterija za prekid praž ­
njenja 
ili 
potpuno pritisnuta pedala gasa  
2.1.1.1. Emisije onečišćujućih tvari (ako je primjenjivo)  
2.1.1.1.1. Emisije onečišćujućih tvari vozila s najmanje jednim motorom s 
unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispiti ­
vanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati voza č ponavljaju se 
točke u nastavku (zadani po četni, najpovoljniji ili najnepovoljniji 
način rada, ako je primjenjivo).  
Prvo ispitivanje  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Čestična 
tvar Broj čestica  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmjerene vrijednosti  
Faktori regeneracije (Ki) (2) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) (2) 
Multiplikativni  
Faktori pogor šanja (DF) aditivni  
Faktori pogor šanja (DF) multi ­
plikativni  
Konačne vrijednosti  
Granične vrijednosti  
(2) Vidjeti izvješća porodice po Ki  :  
Tip 1./I. izvr šen za odre đivanje Ki  :  Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83 (  2 ) 
Identifikator porodice po regeneraciji  :  
( 2 ) Navesti ono što je primjenjivo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
Drugo ispitivanje, ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 1 ) 
/ zbog vrijednosti one čišćujućih tvari (90 % grani čnih vrijednosti) / 
zbog oba razloga  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje, ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
2.1.1.1.2. Emisije onečišćujućih tvari OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 
1. na baterijski pogon  
Prvo ispitivanje  
Granične vrijednosti emisija one čišćujućih tvari moraju se poštovati i 
sljedeća se točka mora ponoviti za svaki voženi ispitni ciklus.  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC 
(a) NO  x THC + 
NO  x (b) Čestična tvar  Broj čestica  
(mg/km)  (mg/km) (mg/km) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (#.10  11 /km) 
Izmjerene vrijednosti 
jednog ciklusa  
Granične vrijednosti jednog 
ciklusa  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 
(d CO2 1 ) / zbog vrijednosti one čišćujućih tvari (90 % grani čnih vrijed ­
nosti) / zbog oba razloga  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
2.1.1.1.3. UF-PONDERIRANE EMISIJE ONE ČIŠĆUJUĆIH TVARI OVC- 
HEV-OVA  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC 
(a) NO  x THC + NO  x 
(b) Čestična tvar  Broj čestica  
(mg/km) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Izračunane vrijednosti  
2.1.1.2. Emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1.1.2.1. Emisije CO  2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim 
izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 1. 
pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada koji može odabrati voza č ponavljaju se 
točke u nastavku (zadani po četni, najpovoljniji ili najnepovoljniji 
način rada, ako je primjenjivo).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
Prvo ispitivanje  
Emisija CO  2 Niska Srednja Visoka Iznimn o 
visoka Kombini­
rana 
Izmjerena vrijednost M  CO2,p,1  — 
Vrijednost korigirana za brzinu i udaljenost 
M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
Korekcijski koeficijent za RCB: (5)  
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
Faktori regeneracije (Ki) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) 
Multiplikativni  
M CO2,c,4  — 
AF Ki = M  CO2,c,3  / M  CO2,c,4  — 
M CO2,p,4  / M  CO2,c,4  — 
Korekcija za ATCT (FCF) (4)  
Privremene vrijednosti  M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  
Deklarirana vrijednost —  —  —  —  
d CO2 1 * deklarirana vrijednost —  —  —  —  
(4) FCF: korekcijski faktor porodice (FCF) za korekciju za reprezentativne regionalne temperaturne uvjete 
(ATCT) 
Vidjeti izvje šća o FCF-u porodice :  
Identifikator porodice po ATCT-u  :  
(5) korekcija kako je navedeno u Podprilogu 6. Dodatku 2. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 za 
potpuno MUI vozila i Podprilogu 8. Dodatku 2. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 za HEV-ove 
(K CO2 ) 
Drugo ispitivanje. (ako je primjenjivo):  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje. (ako je primjenjivo):  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak 
Emisija CO  2 (g/km)  Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Kom bini­
rana 
Prosječna vrijednost M  CO2,p,6  / M  CO2,c,6  
Usklađena vrijednost M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Konačne vrijednosti M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Informacije za sukladnost proizvodnje za OVC-HEV  
Kombinirana  
Emisija CO  2 (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2. Masene emisije CO  2 iz OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. 
na baterijski pogon  
Prvo ispitivanje:  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost M  CO2,CD  
Deklarirana vrijednost  
d CO2 1 
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak 
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Prosječna vrijednost M  CO2,CD  
Konačna vrijednost M  CO2,CD  
2.1.1.2.4. MASENA EMISIJA UF-PONDERIRANOG CO  2 OVC-HEV-ova  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost M  CO2 weighted  
2.1.1.3. POTROŠNJA GORIVA (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.3.1. Potrošnja goriva vozila samo s motorom s unutarnjim izgaranjem, 
NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati voza č ponavljaju se 
točke u nastavku (zadani po četni, najpovoljniji ili najnepovoljniji 
način rada, ako je primjenjivo).  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska Srednja Visoka Iznimn o 
visoka Kombini­
rana 
Konačne vrijednosti FC  p,H / FC c,H ( 6 ) 
( 6 ) Izračunano iz uskla đenih vrijednosti CO  2 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A- Praćenje potrošnje goriva i/ili elektri čne energije u vozilima iz 
članka 4.a  
a. Dostupnost podataka  
Parametri iz točke 3. Priloga XXII. su dostupni: da / nije primjenjivo  
b. Točnost (ako je primjenjivo) 
Fuel_Consumed  WLTP  (u litrama) (  8 ) Vozilo HIGH – prvo ispitivanje  x,xxx 
Vozilo HIGH – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xxx 
Vozilo HIGH – treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xxx 
Vozilo LOW – prvo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xxx 
Vozilo LOW – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xxx 
Vozilo LOW – treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xxx 
Ukupno x,xxx 
Fuel_Consumed  OBFCM  (u litrama) (  8 ) Vozilo HIGH – prvo ispitivanje  x,xx 
Vozilo HIGH – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xx 
Vozilo HIGH – treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xx 
Vozilo LOW – prvo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xx 
Vozilo LOW – drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xx 
Vozilo LOW – treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  x,xx 
Ukupno x,xx 
Točnost (  8 ) x,xxx  
( 8 ) u skladu s Prilogom XXII.  
2.1.1.3.2. Potrošnja goriva OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. na bate ­
rijski pogon 
Prvo ispitivanje:  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izračunana vrijednost FC  CD 
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilježiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Zaključak 
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana  
Srednja vrijednost FC  CD 
Konačna vrijednost FC  CD 
2.1.1.3.3. UF-ponderirana potrošnja goriva OVC-HEV-ova  
Potrošnja goriva (l/100 km) Kombinirana  
Izračunana vrijednost FC  weighted  
2.1.1.3.4. Potrošnja goriva vozila NOVC-FCHV-ova u ispitivanju tipa 1. pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani način rada koji može odabrati voza č ponavljaju se 
točke u nastavku (zadani po četni, najpovoljniji ili najnepovoljniji 
način rada, ako je primjenjivo).  
Potrošnja goriva (kg/100 km)  Kombinirana  
Izmjerene vrijednosti  
Korekcijski koeficijent za RCB  
Konačne vrijednosti FC c 
2.1.1.4. AUTONOMIJE (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.4.1. Autonomije za OVC-HEV-ove (ako je primjenjivo)  
2.1.1.4.1.1. Autonomija na isključivo elektri čni pogon (AER) 
Prvo ispitivanje  
AER (km) Gradska Kombinirana  
Izmjerene/izra čunane vrijednosti 
AER 
Deklarirana vrijednost —  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak 
AER (km) Gradska Kombinirana  
Prosječni AER (ako je primjenjivo)  
Konačne vrijednosti AER-a  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (EAER)  
EAER (km)  Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Gradska Kombini­
rana 
Konačne vrijednosti EAER-a 
2.1.1.4.1.3. Stvarna autonomija na baterijski pogon  
R CDA (km) Kombinirana  
Konačne vrijednosti R  CDA 
2.1.1.4.1.4. Ciklusna autonomija na baterijski pogon  
Prvo ispitivanje  
R CDC (km) Kombinirana  
Konačna vrijednost R  CDC 
Indeksni broj prijelaznog ciklusa  
REEC ciklusa potvrde (%)  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
2.1.1.4.2. Rasponi za PEV-ove – autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) 
(ako je primjenjivo)  
Prvo ispitivanje  
PER (km) Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Gradska Kombini­
rana 
Izračunane vrijednosti PER-a  
Deklarirana vrijednost —  —  —  —  —  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak 
PER (km) Gradska Kombinirana  
Prosječni PER 
Konačne vrijednosti PER-a  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5. POTROŠNJA ELEKTRI ČNE ENERGIJE (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.5.1. Potro šnja elektri čne energije OVC-HEV-ova (ako je primjenjivo)  
2.1.1.5.1.1. Potro šnja elektri čne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska Srednja Visoka Iznimn o 
visoka Gradska Kom bini­
rana 
Konačne vrijednosti EC-a  
2.1.1.5.1.2. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu  
Prvo ispitivanje  
EC AC,CD  (Wh/km) Kombinirana  
Izračunana vrijednost EC  AC,CD  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak (ako je primjenjivo)  
EC AC,CD  (Wh/km) Kombinirana  
Prosječni EC  AC,CD  
Konačna vrijednost  
2.1.1.5.1.3. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije  
Prvo ispitivanje  
EC AC,weighted  (Wh) Kombinirana  
Izračunana vrijednost EC  AC,weighted  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Zaključak (ako je primjenjivo)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Kombinirana  
Prosječna vrijednost EC  AC,weighted  
Konačna vrijednost  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4. Informacije za sukladnost proizvodnje  
Kombinirana  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km) 
EC DC,CD,COP  
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2. Potrošnja elektri čne energije PEV-ova (ako je primjenjivo)  
Prvo ispitivanje  
EC (Wh/km)  Gradska Kombinirana  
Izračunane vrijednosti EC-a  
Deklarirana vrijednost —  
Drugo ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
Treće ispitivanje (ako je primjenjivo)  
Zabilje žiti ispitne rezultate u skladu s tablicom za prvo ispitivanje.  
EC (Wh/km)  Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Gradska Kombini­
rana 
Prosječna vrijednost EC-a  
Konačne vrijednosti EC-a 
Informacije za sukladnost proizvodnje  
Kombinirana  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km) 
EC DC,COP  
AF EC 
2.1.2. VOZILO LOW (AKO JE PRIMJENJIVO) 
Ponoviti odjeljak 2.1.1.  
2.1.3. VOZILO M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Ponoviti odjeljak 2.1.1.  
2.1.4. KONA ČNE VRIJEDNOSTI KRITERIJSKIH EMISIJA (AKO JE 
PRIMJENJIVO)  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC 
(a) NO  x THC + 
NO  x (b) PM PN 
(mg/km) (mg/km) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Najviše vrijednosti (  3 ) 
( 3 ) za svaku one čišćujuću tvar unutar svih ispitnih rezultata VH-a, VL-a (ako je primjenjivo) i VM-a (ako je primjenjivo)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2. Ispitivanje tipa 2. (a) 
Uključeni podaci o emisijama potrebni za tehni čki pregled vozila  
Ispitivanje CO ( % vol) Lambda (  x ) Brzina vrtnje mot ora 
(min  –1 ) Temperatura ulja (°C) 
Prazni hod —  
Motor u praznom hodu na 
visokoj brzini vrtnje  
( x ) Izbrisati suvišno (u nekim slu čajevima nije potrebno ništa brisati jer je primjenjivo više stavki).  
2.3. Ispitivanje tipa 3. (a) 
Emisija plinova kućišta koljenastog vratila u atmosferu: nema  
2.4. Ispitivanje tipa 4. (a) 
Identifikator porodice  :  
Vidjeti izvje šća :  
2.5. Ispitivanje tipa 5. 
Identifikator porodice  :  
Vidjeti izvje šća o porodici po trajnosti  :  
Ciklus tipa 1/I. za ispitivanje kriterijskih 
emisija  : Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83 (  3 ) 
( 3 ) Navesti ono što je primjenjivo.  
2.6. Ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje  
Broj porodice po RDE-u  :  MSxxxx 
Vidjeti izvje šća o porodici  :  
2.7. Ispitivanje tipa 6. (a) 
Identifikator porodice  
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Metoda namje štanja dinamometra s valj ­
cima  : Inercijsko usporavanje (upu ćivanje na cestovni otpor)  
Inercijska masa (kg) :  
Ako odstupa od vozila iz ispitivanja tipa 
1. : 
Gume :  
Marka :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stra žnjih guma  :  
Dinamički opseg (m) :  
Tlak gume (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Onečišćujuće tvari  CO 
(g/km) HC 
(g/km)  
Ispitivanje  prvo 
drugo 
treće 
srednja vrijednost  
granična vrijednost  
2.8. Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD) 
Identifikator porodice  :  
Vidjeti izvje šća o porodici  :  
2.9. Ispitivanje zacrnjenja dima (b) 
2.9.1. ISPITIVANJE PRI USTALJENIM BRZINAMA  
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.9.2. ISPITIVANJE PRI SLOBODNOM UBRZAVANJU  
Izmjerena vrijednost apsorpcije 
(m –1 ) : 
Korigirana vrijednost apsorpcije 
(m –1 ) : 
2.10. Snaga motora 
Vidjeti izvješ ća ili homologa ­
cijski broj  : 
2.11. Informacije o temperaturi koje se odnose na vozilo high (VH)  
Pristup najnepovoljnijeg 
scenarija za hla đenje vozila  : da/ne (  7 ) 
porodica po ATCT-u sastavljena 
od samo jedne interpolacijske 
porodice  : da/ne (  7 ) 
Temperatura rashladne teku­ 
ćine motora na kraju kondi ­
cioniranja (°C)  : 
Prosječna temperatura 
područja kondicioniranja 
tijekom posljednja 3 sata (°C)  : 
Razlika izme đu krajnje 
temperature rashladne teku­ 
ćine i prosje čne temperature 
područja kondicioniranja u 
posljednja 3 sata Δ T_ATCT  
(°C) : 
Minimalno vrijeme kondicio­
niranja t  soak_ATCT  (s) : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Položaj senzora temperature  :  
Izmjerena temperatura motora  : ulje / rashladna teku ćina 
( 7 ) ako je odgovor „da”, zadnjih šest redaka nije primjenjivo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Prilozi ispitnom izvješ ću 
(nije primjenjivo za ATCT ispitivanje i PEV)  
1. Svi ulazni podaci za korelacijski alat, navedeni u to čki 2.4. Priloga I. 
provedbenim uredbama (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153 (korelacijske 
uredbe) 
i 
upućivanje na ulaznu datoteku: …  
2. Potpuna korelacijska datoteka iz to čke 3.1.1.2. Priloga I. provedbenim 
uredbama (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153:  
3. Potpuno MUI vozila i NOVC-HEV-ovi  
Rezultati korelacije za NEDC  vozilo high vozilo low 
deklarirana vrijednost CO  2 prema NEDC-u xxx,xx xxx,xx 
Rezultat CO  2 CO  2 MPAS (uklju čujući Ki) xxx,xx xxx,xx 
Rezultat CO  2 iz dvostrukog ili nasumi čnog ispitivanja (uključ ujući 
Ki) xxx,xx xxx,xx 
Kontrolni broj  
Slučajni odabir  
Faktor odstupanja (vrijednost ili nije primjenjivo)  
Faktor verifikacije (0 / 1 / nije primjenjivo)  
Deklarirana vrijednost potvrđena (CO  2 MPAS / dvostruko ispitiva­
nje) 
Rezultat CO  2 CO  2 MPAS (ne uklju čujući Ki) gradska 
izvangradska  
kombinirana  
Rezultati fizi čkog mjerenja  
Datum ispitivanja  Prvo ispitivanje  dd/mm/gggg  dd/mm/gggg  
Drugo ispitivanje  
Treće ispitivanje  
Kombinirane emisije CO  2 Prvo ispitiva ­
nje gradska xxx,xxx xxx,xxx 
izvangradska  xxx,xxx xxx,xxx 
kombinirana  xxx,xxx xxx,xxx 
Drugo ispiti­
vanje  gradska 
izvangradska  
kombinirana  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
Rezultati korelacije za NEDC  vozilo high vozilo low 
Treće ispitiva­
nje gradska 
izvangradska  
kombinirana  
Ki CO  2 1,xxxx 
Kombinirane emisije CO  2 uklju­ 
čujući Ki srednja vrijed ­
nost kombinirana  
Usporedba s deklariranom vrijednošć u (deklarirana prosje čna)/ 
deklarirana %  
Vrijednosti cestovnog otpora za ispitivanje  
f 0 (N) x,x x,x 
f 1 (N/(km/h)) x,xxx x,xxx 
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx x,xxxxx 
Inercijski razred (kg) 
Konačni rezultati  
CO  2 prema NEDC-u [g/km]  gradska xxx,xx xxx,xx 
izvangradska  xxx,xx xxx,xx 
kombinirana  xxx,xx xxx,xx 
FC prema NEDC-u [l/100km]  gradska x,xxx x,xxx 
izvangradska  x,xxx x,xxx 
kombinirana  x,xxx x,xxx 
4. Rezultati ispitivanja OVC-HEV-a  
4.1. Vozilo high 
4.1.1. Masene emisije CO  2 za OVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km)  Kombinira na 
(uključujući Ki) 
Ki CO  2 1,xxxx 
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2. Potrošnja elektri čne energije za OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km)  Kombinirana  
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3. Potrošnja goriva (l/100 km)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2. Vozilo low (ako je primjenjivo)  
4.2.1. Masene emisije CO  2 za OVC-HEV-ove  
Emisija CO  2 (g/km) Kombini rana 
(uključujući Ki) 
Ki CO  2 1,xxxx 
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2. Potrošnja elektri čne energije za OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km)  Kombinirana  
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3. Potrošnja goriva (l/100 km)  
Potrošnja goriva 
(l/100 km)  Kom binirana  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
DIO II. 
Sljedeće su informacije, ako su primjenjive, minimalni podaci potrebni za ATCT.  
Broj izvje šća 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA 
Proizvođač 
PREDMET …  
Identifikatori porodice po 
cestovnom otporu : 
Identifikatori interpolacijske poro­
dice : 
Identifikatori ATCT-a :  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima 
Marka :  
Identifikator 
interpola­
cijske poro­
dice : 
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO, DD/MM/GGGG  
Opće napomene: 
Ako postoji nekoliko mogu ćnosti (upu ćivanja), u ispitnom se izvješ ću treba 
navesti koja je mogu ćnost ispitana.  
Ako ne postoji više mogu ćnosti, na po četku ispitnog izvješ ća može biti dovoljno 
jedno upu ćivanje na opisni dokument.  
Svaka tehni čka služba smije unijeti dodatne informacije.  
(a) specifi čne za motore s vanjskim izvorom paljenja  
(b) specifi čne za motore s kompresijskim paljenjem  
1. OPIS ISPITANOG VOZILA  
1.1. OP ĆI PODACI 
Brojevi vozila  :  broj prototipa i VIN  
Kategorija  :  
Broj sjedala uklju čujući vozačevo sjedalo  : 
Nadogradnja  :  
Pogonski kota či :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1. Arhitektura pogonskog sklopa 
Arhitektura pogonskog sklopa  :  potpuno MUI, hibridna, elektri čna ili s gorivnim ćelijama  
1.1.2. MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog motora s unutarnjim izgaranjem, ova se to čka 
ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  
Princip rada  :  dvotaktni/ četverotaktni  
Broj i raspored cilindara  :  …  
Radni obujam motora (cm  3 ): :  
Brzina vrtnje motora u praznom hodu 
(min  –1 ) : ±  
Povišena brzina vrtnje motora u praznom 
hodu (min  –1 ) (a) : ±  
Nazivna snaga motora  :  kW pri min  –1 
Najveći neto zakretni moment  :  Nm pri min  –1 
Mazivo motora  :  marka i tip  
Sustav za hlađenje :  tip: zrak/voda/ulje  
Izolacija  :  materijal, koli čina, polo žaj, obujam i masa  
1.1.3. ISPITNO GORIVO za ispitivanje tipa 1. (ako je primjenjivo)  
Ako se upotrebljava više od jednog ispitnog goriva, ova se toč ka 
ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  benzin E10 – dizel B7 – UNP – PP – … 
Gustoća na 15 °C :  
Sadržaj sumpora :  Samo za dizel B7 i benzin E10  
Prilog IX. :  
Broj serije  :  
Willanovi faktori (za motor s unutarnjim 
izgaranjem) za emisiju CO  2 (gCO  2 /MJ) : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4. SUSTAV ZA DOVOD GORIVA (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog sustava za dovod goriva, ova se toč ka 
ponavlja. 
Izravno ubrizgavanje  :  da/ne ili opis  
Tip vozila s obzirom na gorivo  :  jednogorivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu  
Upravljačka jedinica  
Upućivanje za dio  :  isto kao u opisnom dokumentu  
Ispitani softver  :  očitano alatom za skeniranje, na primjer  
Mjerač protoka zraka  :  
Kućište zaklopke gasa :  
Senzor tlaka  :  
Pumpa za ubrizgavanje  :  
Brizgaljke  :  
1.1.5. SUSTAV ZA DOVOD ZRAKA (ako je primjenjivo) 
Ako postoji više od jednog sustava za dovod zraka, ova se toč ka 
ponavlja. 
Kompresor :  da/ne 
marka i tip (1)  
Međuhladnjak:  :  da/ne 
tip (zrak-zrak / zrak-voda) (1)  
Filtar zraka (element) (1)  :  marka i tip  
Prigušivač na dovodu zraka (1) :  marka i tip  
1.1.6. ISPUŠNI SUSTAV I SUSTAV ZA SPRE ČAVANJE ISPARAVANJA 
(ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog sustava, ova se to čka ponavlja. 
Prvi katalizator  :  marka i upu ćivanje (1) 
princip: trostruko djelovanje / oksidacijski / odvaja č NO  x / 
pohrana NO  x / selektivna kataliti čka redukcija  
Drugi katalizator  :  marka i upu ćivanje (1) 
princip: trostruko djelovanje / oksidacijski / odvaja č NO  x / 
pohrana NO  x / selektivna kataliti čka redukcija  
Filtar čestica  :  s / bez / nije primjenjivo 
katalizirani: da/ne 
marka i upućivanje (1)  
Upućivanje i polo žaj lambda-sondi  :  ispred katalizatora / iza katalizatora  
Upuhivanje zraka  :  s / bez / nije primjenjivo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
EGR  :  s / bez / nije primjenjivo 
hlađen/nehlađen 
HP/LP 
Sustav za kontrolu emisija nastalih ispara ­
vanjem  : s / bez / nije primjenjivo  
Upućivanje i polo žaj senzora NO  x : ispred/iza  
Opći opis (1) :  
1.1.7. NAPRAVA ZA POHRANU TOPLINE (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jedne naprave za pohranu topline, ova se to čka 
ponavlja. 
Naprava za pohranu topline  :  da/ne  
Toplinski kapacitet (pohranjena entalpija, J)  : 
Vrijeme osloba đanja topline (s)  :  
1.1.8. PRIJENOS (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog prijenosa, ova se to čka ponavlja. 
Mjenjač :  ručni / automatski / CVT  
Postupak promjene stupnja prijenosa  
Zadani po četni način rada  :  da/ne 
normalan/vo žnja/eko/…  
Najpovoljniji na čin rada s obzirom na 
emisije CO  2 i potrošnju goriva (ako 
je primjenjivo)  : 
Najnepovoljniji na čin rada s obzirom 
na emisije CO  2 i potrošnju goriva 
(ako je primjenjivo)  : 
Upravljačka jedinica  :  
Mazivo mjenja ča :  marka i tip  
Gume 
Marka :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stra žnjih guma  :  
Dinamički opseg (m) :  
Tlak gume (kPa)  :  
Prijenosni omjeri (R.T.), primarni omjeri (R.P.) i (brzina vozila (km/h)) / 
(brzina vrtnje motora (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) za svaki prijenosni omjer 
mjenjača (R.B.).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P. R.T. V  1000 
1. 1/1 
2. 1/1 
3. 1/1 
4. 1/1 
5. 1/1 
… 
1.1.9. ELEKTRI ČNI STROJ (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog elektri čnog stroja, ova se toč ka ponavlja. 
Marka :  
Tip :  
Vršna snaga (kW)  :  
1.1.10. POGONSKI REESS (ako je primjenjivo) 
Ako postoji više od jednog pogonskog REESS-a, ova se to čka ponavlja. 
Marka :  
Tip :  
Kapacitet (Ah)  :  
Nazivna snaga (V) :  
1.1.11. POGONSKA ELEKTRONIKA (PE) (ako je primjenjivo) 
Može postojati više PE-ova (pretvara č za pogonsku energiju, nisko ­
naponski sustav ili punja č) 
Marka  :  
Tip :  
Snaga (kW) :  
1.2. OPIS VOZILA  
1.2.1. MASA 
Ispitna masa VH-a (kg) :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2. PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklusna potrošnja energije (J) :  
Upućivanje na ispitno izvje šće za cestovni 
otpor : 
Identifikator porodice po cestovnom 
otporu  : 
1.2.3. PARAMETRI ZA ODABIR CIKLUSA 
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1 / 2 / 3a / 3b  
Omjer nazivne snage i mase u voznom 
stanju (PMR) (W/kg) : (ako je primjenjivo)  
Primjena postupka ograničene brzine 
tijekom mjerenja  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila (km/h)  :  
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja fdsc :  
Ciklusna udaljenost (m)  :  
Stalna brzina (u slučaju skra ćenog 
ispitnog postupka)  : ako je primjenjivo  
1.2.4. TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJENJIVO) 
Verzija izra čuna promjene stupnja prije ­
nosa (navedite primjenjivu izmjenu Uredbe (EU) 2017/1151)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri 
decimale  
nmin drive  
1. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
s 1. na 2. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
s 2. stupnja prijenosa do zaustavljanja  : … min  –1 
2. stupanj prijenosa  :  … min  –1 
3. stupanj prijenosa i ostali  :  … min  –1 
1. stupanj prijenosa izostavljen  :  da/ne  
n_95_high za svaki stupanj prijenosa  :  … min  –1 
n_min_drive_set za faze ubrzanja / stalne 
brzine (n_min_drive_up)  : … min  –1 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_set za faze usporavanja 
(n_min_drive_up):  : … min  –1 
t_start_phase  :  … s 
n_min_drive_start  :  … min  –1 
n_min_drive_up_start  :  … min  –1 
primjena ASM-a  :  da/ne  
vrijednosti ASM-a:  :  
2. ISPITNI REZULTATI  
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : fiksna / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagrijava ­
nja 
Dinamometar u radu s pogonom na dva 
(2WD) / četiri (4WD) kota ča : 2WD/4WD 
Okretanje nepogonske osovine u sluč aju 
rada s pogonom na dva kota ča : da / ne / nije primjenjivo  
Način rada dinamometra  da/ne  
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
2.1. ISPITIVANJE NA 14 °C 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Visina donjeg ruba ventilatora od tla (cm)  :  
Bočni polo žaj centra ventilatora (ako je izmije ­
njen prema zahtjevu proizvo đača) : u središnjoj liniji vozila / …  
Udaljenost od prednjeg kraja vozila (cm)  :  
IWR: Omjer inercijskog rada (%)  :  x,x 
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine 
(km/h) : x,xx 
Opis prihva ćenog odstupanja voznog ciklusa  :  potpuno pritisnuta pedala gasa  
2.1.1. Emisije onečišćujućih tvari vozila s najmanje jednim motorom s unutar ­
njim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Čestična 
tvar Broj čestica  
(mg/km ) (mg/km) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Izmjerene vrijednosti  
Granične vrijednosti  
2.1.2. Emisije CO  2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim izgara ­
njem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanjima pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
Emisija CO  2 (g/km)  Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Kom bini­
rana 
Izmjerena vrijednost M  CO2,p,1  — 
Izmjerena vrijednost korigirana za brzinu i 
udaljenost M  CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
Korekcijski koeficijent za RCB (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) korekcija kako je navedeno u Podprilogu 6. Dodatku 2. Prilogu XXI. ovoj Uredbi za vozila s motorom s unutarnjim 
izgaranjem, K  CO2 za HEV-ove  
2.2. ISPITIVANJE NA 23 °C  
Navedite informacije ili uputite na ispitno izvješ će za tip 1. 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Visina donjeg ruba ventilatora od tla (cm)  :  
Bočni polo žaj centra ventilatora (ako je izmije ­
njen prema zahtjevu proizvo đača) : u središnjoj liniji vozila / …  
Udaljenost od prednjeg kraja vozila (cm)  :  
IWR: Omjer inercijskog rada (%)  :  x,x 
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine 
(km/h) : x,xx 
Opis prihva ćenog odstupanja voznog ciklusa  :  potpuno pritisnuta pedala gasa  
2.2.1. Emisije onečišćujućih tvari vozila s najmanje jednim motorom s unutar ­
njim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije  
Onečišćujuće tvari  CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Čestična 
tvar Broj čestica  
(mg/km ) (mg/km)  (mg/km) (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Konačne vrijednosti  
Granične vrijednosti  
2.2.2. Emisije CO  2 iz vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim izgara ­
njem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanjima pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije  
Emisija CO  2 (g/km) Niska Srednja Visoka Iznimno 
visoka Kom bini­
rana 
Izmjerena vrijednost M  CO2,p,1  — 
Izmjerena vrijednost korigirana za brzinu i udalje ­
nost M  CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
Korekcijski koeficijent za RCB (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) korekcija kako je navedeno u Podprilogu 6. Dodatku 2. Prilogu XXI. ovoj Uredbi za vozila s motorom s unutarnjim 
izgaranjem i Podprilogu 8. Dodatku 2. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 za HEV-ove (K  CO2 ) ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3. ZAKLJU ČAK 
Emisija CO  2 (g/km) Kombinirana  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor porodice (FCF)  
2.4. INFORMACIJE O TEMPERATURI REFERENTNOG VOZILA 
NAKON ISPITIVANJA NA 23 °C 
Pristup najnepovoljnijeg scenarija za hla đenje 
vozila  : da/ne (  3 ) 
porodica po ATCT-u sastavljena od samo jedne 
interpolacijske porodice  : da/ne (  3 ) 
Temperatura rashladne tekućine motora na 
kraju kondicioniranja (°C)  : 
Prosječna temperatura područja kondicioni ­
ranja tijekom posljednja 3 sata (°C)  : 
Razlika izme đu krajnje temperature rashladne 
tekućine i prosje čne temperature podru čja 
kondicioniranja u posljednja 3 sata Δ T_ATCT  
(°C) : 
Minimalno vrijeme kondicioniranja t  soak_ATCT  
(s) : 
Položaj senzora temperature  :  
Izmjerena temperatura motora  :  ulje / rashladna teku ćina 
( 3 ) ako je odgovor „da”, zadnjih šest redaka nije primjenjivo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
Dodatak 8.b 
Izvje šće o ispitivanju cestovnog otpora 
Sljedeći podaci, ako su primjenjivi, minimalni su podaci potrebni za utvr đivanje 
cestovnog otpora.  
Broj izvje šća 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA 
Proizvođač 
PREDMET Utvrđ ivanje cestovnog otpora vozila /…  
Identifikatori porodice po 
cestovnom otporu : 
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima 
Marka :  
Tip :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO, DD/MM/GGGG  
1. PREDMETNA VOZILA 
Predmetne marke  :  
Predmetni tipovi  :  
Trgovački opis :  
Maksimalna brzina (km/h)  :  
Pogonske osovine :  
2. OPIS ISPITANIH VOZILA  
Ako nema interpolacije: opisuje se vozilo koje je najnepovoljnije (s 
obzirom na potrošnju energije) 
2.1. Metoda aerodinami čkog tunela 
Kombinacija s  :  dinamometrom s trakom ili 
dinamometrom s valjcima  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1. Op ćenito  
Aerodinami čki tunel  Dinamometar  
H R L R H R L R 
Marka 
Tip 
Izvedba 
Ciklusna potrošnja energije za cijeli 
WLTC za vozila razreda 3 (kJ)  
Odstupanje od serijske proizvodnje  —  —  
Kilometra ža (km)  —  —  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Marka :  
Tip :  
Izvedba :  
Ciklusna potrošnja energije za cijeli 
WLTC (kJ)  : 
Odstupanje od serijske proizvodnje  : 
Kilometra ža (km) :  
2.1.2. Mase  
Dinamometar  
H R L R 
Ispitna masa (kg)  
Prosječna masa m av (kg) 
Vrijednost m  r (kg po osovini) 
Vozilo kategorije M: 
omjer mase vozila u voznom stanju na 
prednjoj osovini (%)  
Vozilo kategorije N: 
distribucija mase (kg ili %)  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Ispitna masa (kg)  :  
Prosječna masa mav (kg)  :  (prosje čna vrijednost prije i 
nakon ispitivanja)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Najveća tehnički dopuštena masa 
opterećenog vozila  : 
Procijenjeni aritmeti čki prosjek 
mase dodatne opreme  : 
Vozilo kategorije M: 
omjer mase vozila u voznom stanju 
na prednjoj osovini (%)  : 
Vozilo kategorije N: 
distribucija mase (kg ili %)  : 
2.1.3. Gume  
Aerodinami čki tunel  Dinamometar  
H R L R H R L R 
Oznaka veli čine 
Marka 
Tip 
Otpor kotrljanja  
Prednjih (kg/t)  —  —  
Stražnjih (kg/t)  —  —  
Tlak u gumama  
Prednjim (kPa)  —  —  
Stražnjim (kPa)  —  —  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Oznaka veli čine 
Marka :  
Tip :  
Otpor kotrljanja  
Prednjih (kg/t)  :  
Stražnjih (kg/t)  :  
Tlak u gumama  
Prednjim (kPa)  :  
Stražnjim (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4. Nadogradnja  
Aerodinami čki tunel  
H R L R 
Tip AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Izvedba 
Aerodinami čke naprave  
Pomični aerodinami čni dijelovi nadogra­
dnje da/ne i popis 
ako je primje ­
njivo 
Popis ugra đenih aerodinami čkih opcija  
Delta (C  D × A  f ) LH u usporedbi s H  R (m 2 ) —  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Opis oblika nadogradnje  :  kvadrat (ako se ne može odre­
diti oblik reprezentativne nado ­
gradnje za potpuno vozilo)  
Čeona povr šina Afr (m  2 ) :  
2.2. NA CESTI 
2.2.1. Op ćenito  
H R L R 
Marka 
Tip 
Izvedba 
Ciklusna potrošnja energije za cijeli 
WLTC za vozila razreda 3 (kJ)  
Odstupanje od serijske proizvodnje  
Kilometra ža 
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Marka :  
Tip :  
Izvedba :  
Ciklusna potrošnja energije za cijeli 
WLTC (kJ)  : 
Odstupanje od serijske proizvodnje  : 
Kilometra ža (km) :  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2. Mase  
H R L R 
Ispitna masa (kg)  
Prosječna masa m av (kg) 
Vrijednost m  r (kg po osovini) 
Vozilo kategorije M: 
omjer mase vozila u voznom stanju na 
prednjoj osovini (%)  
Vozilo kategorije N: 
distribucija mase (kg ili %)  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Ispitna masa (kg)  :  
Prosječna masa mav (kg)  :  (prosje čna vrijednost prije i 
nakon ispitivanja)  
Najveća tehnički dopu štena masa 
opterećenog vozila  : 
Procijenjeni aritmeti čki prosjek 
mase dodatne opreme  : 
Vozilo kategorije M: 
omjer mase vozila u voznom stanju 
na prednjoj osovini (%)  
Vozilo kategorije N: 
distribucija mase (kg ili %)  
2.2.3. Gume  
H R L R 
Oznaka veli čine 
Marka 
Tip 
Otpor kotrljanja  
Prednjih (kg/t)  
Stražnjih (kg/t)  
Tlak u gumama  
Prednjim (kPa)  
Stražnjim (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
Ili (ako je rije č o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Oznaka veli čine :  
Marka :  
Tip :  
Otpor kotrljanja  
Prednjih (kg/t)  :  
Stražnjih (kg/t)  :  
Tlak u gumama  
Prednjim (kPa)  :  
Stražnjim (kPa)  :  
2.2.4. Nadogradnja  
H R L R 
Tip AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Izvedba 
Aerodinami čke naprave  
Pomični aerodinami čni dijelovi nadogra­
dnje da/ne i popis 
ako je primje ­
njivo 
Popis ugra đenih aerodinami čkih opcija  
Delta (C  D × A  f ) LH u usporedbi s H  R (m 2 ) —  
Ili (ako je riječ o porodici po matrici cestovnog otpora): 
Opis oblika nadogradnje  :  kvadrat (ako se ne može odre­
diti oblik reprezentativne nado ­
gradnje za potpuno vozilo)  
Čeona povr šina A  fr (m 2 ) :  
2.3. POGONSKI SKLOP  
2.3.1. Vozilo high 
Oznaka motora  :  
Tip prijenosa  :  ručni, automatski, CVT  
Način prijenosa 
(proizvođačeve oznake)  : (oznaka zakretnog momenta i broj spojki à moraju se 
navesti u informativnom dokumentu)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Pokriveni na čini prijenosa 
(proizvođačeve oznake)  : 
Brzina vrtnje motora podijeljena s brzinom vozila  :  Prijenosni stupanj  Prijenosni omjer  N/V omjer  
1. 1/.. 
2. 1/.. 
3. 1/.. 
4. 1/.. 
5. 1/.. 
6. 1/.. 
.. 
.. 
Električni strojevi spojeni u položaju N  :  nije primjenjivo (nema elektri čnog stroja ili nema 
stanja inercijskog usporavanja)  
Tip i broj elektri čnih strojeva  :  vrsta konstrukcije: asinkrona/sinkrona  
Vrsta rashladnog sredstva :  tekućina, zrak…  
2.3.2. Vozilo low 
Ponoviti odjeljak 2.3.1. s podacima za VL.  
2.4. ISPITNI REZULTATI 
2.4.1. Vozilo high 
Datumi ispitivanja  :  dd/mm/gggg (aerodinami čki 
tunel) 
dd/mm/gggg (dinamometar) 
ili 
dd/mm/gggg (na cesti)  
NA CESTI  
Ispitna metoda  :  metoda inercijskog usporavanja 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  
Objekt (ime / mjesto / referentna 
oznaka staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Namje štenost kota ča :  vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/h)  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugrađena: utjecaj anemometrije (C  D × A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Vjetar  :  prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom 
ispitne staze  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Tlak zraka  :  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija za vjetar  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/ne  
Neobrađeni podaci  :  metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
metoda inercijskog usporavanja: 
f 0 
f 1 
f 2 
Konačni rezultati  metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
i 
f 0 
f 1 
f 2 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f 0 
f 1 
f 2 
ili 
METODA AERODINAMI ČKOG TUNELA 
Objekt (ime / mjesto / referentna 
oznaka dinamometra)  : 
Kvalifikacije objekata  :  upućivanje na izvje šće i datum izvješ ća 
Dinamometar  
Vrsta dinamometra  :  dinamometar s trakom ili dinamometar s valjcima  
Metoda :  stabilizirane brzine ili metoda usporavanja  
Zagrijavanje  :  zagrijavanje dinamometrom ili vožnjom vozila  
Korekcija za krivulju valjka  :  (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo)  
Metoda namještanja dinamo­
metra s valjcima  : fiksna / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagrijavanja  
Izmjereni koeficijent aerodinami ­ 
čkog otpora pomnožen s čeonom 
površinom : Brzina (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
ili 
MATRICA CESTOVNOG OTPORA, NA CESTI  
Ispitna metoda  :  metoda inercijskog usporavanja 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  
Objekt (ime / mjesto / referentna 
oznaka staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Namje štenost kota ča :  vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/ 
h) : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugrađena: utjecaj anemometrije (C  D × A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Vjetar :  prosječna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom 
ispitne staze  
Tlak zraka  :  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija za vjetar  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/ne  
Neobrađeni podaci  :  metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
metoda inercijskog usporavanja: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Konačni rezultati  metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
i 
f 0r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunan za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo L  M ) = 
metoda inercijskog usporavanja: 
f 0r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunan za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo L  M ) = ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
ili 
MATRICA CESTOVNOG OTPORA, METODA AERODINAMI ­ 
ČKOG TUNELA 
Objekt (ime / mjesto / referentna 
oznaka dinamometra)  : 
Kvalifikacije objekata  :  upućivanje na izvje šće i datum izvješ ća 
Dinamometar  
Vrsta dinamometra  :  dinamometar s trakom ili dinamometar s valjcima  
Metoda :  stabilizirane brzine ili metoda usporavanja  
Zagrijavanje  :  zagrijavanje dinamometrom ili vožnjom vozila  
Korekcija za krivulju valjka  :  (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo)  
Metoda namještanja dinamo­
metra s valjcima  : fiksna / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagrijavanja  
Izmjereni koeficijent otpora zraka 
pomnožen s čeonom površinom : Brzina (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunan za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunan za vozilo L  M ) = 
2.4.2. Vozilo low 
Ponoviti odjeljak 2.4.1. s podacima za VL.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
Dodatak 8.c 
Predlo žak ispitnog obrasca  
Ispitni obrazac sadržava zabilježene ispitne podatke koji nisu uvršteni ni u jedno 
ispitno izvješ će. 
Tehnička služba ili proizvođač mora č uvati ispitne obrasce najmanje 10 godina.  
Sljedeće su informacije, ako su primjenjive, minimalni podaci potrebni za ispitna 
izvješć a. 
Informacije iz Podpriloga 4. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151  
Parametri za podesivo poravnanje kota ča :  
Koeficijenti c  0 , c 1 i c 2 : c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Vremena inercijskog usporavanja izmjerena na 
dinamometru s valjcima  : Referentna brzina (km/h)  Vrijeme inercijskog usporavanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Dodatna masa može se postaviti na ili u vozilo kako 
bi se sprije čilo proklizavanje guma  : masa (kg) 
na/u vozilu  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Vremena inercijskog usporavanja nakon obavljanja 
postupka inercijskog usporavanja vozila  : Referentna brzina (km/h)  Vrijeme inercijskog usporavanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Informacije iz Podpriloga 5. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151  
Učinkovitost pretvara ča NOx 
Označene koncentracije (a), (b), (c), (d) i koncen ­
tracije kada je analizator NOx u nač inu rada NO 
tako da umjerni plin ne prolazi kroz pretvara č : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
koncentracija u načinu rada NO =  
Informacije iz Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151  
Udaljenost koju je vozilo stvarno prešlo  :  
Za vozilo s ručnim mijenjanjem brzina, vozilo s 
ručnim mjenja čem koje ne može slijediti dijagram 
ciklusa: 
Odstupanja od ciklusa vožnje  : 
Indeksi dijagrama vožnje:  
Sljedeći se indeksi izra čunavaju u skladu s normom 
SAE J2951 (revizija iz sije čnja 2014.):  : 
: 
IWR: omjer inercijskog rada  :  
RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine  : 
: 
: 
Vaganje uzorka filtra čestica  
Filtar prije testiranja  :  
Filtar nakon testiranja  :  
Referentni filtar  :  
Sadržaj svakog spoja izmjeren nakon stabilizacije 
mjernog ure đaja : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Određivanje faktora regeneracije  
Broj ciklusa D izme đu dva WLTC-a u kojima do đe 
do regeneracije  : 
Broj ciklusa tijekom kojih se vrše mjerenja emisija n  : 
Mjerenje masenih emisija M ′ sij za svaki spoj i u 
svakom ciklusu j  : 
Određivanje faktora regeneracije 
Broj primjenjivih ispitnih ciklusa d izmjerenih za 
potpunu regeneraciju  : 
Određivanje faktora regeneracije  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Informacije iz Podpriloga 6.a Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151  
ATCT 
Temperatura zraka i vlažnost ispitne ćelije izmjereni 
na izlazu ventilatora vozila s minimalnom uč esta­
lošću od 0,1 Hz.  : zadana vrijednost temperature = T  reg 
stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Temperatura podru čja kondicioniranja mjerena 
kontinuirano s minimalnom u čestalošć u od 0,033 
Hz. : zadana vrijednost temperature = T  reg 
stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Vrijeme prebacivanja iz područja pretkondicioni ­
ranja u podru čje kondicioniranja  : ≤ 10 minuta  
Vrijeme izme đu kraja ispitivanja tipa 1. i postupka 
hlađenja : ≤ 10 minuta  
Izmjereno vrijeme kondicioniranja koje se bilježi na 
sve relevantne ispitne obrasce.  : vrijeme izme đu mjerenja krajnje temperature i kraja ispiti ­
vanja tipa 1. na 23 °C  
Informacije iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2017/1151  
Ispitivanje dnevnih emisija 
Temperatura okoline tijekom dvaju dnevnih ciklusa 
(zabilježena barem svake minute)  : 
Opterećenje filtra pri ispuštanju para 
Temperatura okoline tijekom profila prvih 11 sati 
(zabilježena barem svakih 10 minuta)  : ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
Dodatak 8.d 
Izvje šće o ispitivanju emisija nastalih isparavanjem 
Sljedeće su informacije, ako su primjenjive, minimalni podaci potrebni za ispi ­
tivanje emisija nastalih isparavanjem.  
BROJ IZVJE ŠĆA 
PODNOSITELJ 
ZAHTJEVA 
Proizvođač 
PREDMET …  
Identifikator porodice po ispitivanju 
emisija nastalih isparavanjem : 
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima 
Marka :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava 
zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO, DD/MM/GGGG  
Svaka tehni čka služba smije unijeti dodatne informacije.  
1. OPIS ISPITANOG VOZILA HIGH 
Brojevi vozila  :  broj prototipa i VIN  
Kategorija  :  
1.1. Arhitektura pogonskog sklopa  
Arhitektura pogonskog sklopa  :  s unutarnjim izgaranjem, hibri ­
dni, elektri čni ili s gorivnim 
ćelijama  
1.2. Motor s unutarnjim izgaranjem 
Ako postoji više od jednog motora s unutarnjim izgaranjem, ova se 
točka ponavlja. 
Marka  :  
Tip :  
Princip rada  :  dvotaktni/ četverotaktni  
Broj i raspored cilindara  :  
Radni obujam motora (cm  3 ): :  
Turbopuhanje  :  da/ne  
Izravno ubrizgavanje  :  da/ne ili opis  
Tip vozila s obzirom na gorivo  :  jednogorivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu  
Mazivo motora  :  marka i tip  
Sustav za hlađenje :  tip: zrak/voda/ulje  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4. Sustav za dovod goriva 
Pumpa za ubrizgavanje  :  
Brizgaljke  :  
Spremnik za gorivo  
Slojevi  :  jednoslojan/višeslojan  
Materijal spremnika za gorivo  :  metal/…  
Materijal drugih dijelova sustava za dovod 
goriva : …  
Zabrtvljen  :  da/ne  
Nazivni obujam spremnika za gorivo (l)  :  
Filtar s aktivnim ugljenom  
Marka i tip  :  
Vrsta aktivnog ugljena  :  
Obujam aktivnog ugljena (l)  :  
Masa aktivnog ugljena (g)  :  
Deklarirani BWC (g) :  xx,x 
2. ISPITNI REZULTATI 
2.1. Starenje filtra u ispitnim uvjetima  
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Izvje šće o ispitivanju starenja filtra  :  
Stopa optere ćenja :  
Specifikacije goriva  
Marka :  
Gustoća na 15 °C (kg/m  3 ) :  
Udio etanola (%) :  
Broj serije  :  
2.2. Određ ivanje faktora propusnosti (PF) 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Izvje šće o ispitivanju faktora propusnosti  :  
HC izmjeren u 3. tjednu HC  3W (mg/24h) :  xxx 
HC izmjeren u 20. tjednu HC  20W (mg/24h) :  xxx 
Faktor propusnosti PF (mg/24h) :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
Ako je rije č o višeslojnim spremnicima ili metalnim spremnicima 
Alternativni faktor propusnosti PF (mg/ 
24h) : da/ne  
2.3. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Metoda namje štanja dinamometra s valj ­
cima  : fiksna / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagrijava ­
nja 
Način rada dinamometra  da/ne  
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
2.3.1. Masa 
Ispitna masa VH-a (kg) :  
2.3.2. Parametri cestovnog otpora  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3. Ciklus i toč ka promjene stupnja prijenosa (ako je primjenjivo) 
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1 / 2 / 3  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosječni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na č etiri 
decimale  
2.3.4. Vozilo 
Ispitno vozilo  :  VH ili opis 
Kilometra ža (km)  :  
Starost (u tjednima)  :  
2.3.5. Ispitni postupak i rezultati 
Ispitni postupak :  kontinuiran (sustavi zabrtvljenih spremnika za gorivo) / konti ­
nuiran (sustavi nezabrtvljenih spremnika za gorivo) / samo ­
stalan (sustavi zabrtvljenih spremnika za gorivo)  
Opis razdoblja kondicioniranja (vrijeme i 
temperatura)  : 
Vrijednost optere ćenja pri ispuštanju para (g)  : xx,x (ako je primjenjivo)  
Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem  Toplo kondi cioniranje 
M HS 1. dvadeset četverosatno 
dnevno M  D1 2. dvadeset četverosatno 
dnevno M  D2 
Prosječna temperatura (°C)  —  —  
Emisije nastale isparavanjem (g/ispitivanje)  x,xxx x,xxx x,xxx 
Konačni rezultat M HS + M  D1 + M  D2 + 
(2xPF) (g/ispitivanje)  x,xx 
Granična vrijednost (g/test)  2,0  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
PRILOG II.  
▼M3 
DIO A  
▼B 
UPORABNA SUKLADNOST  
1. UVOD  
▼M3 
1.1. Ovaj se dio primjenjuje na vozila kategorije M i N1 razreda I utemeljena 
na tipovima homologiranima do 31. prosinca 2018. i registrirana do 
31. kolovoza 2019. te na vozila kategorije N1 razreda II i III i N2 uteme ­
ljena na tipovima homologiranima do 31. kolovoza 2019. i registrirana do 
31. kolovoza 2020.  
▼B 
2. ZAHTJEVI 
Zahtjevi s obzirom na uporabnu sukladnost utvr đeni su u stavku 9. i 
dodacima 3., 4. i 5. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke opisane u 
sljedećim odjeljcima.  
2.1. Stavak 9.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 83 tuma či se kako slijedi:  
Homologacijsko tijelo provodi kontrolu uporabne sukladnosti na temelju 
svih odgovaraju ćih podataka koje posjeduje proizvo đač, prema postupcima 
koji su jednaki onima za sukladnost proizvodnje propisanima u članku 12. 
stavcima 1. i 2. Direktive 2007/46/EZ i to čkama 1. i 2. Priloga X. toj 
Direktivi. Ako je bilo koje homologacijsko tijelo ili tijelo za nadzorno 
ispitivanje države članice dostavilo informacije homologacijskom tijelu, 
potonje tijelo dopunjava izvješ ća o praćenju u uporabi koja je isporu čio 
proizvođač. 
2.2. Stavak 9.3.5.2. Pravilnika UNECE-a br. 83 mijenja se uz dodatak slije ­
dećeg novog podstavka:  
„… 
Vozila malih proizvodnih serija s manje od 1 000 vozila po porodici po 
OBD-u izuzeta su od minimalnih zahtjeva IUPR kao i zahtjeva da ih 
dokaže homologacijskom tijelu.”  
2.3. Pozivanje na „ugovorne strane” smatra se pozivanjem na „države članice”. 
2.4. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ­ 
ćim: 
Vozilo mora pripadati tipu vozila koji je homologiran u skladu s ovom 
Uredbom i na koji se odnosi potvrda o sukladnosti u skladu s Direktivom 
2007/46/EZ. Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Uniji.  
2.5. Upu ćivanje u stavku 2.2. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
Sporazum iz 1958. godine smatra se upu ćivanjem na Direktivu 
2007/46/EZ.  
2.6. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ­ 
ćim: 
Sadržaj olova ili sumpora u uzorku goriva iz spremnika vozila mora zado ­
voljavati primjenjive norme propisane u Direktivi 2009/30/EZ Europskog 
parlamenta i Vije ća ( 1 ) i ne smije biti tragova uporabe neodgovaraju ćega 
goriva. Mogu se obaviti provjere u ispušnoj cijevi.  
2.7. Upu ćivanje u stavku 4.1. Priloga 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „ispi ­
tivanja emisija u skladu s Prilogom 4.a” smatra se upu ćivanjem na „ispi ­
tivanja emisija provedena u skladu s Prilogom XXI. ovoj Uredbi.”  ▼B 
( 1 ) SL L 140, 5.6.2009., str. 88.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8. Upu ćivanje u stavku 4.1. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
„stavak 6.3. Priloga 4.a” smatra se upu ćivanjem na „stavak 1.2.6. Podpri ­
loga 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi”.  
2.9. Upu ćivanje u stavku 4.4. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „Spo ­
razum iz 1958. godine” smatra se upu ćivanjem na „ članak 13. stavak 1. ili 
2. Direktive 2007/46/EZ”.  
▼M3 
2.10. U stavku 3.2.1., stavku 4.2. i bilješkama 1. i 2. Dodatka 4. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 upu ćivanje na grani čne vrijednosti navedene u tablici 
1. stavka 5.3.1.4. smatra se upu ćivanjem na tablicu 2. Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007.  
DIO B 
NOVA METODOLOGIJA ZA PROVJERU SUKLADNOSTI U UPORABI  
1. Uvod 
Ovaj se dio primjenjuje na vozila kategorije M i N1 razreda I utemeljena 
na tipovima homologiranima nakon 1. sije čnja 2019. i na sva vozila 
registrirana nakon 1. rujna 2019. te na vozila kategorije N1 razreda II 
i III i N2 utemeljena na tipovima homologiranima nakon 1. rujna 2019. i 
registrirana nakon 1. rujna 2020.  
U njoj se utvrđuju zahtjevi za sukladnost u uporabi (ISC) namijenjeni 
provjeravanju sukladnosti s grani čnim vrijednostima za ispušne emisije 
(uključujući na niskim temperaturama) i emisije nastale isparavanjem 
tijekom radnog vijeka vozila od najviše pet godina ili 100 000 km, 
koji god se uvjet prije ispuni.  
2. Opis postupka 
Slika B.1.  
Prikaz postupka za sukladnost u uporabi (pri čemu je GTAA 
dodjelitelj homologacije, tj. homologacijsko tijelo koje je dodijelilo 
homologaciju, a OEM proizvo đač)
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. Definicija porodice po ISC-u  
Porodica po ISC-u sastavljena je od sljede ćih vozila:  
(a) za ispušne emisije (ispitivanja tipa 1. i 6.) vozila obuhva ćena poro­
dicom po ispitivanju PEMS-om, kako je opisano u Dodatku 7. 
Prilogu III.A; 
(b) za emisije nastale isparavanjem (ispitivanje tipa 4.) vozila obuhva ­ 
ćena porodicom po emisijama nastalima isparavanjem, kako je 
opisano u to čki 5.5. Priloga VI. 
4. Prikupljanje informacija i procjena rizika  
Dodjelitelj homologacije prikuplja sve relevantne informacije o mogu ćim 
nesukladnostima važnima za donošenje odluke koje porodice po ISC-u 
treba provjeriti u odre đenoj godini. Dodjelitelj homologacije uzima u 
obzir osobito informacije koje ukazuju na tipove vozila s velikim emisi ­
jama u uvjetima stvarne vožnje. Te se informacije prikupljaju primjenom 
odgovaraju ćih metoda, me đu kojima mogu biti daljinska senzorska o čita­
nja, mjerenja pojednostavljenim ugra đenim sustavima za mjerenje emisija 
(SEMS-ovi) i ispitivanja PEMS-om. Broj i razmjer prekora čenja opažen 
tijekom ispitivanja može se upotrijebiti za sastavljanje popisa prioriteta za 
ispitivanje ISC-a.  
U okviru informacija koje se dostavljaju radi provjere ISC-a svaki proiz ­
vođač mora dodjelitelju homologacije prijaviti svaki jamstveni zahtjev 
primljen u vezi s emisijama te sve radove povezane s emisijama obav ­
ljene na temelju jamstvenog popravka ili zabilježene tijekom održavanja, 
služeći se formatom koji su to tijelo i proizvo đač dogovorili u vrijeme 
homologacije. Informacije moraju sadržavati u čestalost i prirodu kvarova 
sastavnih dijelova i sustava povezanih s emisijama po porodici po ISC-u. 
Izvješć a se podnose barem jednom godišnje za svaku porodicu vozila po 
ISC-u tijekom cijelog razdoblja u kojem se provode provjere sukladnosti 
u uporabi u skladu s člankom 9. stavkom 3.  
Na temelju informacija iz prvog i drugog stavka dodjelitelj homologacije 
donosi po četnu procjenu rizika od toga da porodica po ISC-u nije u 
skladu s propisima o sukladnosti u uporabi te na temelju te procjene 
odlučuje koje će porodice ispitati i koje tipove ispitivanja provesti na 
temelju odredaba o sukladnosti u uporabi. Uz to, dodjelitelj homologacije 
može na temelju sluč ajnog odabira odabrati porodice po ISC-u za ispi ­
tivanje.  
5. Ispitivanje ISC-a  
Proizvođač provodi ispitivanje ISC-a za ispušne emisije koje se sastoji od 
barem ispitivanja tipa 1. za sve porodice po ISC-u. Proizvo đač može 
također provesti ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje, tipa 4. i 
tipa 6. za sve porodice po ISC-u ili za dio njih. Proizvo đač dodjelitelju 
homologacije dostavlja sve rezultate ispitivanja ISC-a služe ći se elektro ­
ničkom platformom za sukladnost u uporabi iz to čke 5.9.  
Dodjelitelj homologacije svake godine provjerava odgovaraju ći broj 
porodica po ISC-u, kako je utvr đeno u točki 5.4. Dodjelitelj homologa ­
cije unosi sve rezultate ispitivanja ISC-a na elektroni čku platformu za 
sukladnost u uporabi iz toč ke 5.9.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akreditirani laboratoriji ili tehni čke službe smiju provjeriti neograni čen 
broj porodica po ISC-u svake godine. Akreditirani laboratoriji ili tehni čke 
službe dodjelitelju homologacije dostavljaju sve rezultate ispitivanja ISC- 
a služeći se elektroni čkom platformom za sukladnost u uporabi iz 
točke 5.9.  
5.1. Osiguranje kvalitete ispitivanja  
Inspekcijska tijela i laboratoriji koji provjeravaju ISC, a koji nisu ovla ­ 
štene tehni čke službe, moraju radi postupka ispitivanja ISC-a dobiti akre ­
ditaciju na temelju norme EN ISO/IEC 17020:2012. Laboratoriji koji 
provode ispitivanja ISC-a, a koji nisu ovlaštene tehni čke službe u 
smislu članka 41. Direktive 2007/46, smiju provoditi ispitivanja ISC-a 
isključivo ako su akreditirani na temelju norme EN ISO/IEC 17025:2017.  
Dodjelitelj homologacije svake godine provodi kontrolu provjera ISC-a 
koje je proveo proizvo đač. Dodjelitelj homologacije može provesti 
kontrolu i provjere ISC-a koje su proveli akreditirani laboratoriji i 
tehničke službe. Kontrola se temelji na informacijama koje su dostavili 
proizvođači, akreditirani laboratoriji ili tehni čke službe, koje sadržavaju 
barem detaljno izvješ će o ISC-u u skladu s Dodatkom 3. Dodjelitelj 
homologacije može od proizvo đača, akreditiranih laboratorija ili tehni čke 
službe zatražiti dostavljanje dodatnih informacija.  
5.2. Akreditirani laboratorij i tehni čke službe i objavljivanje ispitnih rezultata  
Čim rezultati ocjenjivanja sukladnosti i korektivne mjere za odre đenu 
porodicu po ISC-u postanu dostupni, dodjelitelj homologacije obavje ­ 
šćuje o tome akreditirane laboratorije ili tehni čke službe koji su dostavili 
ispitne rezultate za tu porodicu.  
Rezultati ispitivanja, koji uključuju detaljne podatke za sva ispitana 
vozila, mogu se objaviti javnosti nakon što dodjelitelj homologacije 
objavi godišnje izvješ će ili rezultate pojedina čnog postupka ispitivanja 
ISC-a ili nakon što statisti čki postupak (vidjeti to čku 5.10.) bude okon čan 
bez rezultata. Ako se rezultati ispitivanja ISC-a objave, dodjelitelj homo ­
logacije koji je uvrstio te rezultate upu ćuje na to godišnje izvješ će. 
5.3. Vrste ispitivanja  
Ispitivanje ISC-a provodi se samo na vozilima odabranima u skladu s 
Dodatkom 1. 
Ispitivanje ISC-a ispitivanjem tipa 1. provodi se u skladu s 
Prilogom XXI. 
Ispitivanje ISC-a ispitivanjem stvarnih emisija tijekom vožnje provodi se 
u skladu s Prilogom III.A, ispitivanje tipa 4. provodi se u skladu s 
Dodatkom 2 ovom Prilogu i ispitivanje tipa 6. provodi se u skladu s 
Prilogom VIII.  
5.4. U čestalost i opseg ispitivanja ISC-a  
Razdoblje izme đu započinjanja dviju provjera sukladnosti u uporabi koje 
provodi proizvo đač za neku porodicu po ISC-u ne smije biti dulje od 24 
mjeseca.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
Učestalost ispitivanja ISC-a koje provodi dodjelitelj homologacije temelji 
se na metodologiji za procjenu rizika u skladu s me đunarodnom normom 
ISO 31000:2018 – Upravljanje rizicima – Nač ela i smjernice i uklju čuje 
rezultate po četne procjene provedene u skladu s to čkom 4.  
Od 1. sije čnja 2020. dodjelitelj homologacije provodi ispitivanja tipa 1. i 
stvarnih emisija tijekom vožnje na najmanje 5 % porodica po ISC-u ili 
na barem dvije porodice po ISC-u po proizvo đaču svake godine, ako je 
moguće. Zahtjev za ispitivanje najmanje 5 % ili barem dvije porodice po 
ISC-u po proizvo đaču svake godine ne primjenjuje se na male proizvo ­ 
đače. Kako bi osigurao sukladnost u skladu s člankom 8. stavkom 3., 
dodjelitelj homologacije osigurava da je pokriveno što više porodica po 
ISC-u i da je u odre đenoj porodici po ISC-u pokriven što ve ći raspon 
starosti vozila. Dodjelitelj homologacije mora u roku od 12 mjeseci 
dovršiti statisti čki postupak za svaku porodicu po ISC-u koji je zapo čeo. 
Nije propisan zahtjev za minimalnu u čestalost ispitivanja ISC-a tipa 4. 
ili 6.  
5.5. Dodjelitelji homologacije i financiranje ispitivanja ISC-a  
Dodjelitelj homologacije dužan je osigurati da je raspoloživo dovoljno 
sredstava za pokrivanje troškova ispitivanja ISC-a. Ne dovode ći u pitanje 
nacionalno pravo, ti se troškovi napla ćuju iz naknada koje dodjelitelj 
homologacije ubire od proizvo đača. Te naknade pokrivaju ispitivanje 
ISC-a za 5 % ili najmanje dvije porodice po ISC-u po proizvo đaču 
svake godine.  
5.6. Plan ispitivanja  
Kad provodi ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje za potrebe ISC-a, 
dodjelitelj homologacije sastavlja plan ispitivanja. Taj plan sadržava ispi ­
tivanje radi provjere sukladnosti u uporabi u nizu razli čitih uvjeta u 
skladu s Prilogom III.A.  
5.7. Odabir vozila za ispitivanje ISC-a  
Prikupljene informacije moraju biti dovoljno sveobuhvatne kako bi se 
osiguralo da se može ocijeniti radni u činak za vozila koja se upotreb ­
ljavaju i održavaju na odgovaraju ći način. Tablice u Dodatku 1. upotreb ­
ljavaju se kako bi se odlu čilo može li vozilo biti odabrano za potrebe 
ispitivanja ISC-a. Kad se vozila provjeravaju na temelju tablica iz 
Dodatka 1., ako postoje dokazi da su dijelovi sustava za kontrolu 
emisija ošte ćeni, neka se vozila mogu proglasiti neispravnima pa se ne 
ispituju tijekom ISC-a.  
Isto se vozilo može upotrijebiti za provo đenje više od jednog tipa ispi­
tivanja (tip 1., RDE, tip 4., tip 6.) i sastavljanje odgovaraju ćih ispitnih 
izvješć a, ali isklju čivo ako se za potrebe statisti čkog postupka uzme prvo 
valjano ispitivanje svakog tipa.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Op ći zahtjevi  
Vozilo mora pripadati porodici po ISC-u, kako je opisana u to čki 3., i 
biti u skladu s kriterijima provjera iz tablice u Dodatku 1. Mora biti 
registrirano u Uniji te barem 90 % vremena vožnje biti voženo u 
Uniji. Ispitivanje emisija može se provesti u geografskoj regiji razli čitoj 
od one u kojoj su vozila odabrana.  
Uz odabrana vozila mora biti priložena evidencija održavanja koja doka ­
zuje da je vozilo bilo pravilno održavano i servisirano u skladu s prepo­
rukama proizvo đača te da su za zamjene dijelova povezanih s emisijama 
upotrebljavani samo originalni dijelovi.  
Iz ispitivanja ISC-a isklju čuju se vozila koja pokazuje znakove zloupo ­
raba, neodgovaraju će upotrebe koja bi mogla utjecati na vrijednosti 
emisija, nedopuštenih zahvata ili uvjeta zbog kojih može do ći do nesi­
gurna rada.  
Na vozilima ne smiju biti napravljene aerodinami čke preinake koje se ne 
mogu ukloniti prije ispitivanja.  
Vozilo se isklju čuje iz ispitivanja ISC-a ako je iz informacija pohranjenih 
u ugrađenom računalu vidljivo da je vozilo radilo nakon što se pojavio 
kod kvara, a da popravak nije obavljen u skladu s proizvo đačevim 
specifikacijama.  
Vozilo se isklju čuje iz ispitivanja ISC-a ako gorivo u spremniku vozila 
ne ispunjava primjenjive standarde utvr đene u Direktivi 98/70/EZ Europ ­
skog parlamenta i Vije ća ( 1 ) ili ako postoji dokaz ili evidencija da je 
napajano krivim tipom goriva.  
5.7.2. Pregled i održavanje vozila  
Prije ili nakon početka ispitivanja ISC-a na vozilima prihvać enima za 
ispitivanje provode se dijagnoza kvarova i sve nužno redovito održavanje 
u skladu s Dodatkom 1.  
Provode se sljedeće provjere: provjera OBD-a (prije ili nakon ispitiva ­
nja), vizualna provjera svijetle li indikatori neispravnosti te provjera 
cjelovitosti filtra zraka, svih pogonskih remena, razina svih tekuć ina, 
radijatora, čepova radijatora i otvora za punjenje spremnika za gorivo, 
svih vakuumskih crijeva i crijeva dovoda goriva i elektri čnog ožičenja 
povezanog sa sustavom za naknadnu obradu; provjera podešenosti i/ili 
prisutnosti nedopuštenih zahvata na sustavima za paljenje, doziranje 
goriva i ure đajima za kontrolu one čišćenja.  
Ako bi trebalo obaviti planirani redovni servis u sljede ćih 800 km 
vožnje, servis se obavlja.  
Prije ispitivanja tipa 4. uklanja se teku ćina za pranje stakla i zamjenjuje 
toplom vodom.  
Uzima se uzorak goriva i čuva u skladu sa zahtjevima iz Priloga III.A 
radi daljnje analize u slu čaju odluke o neuspjehu.  ▼M3 
( 1 ) Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 13. listopada 1998. o kakvo ći 
benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vije ća 93/12/EEZ (SL L 350), str. 58.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Svi se kvarovi moraju zabilježiti. Kad se pojavi kvar na napravama za 
kontrolu one čišćenja, vozilo se bilježi kao neispravno i ne upotrebljava 
za daljnje ispitivanje, ali taj se kvar treba uzeti u obzir radi ocjenjivanja 
sukladnosti koje se provodi u skladu s toč kom 6.1.  
5.8. Veli čina uzorka  
Ako proizvo đač primjenjuje statistički postupak iz toč ke 5.10. za ispiti ­
vanje tipa 1., broj skupina uzoraka utvr đuje se na temelju godišnje 
prodaje porodice po ISC-u u Uniji, kako je utvr đeno u sljede ćoj tablici:  
Tablica B.1 
Broj skupina uzoraka za ispitivanje ISC-a ispitivanjem tipa 1.  
Broj registracija vozila u EU-u po kalendarskoj 
godini u razdoblju uzorkovanja  Broj skupi na uzoraka 
(za ispitivanje tipa 1.)  
do 100 000 1  
od 100 001 do 200 000 2  
više od 200 000 3  
Svaka skupina uzoraka mora sadržavati dovoljno tipova vozila kako bi se 
osiguralo da je obuhva ćeno najmanje 20 % ukupne prodaje te porodice. 
Ako se za potrebe ispitivanja porodice treba ispitati više od jedne skupine 
uzoraka, vozila druge i tre će skupine uzoraka moraju predstavljati druge 
uvjete uporabe od vozila odabranih za prvi uzorak.  
5.9. Upotreba elektroničke platforme za potrebe sukladnosti u uporabi i 
pristup podacima potrebnima za ispitivanje  
Komisija je du žna uspostaviti elektroni čku platformu kako bi olakšala 
razmjenu podataka izme đu proizvo đača, akreditiranih laboratorija ili 
tehničkih službi s jedne strane i dodjelitelja homologacije s druge 
strane te donošenje odluke o prolazu ili neuspjehu za uzorak.  
Proizvođač je du žan pripremiti paket transparentnosti ispitivanja iz članka 
5. stavka 12. u formatu utvr đenom u tablicama 1. i 2. Dodatka 5. i u 
tablici u ovoj toč ki te ga dostaviti dodjelitelju homologacije s obzirom na 
emisije. Tablica 2. iz Dodatka 5. upotrebljava se kako bi se vozila iz iste 
porodice mogla odabrati za ispitivanje te zajedno s tablicom 1. daje 
dovoljno informacija da bi se vozila mogla ispitati.  
Od trenutka kad elektroni čka platforma iz prvog stavka postane dostupna, 
dodjelitelj homologacije s obzirom na emisije na platformu unosi infor ­
macije iz tablica 1. i 2. Dodatka 5. u roku od pet radnih dana od 
zaprimanja.  
Sve informacije iz tablica 1. i 2. Dodatka 5. moraju biti besplatno 
dostupne javnosti u elektroni čkom obliku.  
Sljedeće su informacije tako đer dio paketa transparentnosti ispitivanja te 
ih je proizvo đač dužan besplatno dostaviti u roku od pet radnih dana na 
zahtjev akreditiranog laboratorija ili tehni čke službe.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
ID Unos Opis  
1. poseban postupak za konverziju vozila (4WD 
na 2WD) za ispitivanje na dinamometru, ako 
postoji  kako je definirano u Podprilogu 6. Prilogu XXI., 
točka 2.4.2.4.  
2. upute za na čin rada za dinamometar, ako 
postoje kako aktivirati način rada za dinamometar i 
tijekom homologacijskog ispitivanja  
3. inercijsko usporavanje tijekom homologacijskog 
ispitivanja  ako vozilo može voziti u stanju inercijskog uspo ­
ravanja, upute kako prije ći u taj na čin rada  
4. postupak pražnjenja baterije (OVC-HEV, PEV)  postupak OEM-a za pražnjenje baterije kako bi 
se OVC-HEV pripremio za ispitivanja pri pogonu 
s dopunjavanjem baterije, a PEV za punjenje 
baterije  
5. postupak deaktiviranja svih pomo ćnih uređaja ako se upotrebljava tijekom homologacije  
5.10. Statisti čki postupak 
5.10.1. Op ćenito  
Provjera sukladnosti u uporabi temelji se na statisti čkoj metodi u skladu s 
općim načelima sekvencijalnog uzorkovanja radi pregleda po osobinama. 
Najmanja veli čina uzorka za odluku o prolazu su tri vozila, a najveć a 
kumulativna veli čina uzorka je deset vozila za ispitivanja tipa 1. i 
stvarnih emisija tijekom vožnje.  
Za ispitivanja tipa 4. i tipa 6. može se upotrijebiti pojednostavnjena 
metoda u kojoj se uzorak sastoji od tri vozila te se ispitivanje smatra 
neuspješnim ako sva tri vozila ne pro đu na ispitivanju, a prolazom ako 
sva tri vozila pro đu na ispitivanju. Ako su dva od tri ispitivanja ocije ­
njena kao prolaz ili neuspjeh, homologacijsko tijelo može odlu čiti 
provesti dodatna ispitivanja ili prije ći na ocjenjivanje sukladnosti u 
skladu s to čkom 6.1.  
Ispitni rezultati se ne množe s faktorima pogoršanja.  
Za vozila s deklariranim maksimalnim vrijednostima RDE-a u to čki 48.2. 
certifikata o sukladnosti, kako je opisano u Prilogu IX. Direktivi 
2007/46/EZ, koja je niža od grani čne vrijednosti emisija utvr đene u 
Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007, sukladnost se provjerava i u 
odnosu na deklariranu maksimalnu vrijednost RDE-a pove ćanu za tole ­
ranciju iz toč ke 2.1.1. Priloga III.A i u odnosu na grani čnu vrijednost 
koja se ne smije prekora čiti iz odjeljka 2.1. tog Priloga. Ako se utvrdi da 
uzorak prekora čuje deklariranu maksimalnu vrijednost RDE-a pove ćanu 
za toleranciju zbog dodatne mjerne nesigurnosti, ali je unutar grani čne 
vrijednosti koja se ne smije prekora čiti, dodjelitelj homologacije zahtijeva 
od proizvo đača da poduzme korektivne mjere.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Prije provo đenja prvog ispitivanja ISC-a proizvo đač, akreditirani labora ­
torij ili tehni čka služba („strana”) obavješ ćuje dodjelitelja homologacije o 
svojoj namjeri da provede ispitivanje sukladnosti u uporabi odre đene 
porodice vozila. Nakon obavijesti dodjelitelj homologacije otvara novi 
statistički spis radi obrade rezultata svake relevantne kombinacije slje ­
dećih parametara za tu stranu ili agregaciju strana: porodice vozila, tipa 
ispitivanja emisija i one čišćujuće tvari. Za svaku se relevantnu kombi ­
naciju tih parametara vodi odvojeni statisti čki postupak.  
Dodjelitelj homologacije u svaki statisti čki spis unosi samo rezultate koje 
je dostavila odgovaraju ća strana. Dodjelitelj homologacije vodi eviden ­
ciju broja provedenih ispitivanja, broja neuspjeha i prolaza na ispitiva ­
njima i ostalih podataka potrebnih za statisti čki postupak.  
Budući da istovremeno može biti više od jednog otvorenog statisti čkog 
postupka za neku kombinaciju tipa ispitivanja i porodice vozila, jedna 
strana smije dostavljati ispitne rezultate samo jednom za jedan statisti čki 
postupak za tu kombinaciju tipa ispitivanja i porodice vozila. Svako se 
ispitivanje prijavljuje samo jednom i sva se ispitivanja (valjano, neva ­
ljano, prolaz ili neuspjeh itd.) prijavljuju.  
Svaki statisti čki postupak za ISC ostaje otvoren do postizanja rezultata, 
tj. odluke o prolazu ili neuspjehu na temelju statisti čkog postupka za 
uzorak u skladu s to čkom 5.10.5. Me đutim, ako se rezultat ne postigne 
u roku od 12 mjeseci od otvaranja statisti čkog spisa, dodjelitelj homolo ­
gacije zatvara taj spis osim ako ne donese odluku o tome da se u 
sljedećih 6 mjeseci treba provesti puno ispitivanje za taj spis.  
5.10.2. Agregacija rezultata ispitivanja ISC-a  
Ispitni rezultati iz dva ili više akreditirana laboratorija ili tehni čke službe 
mogu se agregirati za potrebe zajedni čkog statisti čkog postupka. Agre­
gacija ispitnih rezultata zahtijeva pisani pristanak svih strana koje prilažu 
ispitne rezultate u agregaciju te obavješ ćivanje dodjelitelja homologacije 
prije početka ispitivanja. Jedna od strana koje agregiraju ispitne rezultate 
imenuje se voditeljem agregata i time postaje odgovorna za dostavljanje 
podataka dodjelitelju homologacije i za komunikaciju s tim tijelom.  
5.10.3. Ishod pojedinač nog ispitivanja: prolaz, neuspjeh ili nevaljano ispitivanje  
Smatra se da je na ispitivanju ISC-a s obzirom na emisije postignut 
„prolaz” za jednu ili više one čišćujućih tvari ako rezultat ispitivanja 
emisija nije ve ći od grani čne vrijednosti emisija iz Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007 za taj tip ispitivanja.  
Smatra se da je na ispitivanju emisija postignut „neuspjeh” za jednu ili 
više onečišćujućih tvari ako je rezultat ispitivanja emisija ve ći od odgo­
varajuće granične vrijednosti emisija za taj tip ispitivanja. Svaki neuspjeh 
na ispitivanju pove ćava broja č f (vidjeti toč ku 5.10.5.) za 1 za tu stati ­
stičku obradu.  
Smatra se da je ispitivanje ISC-a s obzirom na emisije nevaljano ako se 
ne poštuju zahtjevi za ispitivanje iz to čke 5.3. Nevaljani ispitni rezultati 
izuzimaju se iz statisti čkog postupka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
Rezultati svih ispitivanja ISC-a dostavljaju se dodjelitelju homologacije u 
roku od deset radnih dana od provo đenja svakog ispitivanja. Uz ispitne 
rezultate prilaže se sveobuhvatno ispitno izvješ će na kraju ispitivanja. 
Rezultati se uvrš ćuju u uzorak prema kronološkom redoslijedu provo đe­
nja. 
Dodjelitelj homologacije uvršćuje sve valjane rezultate ispitivanja emisija 
u odgovaraju ći otvoreni statisti čki postupak dok se ne dobije rezultat 
„prolaz uzorka” ili „neuspjeh uzorka” u skladu s to čkom 5.10.5.  
5.10.4. Postupanje s netipičnim vrijednostima  
Ako u uzorku postoje netipi čne vrijednosti, rezultat statisti čkog postupka 
može biti „neuspjeh” u skladu s postupcima opisanima u nastavku.  
Netipične vrijednosti razvrstavaju se na srednje i krajnje.  
Rezultat ispitivanja emisija smatra se srednjom netipi čnom vrijednošć u 
ako je najmanje 1,3 puta ve ći od primjenjive grani čne vrijednosti emisija. 
Prisutnost dviju takvih netipi čnih vrijednosti u uzorku zna či „neuspjeh 
uzorka”.  
Rezultat ispitivanja emisija smatra se krajnjom netipi čnom vrijednošć u 
ako je najmanje 2,5 puta ve ći od primjenjive grani čne vrijednosti emisija. 
Prisutnost jedne takve netipi čne vrijednosti u uzorku zna či „neuspjeh 
uzorka”. U tom se sluč aju proizvo đaču i dodjelitelju homologacije 
javlja registarski broj tog vozila. Ta se mogu ćnost mora priop ćiti vlasni­
cima vozila prije ispitivanja.  
5.10.5. Odluka o prolazu/neuspjehu uzorka  
Za potrebe odlu čivanja o prolazu/neuspjehu uzorka, „p” je broj ispitnih 
rezultata ocijenjenih kao prolaz, a „f” kao neuspjeh. Svaki ispitni rezultat 
ocijenjen kao prolaz pove ćava „p” za 1, a svaki ispitni rezultat ocijenjen 
kao neuspjeh pove ćava „f” za 1 u odgovaraju ćem statisti čkom postupku.  
Nakon uvrš tavanja valjanih rezultata ispitivanja emisija u otvoreni stati ­
stički postupak homologacijsko tijelo:  
— a žurira kumulativnu veli činu uzorka „n” za taj postupak kako bi 
odgovarao ukupnom broju valjanih ispitivanja emisija uvrštenih u 
taj statisti čki postupak;  
— nakon ocjenjivanja rezultata ažurira broj prolaza „p” i broj neuspjeha 
„f”; 
— izračunava broj srednjih i krajnjih netipi čnih vrijednosti u uzorku u 
skladu s to čkom 5.10.4.;  
— provjerava je li na temelju postupka opisanog u nastavku donesena 
odluka.  
Odluka ovisi o kumulativnoj veli čini uzorka „n”, broja rezultata koji su 
prolaza i neuspjeh „p” odnosno „f” i broja srednjih i/ili krajnjih neti ­
pičnih vrijednosti u uzorku. U donošenju odluke o prolazu ili neuspjehu  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
uzorka za ISC dodjelitelj homologacije upotrebljava tablicu na slici B.2. 
za vozila na temelju tipova homologiranih od 1. sije čnja 2020. i tablicu 
na slici B.2.a za vozila na temelju tipova homologiranih do 31. prosinca 
2019. Tablica pokazuje odluku koju treba donijeti za kumulativnu veli ­ 
činu uzorka „n” i broj neuspjeha „f”.  
U statisti čkom postupku za zadanu kombinaciju porodice vozila, tipa 
ispitivanja emisija i one čišćujuće tvari mogu će su dvije odluke:  
„prolaz uzorka”, koja se donosi ako primjenjiva tablica na slici B.2. 
odnosno B.2.a pokaže rezultat „PROLAZ” za trenuta čnu kumulativnu 
veličinu uzorka „n” i broj neuspjeha „f”; 
„neuspjeh uzorka”, koja se donosi ako je za zadanu kumulativnu veli činu 
uzorka „n” ispunjen barem jedan od sljede ćih uvjeta:  
— primjenjiva tablica na slici B.2. odnosno B.2.a pokazuje rezultat 
„NEUSPJEH” za trenuta čnu kumulativnu veli činu uzorka „n” i broj 
neuspjeha „f”;  
— prisutnost dvije srednje netipi čne vrijednosti;  
— prisutnost jedne krajnje netipi čne vrijednosti.  
Ako se ne donese odluka, statisti čki postupak ostaje otvoren te se uvršta ­
vaju dodatni rezultati dok se odluka ne donese ili dok se postupak ne 
zatvori u skladu s toč kom 5.10.1. 
Slika B.2.  
Tablica za statistički postupak za vozila na temelju tipova homologiranih od 1. sije čnja 2020. 
(OTVORENO zna či da se odluka ne može donijeti).
 broj neuspješnih rezultata f 10 NEUSPJEH  
9 NEUSPJEH  NEUSPJEH  
8 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
7 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
6 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
5 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ 
4 NEUSPJEH  NEUSPJEH  OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ 
3 NEUSPJEH  NEUSPJEH  OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ 
2 OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
1 OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
0 PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
3 4  5  6  7  8  9  10 
Kumulativna veli čina uzorka n ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
Slika B.2.a.  
Tablica za statisti čki postupak za vozila na temelju tipova homologiranih do 31. prosinca 2019. 
(OTVORENO zna či da se odluka ne može donijeti).
 broj neuspješnih rezultata f 10 NEUSPJEH  
9 NEUSPJEH  NEUSPJEH  
8 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
7 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
6 NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  NEUSPJEH  
5 NEUSPJEH  OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ 
4 OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ 
3 OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ  PROLAZ PROLAZ 
2 OTVO­
RENO OTVO­
RENO OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
1 OTVO­
RENO PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
0 PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ PROLAZ 
3 4  5  6  7  8  9  10 
Kumulativna veli čina uzorka n 
5.10.6. ISC za dovršena vozila i vozila za posebne namjene  
Proizvođač osnovnog vozila odre đuje dopuštene vrijednosti za parametre 
iz tablice B.3. Dopuštene vrijednosti parametara za svaku porodicu 
bilježe se u opisnom dokumentu homologacije s obzirom na emisije 
(vidjeti Dodatak 3. Prilogu I.) i na popis transparentnosti br. 1 
Dodatka 5. (redci od 45 do 48). Proizvo đač drugog stupnja smije 
upotrebljavati vrijednosti emisija osnovnog vozila samo ako je dovršeno 
vozilo i dalje unutar dopuštenih vrijednosti parametara. Vrijednosti para ­
metara za svako dovršeno vozilo bilježe se u njegov certifikat o suklad ­
nosti.  
Tablica B.3  
Dopu štene vrijednosti parametara za višestupanjsku homologaciju i 
vozila posebne namjene kako bi se dopustila upotreba homologacije 
osnovnog tipa vozila s obzirom na emisije  
Vrijednosti parametara:  Dopu štene vrijednosti od – 
do: 
Konačna masa vozila u voznom stanju (u 
kg) 
Čeona povr šina kona čnog vozila (u cm  2 ) 
Otpor kotrljanja (kg/t)  
Projekcija čeone povr šine ulaza za zrak na 
prednjoj rešetki (u cm  2 ) 
Ako se dovršeno vozilo ili vozilo za posebnu namjenu ispita, a rezultat je 
niži od primjenjive grani čne vrijednosti emisija, vozilo se smatra 
prolazom za porodicu po ISC-u za potrebe to čke 5.10.3.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Ako je rezultat ispitivanja dovršenog vozila ili vozila za posebnu 
namjenu viši od primjenjive grani čne vrijednosti emisija, ali nije više 
od 1,3 puta viši, ispitiva č provjerava sukladnost vozila s vrijednostima 
u tablici B.3. Svaka nesukladnost s tim vrijednostima prijavljuje se 
dodjelitelju homologacije. Ako vozilo nije sukladno s tim vrijednostima, 
dodjelitelj homologacije istražuje razloge za nesukladnost i poduzima 
odgovaraju će mjere, uklju čujući povlačenje homologacije, s obzirom na 
proizvođača dovršenog vozila ili vozila posebne namjene kako bi se 
ponovno uspostavila sukladnost. Ako je vozilo sukladno s vrijednostima 
u tablici B.3, smatra se ozna čenim vozilom za porodicu po ISC-u za 
potrebe toč ke 6.1.  
Ako je rezultat ispitivanja već i od 1,3 primjenjive grani čne vrijednosti 
emisija, smatra se neuspjehom za porodicu po ISC-u za potrebe to čke 
6.1., ali ne i kao netipi čna vrijednost za tu porodicu po ISC-u. Ako 
dovršeno vozilo ili vozilo za posebnu namjenu nije sukladno s vrijedno ­
stima u tablici B.3, to se prijavljuje dodjelitelju homologacije, koji onda 
istražuje razloge za nesukladnost i poduzima odgovaraju će mjere, uklju ­ 
čujući povlačenje homologacije, s obzirom na proizvo đača dovršenog 
vozila ili vozila posebne namjene kako bi se ponovno uspostavila suklad ­
nost.  
6. Ocjenjivanje sukladnosti  
6.1. U roku od deset dana od kraja ispitivanja ISC-a za uzorak iz to čke 
5.10.5. dodjelitelj homologacije zajedno s proizvo đačem pokre će detaljnu 
istragu kako bi odlu čilo je li porodica po ISC-u (ili njezin dio) u skladu s 
pravilima za ISC i jesu li potrebne korektivne mjere. Za višestupanjsku 
homologaciju i vozila za posebnu namjenu dodjelitelj homologacije 
provodi detaljnu istragu ako se pojave najmanje tri neispravna vozila s 
istim kvarom ili pet ozna čenih vozila u istoj porodici po ISC-u, kako je 
utvrđeno u točki 5.10.6.  
6.2. Dodjelitelj homologacije dužan je osigurati da je raspoloživo dovoljno 
sredstava za pokrivanje troškova ocjenjivanja sukladnosti. Ne dovode ći u 
pitanje nacionalno pravo, ti se troškovi napla ćuju iz naknada koje dodje ­
litelj homologacije ubire od proizvo đača. Te naknade pokrivaju sva ispi ­
tivanja i provjere koje treba provesti kako bi se ocijenila sukladnost.  
6.3. Na zahtjev proizvo đača dodjelitelj homologacije može proširiti istragu na 
vozila istog proizvo đača u uporabi koja pripadaju drugim porodicama po 
ISC-u i koja vjerojatno imaju iste nedostatke.  
6.4. Detaljna istraga ne smije trajati dulje od 60 radnih dana nakon što je 
dodjelitelj homologacije zapo čne. Dodjelitelj homologacije može provesti 
dodatna ispitivanja ISC-a kako bi utvrdio zašto vozila nisu prošla na 
izvornim ispitivanjima ISC-a. Dodatna ispitivanja provode se u sli čnim 
uvjetima kao i izvorna neuspješna ispitivanja ISC-a.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Na zahtjev dodjelitelja homologacije proizvo đač mora dostaviti dodatne 
informacije u kojima osobito ukazuje na mogu će uzroke kvarova, dije ­
love porodice koji mogu njima biti zahva ćene, mogu ćnost da druge 
porodice budu zahva ćene ili razlog zašto problem zbog kojeg su 
izvorna ispitivanja ISC-a imala za ishod neuspjeh nije povezan sa suklad ­
nošću u uporabi, ako je primjenjivo. Proizvo đaču se daje prilika da 
dokaže da su se odredbe o sukladnosti u uporabi poštovale.  
6.5. U roku iz to čke 6.3. dodjelitelj homologacije donosi odluku o sukladnosti 
i potrebi primjene korektivnih mjera za porodicu po ISC-u obuhva ćenu 
detaljnom istragom te o tome obavješ ćuje proizvo đača. 
7. Korektivne mjere  
7.1. Proizvo đač izrađuje plan korektivnih mjera te ga dostavlja dodjelitelju 
homologacije u roku od 45 radnih dana od obavijesti iz to čke 6.4. Taj se 
rok može produljiti za najviše 30 radnih dana ako proizvo đač dokaže 
dodjelitelju homologacije da je potrebno dodatno vrijeme kako bi se 
istražila nesukladnost.  
7.2. Korektivne mjere koje zahtijeva dodjelitelj homologacije moraju sadrža ­
vati razumno osmišljena i nužna ispitivanja sastavnih dijelova i vozila 
kako bi se dokazale djelotvornost i trajnost korektivnih mjera.  
7.3. Proizvo đač označava plan korektivnih mjera jedinstvenim identifikacij ­
skim nazivom ili brojem. U planu korektivnih mjera mora se navesti 
barem:  
a. opis svakog tipa vozila s obzirom na emisije obuhva ćenog planom 
korektivnih mjera;  
b. opis konkretnih preinaka, izmjena, popravaka, ispravaka, prilagodbi i 
ostalih promjena koje treba napraviti kako bi vozila postala sukladna, 
uključujući sažeti prikaz podataka i tehni čkih studija u prilog odluci 
proizvođača u pogledu poduzimanja konkretnih korektivnih mjera;  
c. opis metode kojom proizvo đač obavješć uje vlasnike vozila o plani ­
ranim korektivnim mjerama;  
d. opis odgovaraju ćeg održavanja ili odgovaraju će upotrebe, ako postoji, 
što je proizvo đač propisao kao uvjet za popravak na temelju plana 
korektivnih mjera i objašnjenje zašto je taj uvjet potreban;  
e. opis postupka koji vlasnici vozila moraju primijeniti kako bi se ispra ­
vila nesukladnost; u tom se opisu navodi datum nakon kojeg se 
poduzimaju korektivne mjere, procijenjeno vrijeme potrebno da se u 
servisu obavi popravak i mjesta na kojima se može obaviti;  
f. primjer informacija poslanih vlasniku vozila;  
g. kratak opis sustava koji proizvo đač upotrebljava kako bi osigurao 
odgovaraju ću opskrbu sastavnim dijelovima ili sustavima za provo ­ 
đenje korektivnih mjera, uklju čujući informacije o tome kad će odgo­
varajući sastavni dijelovi, softver ili sustavi potrebni za po četak 
primjene korektivnih mjera biti dostupni;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. primjer uputa koje će se poslati u servise koji će obaviti popravak;  
i. opis učinka predloženih korektivnih mjera na emisije, potrošnju 
goriva, ponašanje u vožnji i sigurnost svakoga tipa vozila s obzirom 
na emisije obuhva ćenog planom korektivnih mjera, uklju čujući 
podatke i tehni čke studije na kojima se temelje ti zaklju čci; 
j. ako plan korektivnih mjera sadržava opoziv, opis metode za bilježenje 
popravka mora se dostaviti dodjelitelju homologacije. Ako se upotreb ­
ljava naljepnica, tako đer se dostavlja jedan njezin primjerak.  
Za potrebe toč ke (d) proizvođač ne smije naložiti održavanje ili uvjete 
uporabe koji nisu jasno povezani s nesukladnoš ću i korektivnim 
mjerama.  
7.4. Popravak se mora provesti brzo i u razumnom roku od trenutka kad 
proizvođač primi vozilo na popravak. U roku od 15 radnih dana od 
zaprimanja predloženog plana korektivnih mjera dodjelitelj homologacije 
mora ili odobriti taj plan ili zatražiti novi plan u skladu s to čkom 7.5.  
7.5. Ako dodjelitelj homologacije ne odobri plan korektivnih mjera, proiz ­
vođač sastavlja novi plan i dostavlja ga tom tijelu u roku od 20 radnih 
dana od zaprimanja obavijesti o odluci tog tijela.  
7.6. Ako dodjelitelj homologacije ne odobri drugi plan koji mu proizvo đač 
dostavi, ono poduzima sve odgovaraju će mjere u skladu s člankom 30. 
Direktive 2007/46/EZ, uklju čujući povlačenje homologacije ako je 
nužno, kako bi se ponovno uspostavila sukladnost.  
7.7. Dodjelitelj homologacije obavješ ćuje o svojoj odluci sve države članice i 
Komisiju u roku od 5 radnih dana.  
7.8. Korektivne mjere primjenjuju se na sva vozila porodice po ISC-u (ili 
drugih relevantnih porodica koje je proizvo đač utvrdio u skladu s to čkom 
6.2.) koje bi mogle biti zahva ćene istim nedostatkom. Dodjelitelj homo ­
logacije odlu čuje treba li mijenjati homologaciju.  
7.9. Proizvo đač je odgovoran za izvršenje odobrenog plana korektivnih mjera 
u svim državama članicama i za vo đenje evidencije o svakom vozilu 
uklonjenom s tržišta ili opozvanom i popravljenom te o servisu koji je 
obavio popravak.  
7.10. Proizvo đač je du žan čuvati kopiju svoje korespondencije s kupcima 
zahvaćenih vozila koja se odnosi na plan korektivnih mjera. Proizvo đač 
je dužan i voditi evidenciju o kampanji opoziva, koja uklju čuje ukupan 
broj zahva ćenih vozila po državi č lanici, ukupan broj ve ć opozvanih 
vozila po državi članica i objašnjenje za svako kašnjenje u primjeni 
korektivnih mjera. Proizvo đač svaka dva mjeseca dostavlja evidenciju 
o kampanji opoziva dodjelitelju homologacije, homologacijskim tijelima 
svih država članica i Komisiji.  
7.11. Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da se odobreni plan 
korektivnih mjera primijeni unutar dvije godine na najmanje 90 % zahva ­ 
ćenih vozila registriranih na svojim državnim podru čjima. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Popravak i preinaka ili dodavanje nove opreme bilježi se u certifikat koji 
se daje vlasniku vozila, u koje se mora unijeti broj korektivne kampanje.  
8. Godi šnje izvješć e dodjelitelja homologacije  
Najkasnije do 31. ožujka svake godine dodjelitelj homologacije dužno je 
na javno pristupa čnim internetskim stranicama u činiti dostupnim, 
besplatno i bez obveze korisnika da se prijavi ili otkrije svoj identitet, 
izvješć e s rezultatima svih okon čanih istraga ISC-a iz prethodne godine. 
Ako su u tom trenutku neke istrage ISC-a iz prethodne godine još otvo ­
rene, o njima se izvješ ćuje čim se okon čaju. Izvješ će mora sadržavati 
barem stavke iz Dodatka 4.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
Dodatak 1. 
Kriteriji za odabir vozila i donošenje odluke o neuspjehu  
Odabir vozila za ispitivanje sukladnosti u uporabi s obzirom na emisije 
povjerljivo  
Datum: x 
Ime ispitiva ča: x 
Mjesto ispitivanja: x 
Država registracije (samo za EU): x 
x = kriteriji za 
isključenje X = provjereno i 
prijavljeno Karakteristike vozila  
Broj na registarskoj pločici: x x  
Kilometra ža: 
Vozilo mora imati izme đu 15 000 km (ili 30 000 km za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem) i 100 000 km.  x 
Datum prve registracije:  
Starost vozila mora biti između 6 mjeseci (ili 12 mjeseci za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem) i 5 godina.  x 
VIN: x 
Razred i karakteristike emisija  x 
Država registracije:  
vozilo mora biti registrirano u EU-u  x x  
Model: x 
Oznaka motora: x 
Radni obujam motora (l): x 
Snaga motora (kW): x 
Tip mjenja ča (automatski/ru čni): x 
Pogonska osovina (FWD/AWD/RWD):  x 
Veličina guma (prednjih i stražnjih ako se razlikuju):  x 
Postoji li kampanja opoziva ili obaveznog servisa koja 
se odnosi na vozilo? 
Ako je odgovor potvrdan: o kojoj je kampanji rije č? 
Jesu li ve ć obavljeni popravci predvi đeni u kampanji? 
Popravci su se morali obaviti.  x x  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Intervju s vlasnikom vozila 
(Vlasniku se postavljaju samo glavna pitanja; on ne smije 
znati što podrazumijevaju odgovori.) 
Ime vlasnika (dostupno samo akreditiranom inspekcij ­
skom tijelu ili laboratoriju / tehni čkoj službi) x 
Podaci za kontakt (adresa/telefon) (dostupno samo 
akreditiranom inspekcijskom tijelu ili laboratoriju/ 
tehničkoj službi)  x 
Koliko je vlasnika vozilo imalo?  x 
Postoje li razdoblja kad broja č kilometara nije radio?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Je li vozilo služilo za nešto od sljede ćega? 
ogledno vozilo u autosalonima  x 
taksi x 
dostavno vozilo  x 
za utrke / motorne sportove  x 
vozilo za iznajmljivanje  x 
Jesu li u vozilu voženi teški tereti koji su prekora čivali 
proizvođačeve specifikacije?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Jesu li napravljeni ve ći popravci vozila ili motora?  x 
Jesu li napravljeni neovlašteni ve ći popravci vozila ili 
motora? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Jesu li na vozilu pravljeni zahvati kako bi mu se pove­ 
ćala snaga? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Je li na vozilu zamijenjen bilo koji dio sustava za 
naknadnu obradu emisija i/ili dovoda goriva? Jesu li 
upotrijebljeni originalni dijelovi?  Ako nisu upotrijebljeni 
originalni dijelovi, vozilo se ne može odabrati.  x x  
Je li s vozila trajno uklonjen bilo koji dio sustava za 
naknadnu obradu emisija?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Je li na vozilo ugra đena bilo koja neovlaštena naprava 
(poništava č AdBluea itd.)? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Je li vozilo pretrpjelo težu nesre ću? Priložite popis štete 
i obavljenih popravaka.  x 
Je li vozilo ikada dosad vozilo na krivi tip goriva (na 
primjer benzin umjesto dizela)? Je li vozilo vozilo na 
gorivo EU kvalitete koje nije tržišno dostupno (crno 
tržište ili mješavina goriva)?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Jeste li tijekom posljednjih mjesec dana u blizini vozila 
upotrebljavali osvježiva č zraka, sredstvo za čišćenje 
kontrolne plo če, sredstvo za čišćenje kočnica ili neki 
drugi znatan izvor ugljikovodika? Ako je odgovor potvr ­
dan, vozilo se ne može odabrati za ispitivanje emisija 
nastalih isparavanjem.  x 
Jesu li se tijekom posljednja tri mjeseca dogodila 
ikakva prolijevanja benzina unutar ili izvan vozila?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem.  x 
Je li tijekom posljednjih dvanaest mjeseci itko pušio u 
autu? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem.  x 
Jeste li upotrebljavali zaštitu od korozije, naljepnice, 
sloj za zaštitu donje strane šasije ili bilo koje druge 
izvore hlapljivih spojeva u vozilu?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem.  x 
Je li vozilo prebojano?  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati za 
ispitivanje emisija nastalih isparavanjem.  x 
Gdje najč ešće vozite svoje vozilo?  
% vo žnje na autocesti  x 
% vo žnje izvan grada  x 
% gradske vožnje  x 
Jeste li vozili vozilo u državi koja nije država članica 
EU-a više od 10 % njegova vremena vožnje? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x —  
U kojoj je državi vozilo napunjeno gorivom posljednja 
dva puta? 
Ako je vozilo posljednja dva puta napunjeno izvan države 
koja primjenjuje norme EU-a za gorivo, vozilo se ne može 
odabrati.  x 
Je li upotrijebljen aditiv za gorivo koji proizvo đač nije 
odobrio? 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može odabrati.  x 
Je li vozilo održavano i upotrebljavano u skladu s 
proizvođačevim uputama? 
Ako je odgovor negativan, vozilo se ne može odabrati.  x ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Potpuna evidencija obavljenih servisa i popravki, uklju­ 
čujući sve dorade 
Ako se ne može dostaviti sva dokumentacija, vozilo se ne 
može odabrati.  x 
Pregled i održavanje vozila  X = kriteriji za isklju čenje / 
F = neispravno vozilo  X = provjereno i 
prijavljeno 
1 Razina goriva u spremniku (pun/prazan) 
Svijetli li indikator rezerve?  Ako je odgovor 
potvrdan, napunite vozilo gorivom prije ispitiva ­
nja. x 
2 Svijetli li ikakvo svjetlosno upozorenje na plo či 
s instrumentima koje ukazuje na to da vozilo 
ili sustav za naknadnu obradu ispušnih 
plinova ne radi ispravno tako da se to ne 
može riješiti uobi čajenim održavanjem? (Na 
primjer, svjetlosni signal koji ukazuje na 
neispravnost ili potrebu za servisiranjem 
motora?) 
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može 
odabrati.  x 
3 Svijetli li indikator SCR-a nakon pokretanja 
motora? 
Ako je odgovor potvrdan, prije nego što se vozilo 
može upotrijebiti za ispitivanja, trebalo bi dopu ­
niti AdBlue ili obaviti popravak.  x 
4 Vizualni pregled ispušnog sustava  
Provjerite ima li curenja izme đu ispušne grane i 
kraja ispušne cijevi. Provjerite i dokumentirajte 
(fotografski). 
Ako postoji ošte ćenje ili curenje, vozilo se 
proglašava neispravnim . F 
5 Sastavni dijelovi bitni za ispušni plin 
Provjerite sve sastavne dijelove bitne za emisije 
te to dokumentirajte (fotografski).  
Ako postoji ošte ćenje, vozilo se proglašava  
neispravnim . F 
6 Sustav za kontrolu emisija nastalih isparava­
njem 
Stavite sustav za dovod goriva pod tlak (sa strane 
filtra) traže ći curenja u okruženju sa stalnom 
temperaturom okoline, provedite ispitivanje FID- 
om oko vozila i u njemu.  Ako ispitivanje FID-om 
ne bude uspješno, vozilo se proglašava neispra­
vnim . F 
7 Uzorak goriva 
Uzmite uzorak goriva iz spremnika za gorivo.  x ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Filtar zraka i filtar ulja  
Provjerite ima li na filtrima tragova kontaminacije 
ili oštećenja te ih zamijenite ako su ošte ćeni ili 
jače kontaminirani ili ako je do sljede će preporu­ 
čene zamjene manje od 800 km vožnje.  x 
9 Tekućina za pranje stakla (samo za ispitivanje 
emisija nastalih isparavanjem) 
Uklonite teku ćinu za pranje stakla i napunite 
spremnik toplom vodom.  x 
10 Kotači (prednji i stražnji)  
Provjerite mogu li se kota či slobodno kretati ili ih 
blokira ko čnica.  
Ako je odgovor negativan, vozilo se ne može 
odabrati.  x 
11 Gume (samo za ispitivanje emisija nastalih 
isparavanjem) 
Uklonite rezervnu gumu, ako su gume zamije ­
njene prije manje od 15 000 km, zamijenite ih 
stabiliziranim gumama. smiju se upotrebljavati 
samo ljetne ili cjelogodišnje gume  x 
12 Pogonsko remenje i poklopac hladnjaka 
Ako postoji ošte ćenje, vozilo se proglašava 
neispravnim. Dokumentirajte fotografski.  F 
13 Provjera razina tekućina 
Provjerite najviše i najniže razine (motorno ulje, 
tekućina za hla đenje) i dopunite ako je ispod 
najniže razine.  x 
14 Zaklopka otvora za punjenje spremnika za 
gorivo (samo za ispitivanje emisija nastalih 
isparavanjem) 
Provjerite da na crti koja na zaklopki otvora za 
punjenje spremnika za gorivo u ozna čava preko­
mjerno punjenje nije ništa zaostalo ili isperite 
crijevo toplom vodom.  x 
15 Vakuumska crijeva i električno ožičenje 
Provjerite cjelovitost crijeva i oži čenja.  Ako 
postoji ošte ćenje, vozilo se proglašava neispra ­
vnim. Dokumentirajte fotografski.  F 
16 Ventili za ubrizgavanje / kabeli  
Provjerite sve kabele i vodove za gorivo.  Ako 
postoji ošte ćenje, vozilo se proglašava neispra ­
vnim. Dokumentirajte fotografski.  F 
17 Kabel za paljenje (benzin)  
Provjerite svje ćice, kabele itd. te ih zamijenite 
ako nađete oštećenja.  x ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 EGR, katalizator, filtar čestica 
Provjerite sve kabele, žice i senzore.  
Ako su na vozilu napravljeni nedopušteni zahvati, 
vozilo se ne može odabrati. 
Ako postoji ošte ćenje, vozilo se proglašava 
neispravnim; dokumentirajte fotografski.  x/F 
19 Sigurnost vozila 
Provjerite da je stanje guma, nadogradnje, elek ­
tričnog sustava i ko čnog sustava sigurno za ispi ­
tivanje i u skladu s propisima cestovnog prometa.  
Ako je odgovor negativan, vozilo se ne može 
odabrati. x 
20 Poluprikolica  
Jesu li električni kabeli za povezivanje s polupri ­
kolicom na raspolaganju, ako su potrebni?  x 
21 Aerodinami čke preinake 
Provjerite da na vozilu nije bilo nikakvih poslije ­
prodajnih aerodinami čkih preinaka koje se ne 
mogu ukloniti prije ispitivanja (kutije na krovu, 
nosači na krovu, spojleri itd.) te da su svi stan ­
dardni aerodinami čki sastavni dijelovi prisutni 
(prednji branici, difuzori, razdjelnici itd.).  
Ako je odgovor potvrdan, vozilo se ne može 
odabrati. Dokumentirajte fotografski.  x 
22 Provjerite je li sljedeći redovni servis na manje 
od 800 km te ga, ako jest, obavite. x 
23 Sve provjere za koje je potrebno povezivanje s 
OBD-om trebaju se provesti prije i/ili poslije 
kraja ispitivanja. 
24 Broj umjeravanja i kontrolni broj kontrolnog 
modula pogonskog sklopa  x 
25 Dijagnosticiranje OBD-a (prije ili poslije ispi ­
tivanja emisija) 
Pročitajte dijagnosti čke kodove neispravnosti i 
isprintajte zabilježeni popis neispravnosti.  x 
26 Servisni na čin rada OBD-a br. 09 (prije ili 
poslije ispitivanja emisija) 
Očitajte servisni na čin rada br. 09. Zabilježite 
informacije.  x 
27 Servisni na čin rada OBD-a br. 7 (prije ili 
poslije ispitivanja emisija) 
Očitajte servisni na čin rada br. 07. Zabilježite 
informacije.  
Napomene u vezi s: popravcima / zamjenama sastavnih dijelova / brojevima dijelova  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
Dodatak 2. 
Pravila za provo đenje ispitivanja tipa 4. radi ispitivanja sukladnosti u 
uporabi 
Ispitivanja tipa 4. radi sukladnosti u uporabi provode se u skladu s Prilogom VI. 
(ili Prilogom VI. Uredbi (EZ) br. 692/2008, ako je primjenjivo), ali uz sljede će 
iznimke:  
— vozila koja se ispituju ispitivanjem tipa 4. moraju biti stara najmanje 12 
mjeseci;  
— smatra se da je filtar bio izložen starenju pa se stoga ne primjenjuje postupak 
starenja filtra u ispitnim uvjetima;  
— filtar se opterećuje izvan vozila, u skladu s postupkom opisanim u tu svrhu u 
Prilogu VI., te se uklanja i ugra đuje na vozilo u skladu s proizvo đačevim 
uputama za popravak. Provodi se ispitivanje FID-om (s rezultatima manjima 
od 100 ppm na 20 °C) što je bliže mogu će filtru prije i poslije optere ćivanja 
filtra kako bi se potvrdilo da je filtar ispravno postavljen;  
— smatra se da je spremnik bio izložen starenju pa se stoga u izra čun rezultata 
ispitivanja tipa 4. ne uvrštava faktor propusnosti.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
Dodatak 3. 
Detaljno izvje šće o ISC-u  
Sljedeće informacije moraju biti uvrštene u sva relevantna izvješ ća o ISC-u: 
1. ime i adresa proizvo đača; 
2. ime, adresa, telefon, telefaks i e-adresa laboratorija odgovornog za ispitiva ­
nje; 
3. imena modela vozila u planu ispitivanja;  
4. ako je primjenjivo, popis tipova vozila obuhva ćenih proizvo đačevim infor ­
macijama, na primjer za emisije iz ispušne cijevi, porodice po ISC-u;  
5. homologacijski brojevi primjenjivi na te tipove vozila unutar porodice, uklju ­ 
čujući, ako je primjenjivo, brojeve svih proširenja i naknadnih preinaka/opo ­
ziva (dorade);  
6. detalji o proširenjima homologacija, terenskim popravcima/opozivima za 
vozila obuhva ćena proizvo đačevim informacijama (ako to zatraži homologa ­
cijsko tijelo);  
7. razdoblje tijekom kojeg su informacije prikupljene;  
8. obuhva ćeno razdoblje proizvodnje vozila (na primjer vozila proizvedena 
tijekom kalendarske 2017.);  
9. postupak za provjeru ISC-a, uklju čujući: 
i. metodu prikupljanja vozila;  
ii. kriterije za odabir i odbacivanje vozila (uklju čujući odgovore na pitanja 
iz tablice u Dodatku 1., uklju čujući fotografije);  
iii. tipove i postupke ispitivanja primijenjene u programu;  
iv. kriterije za odabir i odbacivanje porodice po ISC-u;  
v. geografska područja na kojima je proizvo đač prikupljao podatke;  
vi. veličinu uzorka i primijenjeni plan uzorkovanja;  
10. rezultati postupka ispitivanja ISC-a, uklju čujući: 
i. identifikaciju vozila uklju čenih u program (neovisno o tome jesu li ispi ­
tana). Ta identifikacija mora sadržavati tablicu iz Dodatka 1.;  
ii. podatke o ispitivanju za emisije iz ispušne cijevi:  
— tehnič ke podatke o ispitnom gorivu (na primjer referentno ispitno 
gorivo ili tržišno gorivo),  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— uvjete ispitivanja (temperatura, vlaga, inercijska masa dinamometra),  
— postavke dinamometra (na primjer cestovni otpor, postavku snage),  
— ispitne rezultate i izra čun prolaza/neuspjeha;  
iii. podatke o ispitivanju za emisije nastale isparavanjem:  
— tehnič ke podatke o ispitnom gorivu (na primjer referentno ispitno 
gorivo ili tržišno gorivo),  
— uvjete ispitivanja (temperatura, vlaga, inercijska masa dinamometra),  
— postavke dinamometra (na primjer cestovni otpor, postavku snage),  
— ispitne rezultate i izra čun prolaza/neuspjeha.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
Dodatak 4. 
Format godi šnjeg izvješć a dodjelitelja homologacije o ispitivanju ISC-a 
NASLOV  
A. Saž etak i glavni zaklju čci 
B. Aktivnosti u vezi s ispitivanjem ISC-a koje je proizvo đač proveo prethodne 
godine:  
1) proizvo đačevo prikupljanje informacija  
2) ispitivanje ISC-a (uključ ujući planiranje i odabir ispitanih porodica te 
konačne rezultate ispitivanja)  
C. Aktivnosti u vezi s ispitivanjem ISC-a koje su akreditirani laboratoriji ili 
tehničke službe proveli prethodne godine:  
3) prikupljanje informacija i procjena rizika  
4) ispitivanje ISC-a (uključ ujući planiranje i odabir ispitanih porodica te 
konačne rezultate ispitivanja)  
D. Aktivnosti u vezi s ispitivanjem ISC-a koje je dodjelitelj homologacije proveo 
prethodne godine:  
5) prikupljanje informacija i procjena rizika  
6) ispitivanje ISC-a (uključ ujući planiranje i odabir ispitanih porodica te 
konačne rezultate ispitivanja)  
7) detaljne istrage  
8) korektivne mjere  
E. Procjenjivanje očekivanog godišnjeg smanjenja emisija zbog bilo koje korek ­
tivne mjere radi ISC-a  
F. Stečena iskustva (uključujući radi utvr đivanja djelotvornosti upotrijebljenih 
instrumenata)  
G. Izvješć e o drugim nevaljanim ispitivanjima  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
Dodatak 5. 
Transparentnost 
Tablica 1. 
Popis transparentnosti br. 1  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
1 homologacijski broj na temelju 
Uredbe (EU) 2017/1151 tekst —  kako je definirano u Dodatku 4. Priloga I.  
2 identifikator interpolacijske 
porodice tekst  —  kako je definirano u op ćim zahtjevima u 
stavku 5.6. Priloga XXI. 
3 identifikator porodice po 
PEMS-u tekst —  kako je definirano u stavku 5.2. Dodatka 7. 
Prilogu III.A 
4 identifikator porodice po Ki  tekst —  kako je definirano u stavku 5.9. 
Priloga XXI. 
5 identifikator porodice po 
ATCT-u tekst —  kako je definirano u Podprilogu 6.a 
Prilogu XXI. 
6 identifikator porodice po 
emisijama nastalima isparava­
njem  tekst —  kako je definirano u Prilogu VI.  
7 identifikator porodice po 
cestovnom otporu za vozilo H  tekst —  kako je definirano u stavku 5.7. 
Priloga XXI. 
7a identifikator porodice po 
cestovnom otporu za vozilo L 
(prema potrebi)  tekst —  kako je definirano u stavku 5.7. 
Priloga XXI. 
8 ispitna masa vozila H  broj kg ispitna masa u WLTP-u, kako je definirano 
u definicijama u stavku 3.2.25. 
Priloga XXI.  
8a ispitna masa vozila L (prema 
potrebi) broj kg ispitna masa u WLTP-u, kako je definirano 
u definicijama u stavku 3.2.25. 
Priloga XXI.  
9 F0 vozila H broj N  koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI. 
9a F0 vozila L (prema potrebi)  broj N  koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI. 
10 F1 vozila H broj N/km/h koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
10a F1 vozila L (prema potrebi)  broj N/km/h koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI. 
11 F2 vozila H broj N/(km/h)^2 koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI.  
11a F2 vozila L (prema potrebi)  broj N/(km/h)^2 koeficijent cestovnog otpora, kako je defi ­
nirano u Podprilogu 4. Prilogu XXI. 
12a masene emisije CO  2 za vozila s 
motorom s unutarnjim izgara ­
njem i NOVC-ove vozila H  brojevi  g/km emisije CO  2 prema WLTP-u (low, 
medium, high, extra-high, kombinirane) 
izračunane na temelju: 
— koraka 9 iz tablice A7/1 u Podprilogu 
7. Prilogu XXI. za vozila s motorom s 
unutarnjim izgaranjem ili 
— koraka 8 iz tablice A8/5 u Podprilogu 
8. Prilogu XXI. za NOVC-ove  
12aa  masene emisije CO  2 za vozila s 
motorom s unutarnjim izgara ­
njem i NOVC-ove vozila L 
(prema potrebi)  brojevi  g/km emisije CO  2 prema WLTP-u (low, 
medium, high, extra-high, kombinirane) 
izračunane na temelju: 
— koraka 9 iz tablice A7/1 u Podprilogu 
7. Prilogu XXI. za vozila s motorom s 
unutarnjim izgaranjem ili 
— koraka 8 iz tablice A8/5 u Podprilogu 
8. Prilogu XXI. za NOVC-ove  
12b masene emisije CO  2 za OVC- 
ove vozila H  brojevi g/km emisije CO  2 prema WLTP-u pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije (low, medium, 
high, extra-high, kombinirane) izra čunane 
na temelju koraka 8 iz tablice A8/5 u 
Podprilogu 8. Prilogu XXI. 
emisije CO  2 prema WLTP-u pri baterij ­
skom pogonu (kombinirane) i emisije 
CO  2 prema WLTP-u (ponderirane, kombi ­
nirane) izra čunane na temelju koraka 10 iz 
tablice A8/8 u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
12ba masene emisije CO  2 za OVC- 
ove vozila L (prema potrebi)  brojevi  g/km emisije CO  2 prema WLTP-u pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije (low, medium, 
high, extra-high, kombinirane) izra čunane 
na temelju koraka 8 iz tablice A8/5 u 
Podprilogu 8. Prilogu XXI. 
emisije CO  2 prema WLTP-u pri baterij ­
skom pogonu (kombinirane) i emisije 
CO  2 prema WLTP-u (ponderirane, kombi ­
nirane) izra čunane na temelju koraka 10 iz 
tablice A8/8 u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
13 pogonski kota či vozila u poro­
dici tekst prednji, straž ­
nji, 4x4 Dopuna 1.7. Dodatku 4. Prilogu I.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
14 konfiguracija dinamometra s 
valjcima tijekom homologacij ­
skog ispitivanja  tekst jedna osovina 
ili dvojna 
osovina kako je definirano u stavcima 2.4.2.4. i 
2.4.2.5. Podpriloga 6. Prilogu XXI.  
15 deklarirani Vmax vozila H  broj km/h maksimalna brzina vozila, kako je defini ­
rano u definicijama u stavku 3.7.2. 
Priloga XXI.  
15a deklarirani Vmax vozila L 
(prema potrebi)  broj km/h maksimalna brzina vozila, kako je defini ­
rano u definicijama u stavku 3.7.2. 
Priloga XXI.  
16 najve ća neto snaga na brzini 
vrtnje motora  broj … kW/… min kako je definirano u Podprilogu 2. 
Prilogu XXI.  
17 masa u voznom stanju vozila H  broj kg masa u voznom stanju, kako je definirano 
u definicijama u stavku 3.2.5. Priloga XXI.  
17a masa u voznom stanju vozila L 
(prema potrebi)  broj kg masa u voznom stanju, kako je definirano 
u definicijama u stavku 3.2.5. Priloga XXI.  
18 na čini rada koje može odabrati 
vozač korišteni u homologacij ­
skom ispitivanju (potpuno MUI 
vozila) ili ispitivanja pri 
pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije (NOVC-HEV, OVC-HEV, 
NOVC-FCHV)  mogući su 
različiti 
formati 
(tekst, slike 
itd.) — ako međ u načinima rada koje može 
odabrati voza č ne postoji zadani po četni 
način rada, tekstualni opis svih na čina kori­ 
štenih tijekom ispitivanja  
19 na čini rada koje može odabrati 
vozač korišteni u homologacij ­
skom ispitivanju na baterijski 
pogon (OVC-HEV)  mogući su 
različiti 
formati 
(tekst, slike 
itd.) — ako međ u načinima rada koje može 
odabrati voza č ne postoji zadani po četni 
način rada, tekstualni opis svih na čina kori­ 
štenih tijekom ispitivanja  
20 brzina vrtnje motora u praznom 
hodu broj min  -1 kako je definirano u Podprilogu 2. 
Prilogu XXI. 
21 broj stupnjeva prijenosa  broj —  kako je definirano u Podprilogu 2. 
Prilogu XXI. 
22 prijenosni omjeri  vrijednosti u 
tablici  — prijenosni omjeri u mjenja ču, završni prije­
nosni omjeri, ukupni prijenosni omjeri  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
23 dimenzije guma ispitnog 
vozila, prednje/stra žnje slova/broj  —  iz homologacijskog ispitivanja  
24 krivulja snage pod punim 
opterećenjem za potpuno MUI 
vozila  vrijednosti u 
tablici  min  -1 u odnosu 
na kW  krivulja snage pod punim optere ćenjem u 
rasponu brzine motora od n  idle do n  rated ili 
n max , ili n  dv (n gvmax  ) × v  max , što god je od 
toga veće 
25 dodatna sigurnosna margina  vektor %  kako je definirano u Podprilogu 2. 
Prilogu XXI. 
26 specifi čna vrijednost 
n_min_drive  broj 
tablica (od 
stanja miro ­
vanja do 1, 
od 2 do 3 
itd.) min  -1 kako je definirano u Podprilogu 2. 
Prilogu XXI. 
27 ciklusni kontrolni broj vozila L 
i H broj —  razli čit za vozilo L i H, radi provjere ispra ­
vnosti upotrijebljenog ciklusa primjenjuje 
se samo ako se ciklus razlikuje od 3b  
28 promjena stupnja prosje čnog 
stupnja prijenosa vozila H  broj —  radi validacije razli čitih izračuna povezanih 
s promjenom stupnja  
29 ATCT FCF (korekcijski faktor 
porodice) broj —  kako je definirano u odjeljku 3.8.1. Podpri ­
loga 6.a Prilogu XXI., jedna vrijednost po 
gorivu ako je rije č o vozilima na više 
goriva  
30a aditivni faktori Ki  vrijednosti u 
tablici  — tablica u kojoj se definira vrijednost za 
svaku one čišćujuću tvar i CO  2 (g/km, 
mg/km itd.), prazno ako su navedeni 
faktori Ki  
30b multiplikativni faktori Ki  vrijednosti u 
tablici  — tablica u kojoj se definira vrijednost za 
svaku one čišćujuću tvar i CO  2 , prazno 
ako su navedeni aditivni faktori Ki  
31a aditivni faktori pogoršanja (DF)  vrijednosti u 
tablici  — tablica u kojoj se definira vrijednost za 
svaku one čišćujuću tvar (g/km, mg/km 
itd.), prazno ako su navedeni multiplika ­
tivni faktori pogoršanja  
31b multiplikativni faktori pogor ­ 
šanja (DF) vrijednosti u 
tablici  — tablica u kojoj se definira vrijednost za 
svaku one čišćujuću tvar, prazno ako su 
navedeni aditivni faktori pogoršanja  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
32 napon baterije za sve REESS- 
ove brojevi  V  kako je definirano u Podprilogu 6. 
Dodatku 2. Prilogu XXI. za korekciju za 
RCB za vozila s motorom s unutarnjim 
izgaranjem i u Podprilogu 8. Dodatku 2. 
Prilogu XXI. za HEV-ove, PEV-ove i 
FCHV-ove (norma DIN EN 60050-482)  
33 koeficijent korekcije K  broj (g/km)/ 
(Wh/km)  za NOVC-ove i OVC-HEV-ve korekcija 
emisija CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije, kako je definirano u Podprilogu 8. 
Prilogu XXI. vrijednosti po fazama ili 
kombinirane vrijednosti  
34a potrošnja elektri čne energije 
vozila H broj Wh/km  za OVC-HEV-ove to je EC  AC,weighted  
(kombinirana), a za PEV-ove potrošnja 
električne energije (kombinirana), kako je 
definirano u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
34b potrošnja elektri čne energije 
vozila L (prema potrebi)  broj Wh/km  za OVC-HEV-ove to je EC  AC,weighted  
(kombinirana), a za PEV-ove potrošnja 
električne energije (kombinirana), kako je 
definirano u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
35a autonomija na elektri čni pogon 
vozila H  broj km za OVC-HEV-ove to je EAER (kombinira ­
na), a za PEV-ove PER (kombinirana), 
kako je definirano u Podprilogu 8. 
Prilogu XXI.  
35b autonomija na elektri čni pogon 
vozila L (prema potrebi)  broj km za OVC-HEV-ove to je EAER (kombinira ­
na), a za PEV-ove PER (kombinirana), 
kako je definirano u Podprilogu 8. 
Prilogu XXI.  
36a autonomija na elektri čni pogon 
vozila H u gradskoj vožnji  broj km za OVC-HEV-ove to je EAER  city (kombi­
nirana), a za PEV-ove PER (gradska), kako 
je definirano u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
36b autonomija na elektri čni pogon 
vozila L u gradskoj vožnji 
(prema potrebi)  broj km za OVC-HEV-ove to je EAER  city (kombi­
nirana), a za PEV-ove PER (gradska), kako 
je definirano u Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
37a razred voznog ciklusa vozila H  tekst —  kako bi se znalo koji je ciklus (razred 1/2/ 
3a/3b) kori šten za izra čun ciklusne potro ­ 
šnje energije za pojedina čno vozilo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
ID Unos Tip podataka  Jedinica  Opis  
37b razred voznog ciklusa vozila L 
(prema potrebi)  tekst —  kako bi se znalo koji je ciklus (razred 1/2/ 
3a/3b) kori šten za izra čun ciklusne potro ­ 
šnje energije za pojedina čno vozilo  
38a usporavanje f_dsc vozila H  broj —  kako bi se znalo je li potrebno usporavanje 
te je li upotrijebljeno u izra čunu ciklusne 
potrošnje energije za pojedina čno vozilo  
38b usporavanje f_dsc vozila L 
(prema potrebi)  broj —  kako bi se znalo je li potrebno usporavanje 
te je li upotrijebljeno u izra čunu ciklusne 
potrošnje energije za pojedina čno vozilo  
39 a ograni čena brzina vozila H da/ne  km/h kako bi se znalo je li potreban postupak 
ograničene brzine te je li upotrijebljen u 
izračunu ciklusne potrošnje energije za 
pojedinačno vozilo  
39b ograni čena brzina vozila L 
(prema potrebi)  da/ne  km/h kako bi se znalo je li potreban postupak 
ograničene brzine te je li upotrijebljen u 
izračunu ciklusne potrošnje energije za 
pojedinačno vozilo  
40a najve ća tehnič ki dopu štena 
masa optere ćenog vozila H  broj kg 
40b najve ća tehnič ki dopu štena 
masa optere ćenog vozila L 
(prema potrebi)  broj kg 
41 izravno ubrizgavanje  da/ne  —  
42 detekcija regeneracije  tekst —  opis proizvo đača vozila kako prepoznati da 
se tijekom ispitivanja aktivirala regenera ­
cija 
43 dovršetak regeneracije  tekst —  opis postupka za dovršetak regeneracije  
44 raspodjela mase  vektor —  postotak mase vozila primijenjen na svaku 
osovinu 
za višestupanjsku homologaciju i vozila za posebnu namjenu  
45 dopuštena kona čna masa vozila 
u voznom stanju  kg od … do … 
46 dopuštena čeona povr šina 
konačnog vozila  cm 2 od … do … 
47 dopušteni otpor kotrljanja  kg/t od … do … 
48 dopuštena projekcija čeone 
površine ulaza za zrak na 
prednjoj rešetki  cm 2 od … do …  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
Tablica 2. 
Popis transparentnosti br. 2 
Popis transparentnosti br. 2 sastoji se od dva skupa podataka definirana u tabli ­
cama 3. i 4.  
Tablica 3. 
Skup podataka br. 1 za popis transparentnosti br. 2  
Polje  Tip podataka  Opis  
ID1 broj jedinstveni identifikator retka skupa podataka br. 1 u popisu 
transparentnosti br. 2 
TVV  tekst jedinstveni identifikator tipa, varijante i izvedbe vozila (ključno 
polje u skupu podataka br. 1)  
IF ID tekst identifikator interpolacijske porodice  
RL ID tekst identifikator porodice po cestovnom otporu  
Marka tekst trgova čko ime proizvođača 
Trgovačko ime  tekst trgova čko ime TVV-a  
Kategorija  tekst kategorija vozila  
Nadogradnja  tekst tip nadogradnje  
Tablica 4. 
Skup podataka br. 2 za popis transparentnosti br. 2  
Polje  Tip podataka  Opis  
ID2 broj Jedinstveni identifikator retka skupa podataka br. 2 u popisu 
transparentnosti br. 2 
IF ID tekst jedinstveni identifikator interpolacijske porodice (ključno polje 
u skupu podataka br. 2)  
WVTA broj tekst identifikator homologacije tipa vozila kao cjeline  
Homologacijski broj s 
obzirom na emisije  tekst identifikator homologacije s obzirom na emisije  
PEMS ID tekst identifikator porodice po PEMS-u  
EF ID tekst identifikator porodice po emisijama nastalima isparavanjem  
ATCT ID  tekst identifikator porodice po ATCT-u  
Ki ID tekst identifikator porodice po Ki 
Identifikator trajnosti  tekst identifikator porodice po trajnosti  
Gorivo  tekst tip vozila s obzirom na gorivo  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Polje  Tip podataka  Opis  
Dvojno gorivo da/ne ako vozilo može raditi na više od jednog goriva  
Radni obujam motora  broj radni obujam motora u cm 3 
Nazivna snaga motora  broj nazivna snaga motora (kW na min  –1 ) 
Tip prijenosa  tekst tip prijenosa vozila  
Pogonske osovine tekst broj i položaj pogonskih osovina  
Električni stroj tekst broj i tip električnih strojeva  
Maksimalna neto snaga  broj maksimalna neto snaga električnog stroja 
Kategorija HEV-a  tekst kategorija hibridnog električnog vozila  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
PRILOG III.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
PRILOG III.A 
VERIFIKACIJA STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE  
1. UVOD, DEFINICIJE I KRATICE  
1.1. Uvod 
U ovom se Prilogu opisuje postupak za verifikaciju stvarnih emisija 
tijekom vožnje (RDE) lakih osobnih i gospodarskih vozila.  
1.2. Definicije  
1.2.1. „ Točnost” znači odstupanje između izmjerene ili izra čunane vrijed ­
nosti i sljedive referentne vrijednosti.  
1.2.2. „ Analizator ” znači svaki mjerni ure đaj koji nije dio vozila, ali se 
ugrađuje radi utvr đivanja koncentracije ili koli čine plinovitih ili 
krutih one čišćujućih tvari.  
1.2.3. „ Odsječak na osi” linearne regresije (a  0 ) znači: 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemu je:  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
1.2.4. „ Umjeravanje ” znači proces podešavanja odziva analizatora, instru ­
menta za mjerenje protoka, senzora ili signala tako da se njegovi 
izlazni podaci podudaraju s jednim ili više referentnih signala.  
1.2.5. „ Koeficijent odre đivanja ” (r 2 ) znači: 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a  0 Ä ða 1 Ü x  i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemu je:  
a 0 odsječak linearnog regresijskog pravca na osi  
a 1 nagib linearnog regresijskog pravca  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednosti  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6. „ Koeficijent unakrsne korelacije ” (r) znači: 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemu je:  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
x srednja referentna vrijednost  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednosti  
1.2.7. „ Kašnjenje ” znači vrijeme od trenutka prebacivanja plina (t  0 ) do 
trenutka kad odziv dosegne 10 posto (t  10 ) konačne očitane vrijednosti.  
1.2.8. „ Signali ili podaci iz upravlja čke jedinice motora (ECU) ” znači svaka 
informacija o vozilu i signal iz vozila zabilježeni iz mreže vozila 
primjenom protokola navedenih u to čki 3.4.5. Dodatka 1.  
1.2.9. „ Upravljačka jedinica motora ” znači elektroni čka jedinica koja 
upravlja razli čitim aktuatorima radi osiguranja optimalnog radnog 
učinka pogonskog sklopa.  
1.2.10. „ Emisije ”, koje se nazivaju i „ komponente ”, „onečišćujuće tvari ” ili 
„emisije one čišćujućih tvari ”, znači regulirane plinovite tvari ili krute 
čestice u ispušnim plinovima.  
1.2.11. „ Ispuh ”, koji se naziva i ispušni plin, zna či ukupnost svih plinovitih 
tvari i krutih čestica koje se ispuštaju iz ispušnog otvora ili ispušne 
cijevi zbog izgaranja goriva u vozilu s motorom s unutarnjim izgara ­
njem.  
▼M1 
1.2.12. „ Emisije ispušnih plinova ” znači emisije plinovitih, krutih i teku ćih 
spojeva iz ispušne cijevi.  
▼B 
1.2.13. „ Cijela ljestvica ” znači puni raspon analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka ili senzora prema specifikacijama proizvo đača 
opreme. Ako se za mjerenja upotrebljava podraspon analizatora, 
instrumenta za mjerenje protoka ili senzora, cijelu ljestvicu treba shva ­
titi kao maksimalno o čitanje.  
1.2.14. „ Odzivni faktor ugljikovodika” odre đene vrste ugljikovodika znač i 
omjer izme đu očitanja FID-a i koncentracije promatrane vrste uglji ­
kovodika u boci s referentnim plinom, izražen kao ppmC  1 . 
1.2.15. „ Veće održavanje ” znači prilagodba, popravak ili zamjena analizatora, 
instrumenta za mjerenje protoka ili senzora kojim bi se moglo utjecati 
na točnost mjerenja.  
▼M3 
1.2.16. „Buka” zna či dvostruka efektivna vrijednost 10 standardnih devijacija, 
svaka od kojih se izra čunava iz nultih odziva izmjerenih s u čestalošć u 
koja je umnožak od 1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 sekundi.  
▼B 
1.2.17. „ Nemetanski ugljikovodici ” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici 
(THC), ne ra čunajući metan (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18. „Broj emisijskih čestica (PN)” ili „PN” zna či ukupni broj krutih 
čestica ispuhanih iz ispušne cijevi vozila kvantificiran metodama 
razrjeđivanja, uzorkovanja i mjerenja, kako je utvr đeno u Prilogu 
XXI. 
▼B 
1.2.19. „ Preciznost ” znači umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 ponavlja ­
jućih odziva na sljedivu standardnu vrijednost.  
1.2.20. „ Očitanje ” znači numeri čka vrijednost koju prikazuje analizator, 
instrument za mjerenje protoka, senzor ili bilo koji drugi ure đaj za 
mjerenje koji se primjenjuje u kontekstu mjerenja emisija vozila.  
1.2.21. „ Vrijeme odziva ” (t  90 ) znači zbroj vremena kašnjenja i vremena pora ­
sta. 
1.2.22. „ Vrijeme porasta ” znači vrijeme između 10 %-tnog i 90 %-tnog 
odziva (t  90 – t 10 ) u odnosu na kona čno očitanje.  
1.2.23. „ Efektivna vrijednost” (x  rms ) znači kvadratni korijen aritmeti čke 
sredine kvadrata vrijednosti te se definira kao:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x  2 
2 þ … þ x  2 n Þ r 
pri čemu je:  
x izmjerena ili izračunana vrijednost  
n broj vrijednosti  
1.2.24. „ Senzor ” znači svaki ure đaj za mjerenje koji nije dio vozila, ali se 
ugrađuje radi utvr đivanja drugih parametara osim koncentracije plino ­
vitih i krutih one čišćujućih tvari i masenog protoka ispušnih plinova.  
▼M1 
1.2.25. „Rasponsko umjeravanje” znač i podesiti instrument tako da daje 
ispravan odgovor na umjerni standard koji je izme đu 75 % i 100 % 
maksimalne vrijednosti mjernog raspona instrumenta ili o čekivanog 
raspona upotrebe.  
▼B 
1.2.26. „ Rasponski odziv ” znači srednja vrijednost odziva na rasponski signal 
tijekom vremenskog intervala od najmanje 30 sekundi.  
1.2.27. „ Pomak rasponskog odziva ” znači razlika izme đu srednje vrijednosti 
odziva na rasponski signal i odziva na stvarni rasponski signal izmje ­
rena u zadanom vremenskom razdoblju nakon to čnog umjeravanja 
raspona analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora.  
1.2.28. „ Nagib ” linearne regresije (a  1 ) znači: 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ð x i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemu je:  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
x i stvarna vrijednost referentnog parametra  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
n broj vrijednosti  
1.2.29. „ Standardna pogre ška procjene ” (SEE) zna či: 
SEE ¼  1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemu je:  
ý procijenjena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
x max maksimalna stvarna vrijednost referentnog parametra  
n broj vrijednosti  
1.2.30. „ Ukupni ugljikovodici ” (THC) znači zbroj svih hlapljivih spojeva 
mjeren plameno-ionizacijskim detektorom (FID).  
1.2.31. „ Sljediv ” znači mogućnost povezivanja mjerenja ili očitanja s 
poznatim i zajedni čki usuglašenim standardom putem neprekinutog 
lanca usporedbi.  
1.2.32. „ Vrijeme transformacije ” znači vremenska razlika izme đu promjene 
koncentracije ili protoka ( t 0 ) u referentnoj to čki i odziva sustava od 
50 % u odnosu na kona čno očitanje (t  50 ). 
1.2.33. „ Vrsta analizatora ”, naziva se i „ tip analizatora ”, znači skupina anali ­
zatora istog proizvo đača koji primjenjuju isto na čelo za utvr đivanje 
koncentracije jedne specifi čne plinovite komponente ili broja čestica.  
1.2.34. „ Tip mjera ča masenog protoka ispuha ” znači skupina mjera ča 
masenog protoka ispušnih plinova istog proizvo đača koji imaju 
sličan polumjer unutarnje cijevi te koji primjenjuju isto na čelo za 
utvrđivanje masenog protoka ispušnih plinova.  
1.2.35. „ Validacija ” znači postupak ocjenjivanja ispravnosti ugradnje i funk ­
cionalnosti prijenosnog sustava za mjerenje emisija i ispravnosti 
mjerenja masenog protoka ispušnih plinova obavljenih nesljedivim 
mjeračima masenog protoka ispušnih plinova ili kao što je izra čunano 
iz podataka iz senzora ili signala ECU-a.  
1.2.36. „ Verifikacija ” znači postupak ocjenjivanja uskla đenosti izmjerenog ili 
izračunanog izlaza analizatora, instrumenta za mjerenje protoka, 
senzora ili signala s referentnim signalom u okviru jednog unaprijed 
određenog praga za prihva ćanje ili više njih.  
1.2.37. „ Nulto umjeravanje ” znači umjeravanje analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka ili senzora radi dobivanja to čnog odziva na nulti 
signal. 
1.2.38. „ Nulti odziv ” znači srednja vrijednost odziva na nulti signal u vremen ­
skom intervalu od najmanje 30 sekundi.  
1.2.39. „ Pomak nultog odziva ” znači razlika izme đu srednje vrijednosti 
odziva na nulti signal i stvarnog nultog signala izmjerenog tijekom 
zadanog vremenskog razdoblja nakon to čnog nultog umjeravanja 
analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40. „Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora” ili 
„OVC-HEV” zna či hibridno elektri čno vozilo koje se može puniti 
iz vanjskog izvora.  
1.2.41. „Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora” ili 
„NOVC-HEV” zna či vozilo opremljeno s najmanje dva razli čita pret­
varača energije i najmanje dva razli čita sustava za pohranu energije 
koji se upotrebljavaju za pogon vozila i koji se ne mogu puniti iz 
vanjskog izvora.  
▼B 
1.3. Kratice  
Kratice se općenito odnose na jedninu i množinu skra ćenih pojmova.  
br. — broj 
CH  4 — metan  
CLD — kemiluminescentni detektor  
CO — ugljikov monoksid  
CO  2 — ugljikov dioksid  
CVS — uređaj za uzorkovanje stalnog volu ­
mena  
DCT — prijenosnik snage s dvije spojke  
ECU — upravljačka jedinica motora  
EFM — mjerač masenog protoka ispušnih 
plinova  
FID — plameno-ionizacijski detektor  
FS — cijela ljestvica  
GPS — globalni sustav za određivanje polo ­ 
žaja 
H 2 O — voda 
HC — ugljikovodici  
HCLD — grijani kemiluminescentni detektor  
HEV — hibridno električno vozilo  
ICE — motor s unutarnjim izgaranjem  
ID — identifikacijski broj ili šifra 
UNP — ukapljeni naftni plin 
maks. — maksimalna vrijednost  
MAW — pomični prozor za izra čun srednje 
vrijednosti  
N 2 — dušik 
NDIR — nedisperzivni infracrveni analizator  
NDUV — nedisperzivni ultraljubičasti anali ­
zator  
NEDC — novi europski vozni ciklus  
NG — prirodni plin ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC — nemetanski separator  
NMC-FID — nemetanski separator u kombinaciji s 
plameno-ionizacijskim detektorom  
NMHC — nemetanski ugljikovodici  
NO — dušikov monoksid 
NO  2 — dušikov dioksid 
NO  x — dušikovi oksidi 
NTE — vrijednosti koje se ne smiju prekora ­ 
čiti 
O 2 — kisik 
OBD — ugrađena dijagnostika  
PEMS — prijenosni sustav za mjerenje emisija  
PHEV — punjivo hibridno električno vozilo  
PN — broj čestica  
RDE — stvarne emisije tijekom vožnje  
RPA — relativno pozitivno ubrzanje  
SCR — selektivna katalitička redukcija  
SEE — standardna pogreška procjene  
THC — ukupni ugljikovodici  
UNECE — Gospodarska komisija Ujedinjenih 
naroda za Europu  
VIN — identifikacijski broj vozila  
WLTC — Globalno usklađeni ispitni ciklus za 
laka vozila  
WWH-OBD — Globalno usklađeni ugrađeni sustavi 
za dijagnostiku  
2. OP ĆI ZAHTJEVI 
2.1. Grani čne vrijednosti emisija koje se ne smiju prekora čiti 
Tijekom uobi čajenog vijeka trajanja tipa vozila homologiranog u 
skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007, njegove emisije, utvr đene u 
skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga i ispuštene tijekom bilo kojeg 
mogućeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) izvršenog 
u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, ne smiju biti već e od sljede ćih 
vrijednosti specifi čnih za one čišćujuće tvari koje ne smiju biti preko ­
račene (NTE):  
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
pri čemu je EURO-6 primjenjiva grani čna vrijednost emisija za Euro 
6 utvrđ ena u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
2.1.1. Kona čni faktori sukladnosti  
Faktor sukladnosti CF pollutant  za predmetnu one čišćujuću tvar utvrđ uje 
se kako slijedi:  
Onečišćujuća 
tvar Masa du šikovih 
oksid a (NO  x ) Broj čestica 
(PN) Masa ugljikova 
mono ksida 
(CO) (  1 ) Masa ukupnih ugljiko­
vodika (THC) Kom biniran a masa 
ukupnih ugljikovodika 
i dušikovih oksida 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  ►M3 1 + tole­
rancija za NO  x s 
tolerancijom  za 
NO  x = 0,43 ◄ ►M1 1 + 
tolerancija  
za PN pri 
čemu je 
tolerancija  
za PN = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
Tolerancija je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prijenosnih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) koji se svake godine preispituje zbog poboljšane kvalitete postupka ispitivanja 
PEMS-om ili tehni čkog napretka. 
►M1 Tolerancija za PN’ je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju zbog prenosivih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) za PN i koji se svake godine preispituje i revidira na temelju poboljšane kvalitete 
postupka ispitivanja PEMS-om za PN ili tehni čkog napretka. ◄ 
2.1.2. Privremeni faktori sukladnosti  
Iznimno od odredbi u točki 2.1.1., do pet godina i četiri mjeseca 
nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) 
715/2007 i ako to zahtijeva proizvo đač mogu se primjenjivati sljede ći 
faktori sukladnosti:  
Onečišćujuća 
tvar Masa dušikovih 
oksida (NO  x ) Broj čestica 
(PN) Masa ugljikova 
monoksid a 
(CO) (  1 ) Masa ukupni h uglj iko­
vodika (THC) Kombinira na masa 
ukupni h ugljikovodika i 
dušikovih oksida (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + 
tolerancija  
za PN pri 
čemu je 
tolerancija  
za PN = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
►M1 Tolerancija za PN’ je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju zbog prenosivih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) za PN i koji se svake godine preispituje i revidira na temelju poboljšane kvalitete 
postupka ispitivanja PEMS-om za PN ili tehni čkog napretka. ◄ 
Primjena privremenih faktora sukladnosti bilježi se u certifikatu o 
sukladnosti vozila.  
▼M3 
Za homologacije tipa na temelju ovog izuze ća ne smiju se deklarirati 
maksimalne vrijednosti RDE-a.  
2.1.3. Proizvo đač potvrđuje sukladnost s točkom 2.1. ispunjavanjem potvrde 
navedene u Dodatku 9. Provjera sukladnosti provodi se u skladu s 
pravilima za provjere sukladnosti u uporabi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. Ispitivanjima RDE-a propisanima ovim Prilogom pri homologaciji i 
tijekom životnog vijeka vozila osigurava se pretpostavka sukladnosti 
sa zahtjevom navedenim u to čki 2.1. Pretpostavljenu sukladnost može 
se preispitati dodatnim ispitivanjima RDE-a.  
2.3. Dr žave članice osiguravaju mogu ćnost ispitivanja vozila PEMS-om na 
javnim cestama u skladu s postupcima propisanima odgovaraju ćim 
nacionalnim zakonima, uz istovremeno poštivanje lokalnih zakona o 
cestovnom prometu i sigurnosnih zahtjeva.  
2.4. Proizvo đači osiguravaju mogu ćnost da neovisna stranka provede ispi ­
tivanje vozila PEMS-om na javnim cestama, npr. stavljanjem na 
raspolaganje prikladnih adaptera za ispušne cijevi, odobravanjem 
pristupa signalima ECU-a te izvršavanjem potrebnih administrativnih 
mjera.  ►M1 ►C1 Ako se ovom Uredbom ne zahtijeva odgovara ­
juće ispitivanje PEMS-om, proizvo đač može naplatiti razumnu 
naknadu sli čnu odredbi iz članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 
715/2007. ◄ ◄ 
3. ISPITIVANJE STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE KOJE 
TREBA IZVRŠITI  
▼M2 
3.1. Sljede ći se zahtjevi primjenjuju na ispitivanja PEMS-om navedena u 
članku 3. stavku 11. drugom podstavku.  
▼M3 
3.1.0. Tijekom gradske ispitne vožnje i cijele ispitne vožnje u ispitivanju 
PEMS-om moraju biti ispunjeni zahtjevi iz to čke 2.1., pri čemu se 
emisije ispitnog vozila izra čunavaju u skladu s dodacima 4. i 6. i 
moraju ostati jednake NTE ( M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ) ili niže od toga.  
_______  
▼B 
3.1.1. U svrhu homologacije maseni protok ispuha odre đuje se opremom za 
mjerenje koja nije dio vozila i nikakvi se podaci iz ECU-a vozila ne 
upotrebljavaju u tom smislu. Izvan konteksta homologacije mogu se 
upotrebljavati i druge metode za odre đivanje masenog protoka ispuha 
u skladu s Dodatkom 2., odjeljkom 7.2.  
▼M3 
3.1.2. Ako homologacijsko tijelo tijekom homologacijskih ispitivanja nije 
zadovoljno rezultatima provjere kvalitete podataka i validacije dobi ­
venima ispitivanjem PEMS-om provedenim u skladu s dodacima 1. i 
4., homologacijsko tijelo može poništiti ispitivanje. U tom slu čaju 
homologacijsko tijelo bilježi podatke o ispitivanju i razloge poništa ­
vanja ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3. Izvješć ivanje i širenje informacija o ispitivanju RDE-a pri homologa ­
ciji tipa  
▼B 
3.1.3.1. Tehni čko izvješć e koje je proizvo đač pripremio u skladu s Dodatkom 
8. stavlja se na raspolaganje homologacijskom tijelu.  
▼M1 
3.1.3.2. Proizvo đač se mora pobrinuti da su informacije popisane u to čki 
3.1.3.2.1. dostupne na javno pristupa čnim internetskim stranicama 
bez naknade i bez obveze da se korisnik identificira ili prijavi. Proiz ­
vođač se mora pobrinuti da Komisija i homologacijska tijela budu 
uvijek obaviješteni o adresi tih stranica.  
▼M3 
3.1.3.2.1. Na tim internetskim stranicama mora biti mogu će pretraživati bazu 
podataka upitima sa zamjenskim znakovima koji se temelje na 
najmanje jednom od sljede ćeg: 
marki, tipu, varijanti, izvedbi, trgovač kom imenu i homologacijskim 
brojem, kako su navedeni u certifikatu o sukladnosti na temelju 
Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ.  
Za svako se vozilo na temelju pretraživanja moraju moć i dobiti slje ­
deće informacije:  
— identifikacijski broj porodice po ispitivanju PEMS-om kojoj vozilo 
pripada, u skladu s brojem stavke 3. na popisu transparentnosti 
br. 1. navedenom u tablici 1. u Dodatku 5. Prilogu II;  
— deklarirane maksimalne vrijednosti RDE-a, kako su navedene u 
točki 48.2. certifikata o sukladnosti opisanog u Prilogu IX. Direk ­
tivi 2007/46/EZ.  
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. Na zahtjev, bez naknade i u roku od 30 dana, proizvo đač stavlja na 
raspolaganje tehnič ko izvješć e koje se navodi u toč ki 3.1.3.1. bilo 
kojoj zainteresiranoj stranki.  
3.1.3.4. Na zahtjev, homologacijsko tijelo stavlja na raspolaganje informacije 
navedene u toč kama 3.1.3.1. i 3.1.3.2. u roku od 30 dana od primitka 
zahtjeva. Homologacijsko tijelo može naplatiti razumnu i razmjernu 
naknadu koja ne će odvratiti zainteresiranu stranku koja ima opravdani 
interes zatražiti odgovaraju će informacije te koja ne premašuje interne 
troškove tijela za stavljanje tražene informacije na raspolaganje.  
4. OP ĆI ZAHTJEVI  
4.1. Stvarne emisije tijekom vožnje dokazuju se ispitivanjem vozila na 
cesti uz uobi čajeni način i uvjete vožnje te korisni teret. Ispitivanje 
RDE-a reprezentativno je za vozila kojima se upravlja na stvarnim 
voznim putovima uz uobi čajeno optere ćenje. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Za homologaciju proizvo đač mora homologacijskom tijelu dokazati da 
su odabrano vozilo, na čini vožnje, uvjeti i korisni tereti reprezenta ­
tivni za porodicu po ispitivanju PEMS-om. Zahtjevi u pogledu kori ­
snog tereta i uvjeta okoline, navedeni u to čkama 5.1. i 5.2., primje ­
njuju se ex ante  kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti prihvatljivi za 
ispitivanje RDE-a.  
▼M1 
4.3. Homologacijsko tijelo predlaže ispitnu vožnju u gradskim uvjetima, 
izvangradskim uvjetima i uvjetima na autocesti koja ispunjava 
zahtjeve iz to čke 6. Kako bi se koncipirala ispitna vožnja, za odabir 
njezinih dijelova u gradskim uvjetima, izvangradskim uvjetima i uvje ­
tima na autocesti upotrebljava se topografska karta. Gradski dio 
ispitne vožnje trebao bi se voziti na gradskim cestama s ograni čenjem 
brzine koje ne smije biti više od 60 km/h. Ako se gradski dio ispitne 
vožnje treba određ eno, ograni čeno razdoblje voziti na cesti s ograni ­ 
čenjem brzine višim od 60 km/h, vozilo se mora voziti brzinama koje 
ne smiju biti ve će od 60 km/h.  
▼B 
4.4. Ako sakupljanje podataka ECU-a za vozilo utje če na emisije ili radni 
učinak vozila, cijela se porodica po ispitivanju PEMS-om kojoj vozilo 
pripada prema definiciji u Dodatku 7. smatra nesukladnom. Takva 
funkcionalnost smatra se „poreme ćajnim ure đajem” kao što je defini ­
rano u članku 3. stavku 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
▼M3 
4.5. Kako bi se procijenile emisije tijekom ispitnih vožnji s toplim pokre ­
tanjem, za svaku se porodicu po ispitivanju PEMS-om određ eni broj 
vozila, utvr đen u toč ki 4.2.8. Dodatka 7., mora ispitati bez kondicio ­
niranja vozila opisanog u to čki 5.3., ali s toplim motorom s tempera ­
turom rashladnog sredstva motora ili temperaturom motornog ulja 
iznad 70 °C.  
4.6. Za ispitivanja RDE-a provedena tijekom homologacije tipa homolo ­
gacijsko tijelo može, izravnim pregledom ili analizom popratnih 
dokaza (npr. fotografije, zapisi), provjeriti ispunjavaju li ispitni 
postav i ispitna oprema zahtjeve iz dodataka 1. i 2.  
4.7. Sukladnost softverskog alata korištenog za provjeru valjanosti vožnje i 
izračun emisija u skladu s odredbama utvr đenima u dodacima 4., 5., 
6., 7.a i 7.b validira pružatelj alata ili homologacijsko tijelo. U slu ča­
jevima kad je takav softverski alat dio instrumenta PEMS-a, zajedno s 
instrumentom dostavlja se i dokaz o validaciji.  
▼B 
5. GRANI ČNI UVJETI 
5.1. Korisni teret vozila i ispitna masa  
5.1.1. Osnovni korisni teret vozila obuhva ća vozača, svjedoka ispitivanja 
(ako je primjenjivo) i ispitnu opremu, uklju čujući dijelove za postav ­
ljanje i ure đaje za napajanje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. U svrhu ispitivanja može se dodati umjetni korisni teret, sve dok 
ukupna masa osnovnog i umjetnog korisnog tereta ne premašuje 
90 % zbroja „mase putnika” i „korisne nosivosti” utvr đene u 
točkama 19. i 21. članka 2. Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o 
provedbi Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i 
Vijeća o zahtjevima za homologaciju tipa za mase i dimenzije 
vozila i njihovih prikolica te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća (SL L 353, 21.12.2012., str. 31.)  
5.2. Uvjeti okoline  
▼M1 
5.2.1. Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline utvr đenima u ovom odjeljku. 
Uvjeti okoline smatraju se „proširenima” ako se proširi barem jedan 
od uvjeta temperature i nadmorske visine. Korekcijski faktor za proši ­
rene uvjete temperature i nadmorske visine primjenjuje se samo 
jednom. Ako se ispitivanje djelomi čno ili u cijelosti provede izvan 
uobičajenih ili proširenih uvjeta, ispitivanje se smatra nevaljanim.  
▼B 
5.2.2. Umjereni uvjeti nadmorske visine: Nadmorska visina niža od ili 
jednaka 700 metara iznad razine mora.  
5.2.3. Prošireni uvjeti nadmorske visine: nadmorska visina ve ća od 700 
metara iznad razine mora te manja od ili jednaka 1300 metara iznad 
razine mora.  
▼M1 
5.2.4 Umjereni uvjeti temperature: temperatura od 273,15 K (0 °C) do 
303,15 K (30 °C). 
5.2.5 Pro šireni uvjeti temperature: temperatura od 266,15 K (– 7 °C) do 
273,15 K (0 °C) ili od 303,15 K (30 °C) do 308,15 K (35 °C). 
5.2.6. Odstupaju ći od odredbi toč aka 5.2.4. i 5.2.5., niža temperatura za 
umjerene uvjete je najmanje 276,15 K (3 °C), a niža temperatura za 
proširene uvjete je najmanje 271,15 K (– 2 °C) izme đu početka 
primjene obvezuju ćih graničnih vrijednosti emisija koje se ne smiju 
prekoračiti (NTE), kako su utvr đene u odjeljku 2.1., i do pet godina i 
četiri mjeseca od datuma navedenih u stavcima 4. i 5. članka 10. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
5.3. Kondicioniranje vozila za ispitivanje s hladnim pokretanjem motora  
Prije ispitivanja RDE-a vozilo se pretkondicionira na sljede ći način. 
Vozi se najmanje 30 minuta, parkira sa zatvorenim vratima i zatvo ­
renim poklopcem motora te se ostavlja isklju čenog motora izme đu 6 i 
56 sati na nadmorskoj visini i temperaturi u skladu s umjerenim ili 
proširenim uvjetima iz to čaka 5.2.2. ili 5.2.6. Trebalo bi izbjegavati 
ekstremne atmosferske uvjete (obilan snijeg, oluja, tu ča) i preko­
mjerne koli čine prašine. Prije po četka ispitivanja mora se provjeriti 
da na vozilu nema ošte ćenja ili signala upozorenja koji ukazuju na 
moguću neispravnost.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dinami čni uvjeti  
Dinamičnim uvjetima obuhva ćen je učinak kategorizacije ceste, fron ­
talnog vjetra i dinamike vožnje (ubrzanja, usporavanja) te pomo ćnih 
sustava na potrošnju energije i emisije ispitnog vozila. Verifikacija 
normalnosti dinami čnih uvjeta obavlja se nakon dovršetka ispitivanja 
pomoću zabilježenih podataka iz prijenosnog sustava za mjerenje 
emisija. Ta se verifikacija provodi u dva koraka:  
▼M3 
5.4.1. Višak ili nedostatak dinamike vožnje tijekom vožnje provjerava se u 
skladu s metodama opisanima u Dodatku 7.a.  
5.4.2. Ako su rezultati vožnje valjani nakon provjera u skladu s 
točkom 5.4.1., moraju se primijeniti metode provjere normalnosti 
ispitnih uvjeta utvr đene u dodacima 5., 7.a i 7.b ovom Prilogu.  
▼B 
5.5. Stanje i rad vozila  
▼M3 
5.5.1. Klimatizacijskim sustavom ili drugim pomo ćnim uređajima upravlja 
se na način koji odgovara uobi čajenoj predvi đenoj upotrebi u stvarnim 
uvjetima na cesti. Dokumentira se svaka upotreba. Prozori vozila 
moraju biti zatvoreni kad se upotrebljava klimatizacijski sustav ili 
sustav za grijanje.  
▼M1 
5.5.2. Vozila opremljena sustavima s periodi čnom regeneracijom  
5.5.2.1. Pojam „sustavi s periodi čnom regeneracijom” tuma či se u skladu s 
definicijom u to čki 3.8.1. Priloga XXI.  
▼M3 
5.5.2.2. Svi se rezultati moraju ispraviti za K  i ili pomacima K  i dobivenima 
postupcima iz Dodatka 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI. za homologa ­
ciju tipa vozila sa sustavom s periodi čnom regeneracijom. Faktor K  i 
ili pomak K  i primjenjuju se na završne rezultate nakon procjene u 
skladu s Dodatkom 6. 
5.5.2.3 Ako emisije ne ispunjavaju zahtjeve iz to čke 3.1.0., mora se provjeriti 
da se regeneracija doga đa. Provjera regeneracije može se temeljiti na 
stručnoj procjeni izvedenoj iz unakrsne korelacije nekoliko signala 
koji mogu obuhva ćati mjerenja temperature ispuha, PN, CO  2 i O  2 u 
kombinaciji s brzinom i ubrzanjem vozila. Ako vozilo ima sposobnost 
prepoznavanja regeneracije koja je deklarirana na popisu transparent ­
nosti br. 1 u tablici 1. u Dodatku 5. Prilogu II., upotrebljava se za 
određivanje učestalosti regeneracije. Proizvo đač na popisu transparent ­
nosti br. 1 navedenom u tablici 1. u Dodatku 5. Prilogu II. mora 
također deklarirati postupak potreban za dovršetak regeneracije. Proiz ­
vođač smije ponuditi savjet kako prepoznati je li došlo do regeneracije 
u slučaju da takav signal nije dostupan.  
Ako se tijekom ispitivanja dogodi regeneracija, provjerava se da rezul ­
tat, na koji nije primijenjen faktor Ki ili pomak Ki, ispunjava zahtjeve 
iz toč ke 3.1.0. Ako dobiveni rezultati emisija ne ispunjavaju zahtjeve, 
ispitivanje se poništava i jednom ponavlja. Prije po četka drugog ispi ­
tivanja osigurava se dovršetak regeneracije i stabilizacije vožnjom od 
najmanje sat vremena. Drugo se ispitivanje smatra valjanim čak i ako 
se tijekom njega dogodi regeneracija.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Pojava regeneracije može se provjeriti kao u to čki 5.5.2.3. čak i ako 
vozilo ispunjava zahtjeve iz to čke 3.1.0. Ako se regeneracija može 
dokazati i ako je dogovoreno s homologacijskim tijelom, kona čni se 
rezultati mogu prikazati bez primjene faktora Ki ili pomaka Ki.  
_______  
5.5.3. OVC-HEV-ovi mogu se ispitati u bilo kojem na činu rada koji se može 
odabrati, uklju čujući način s dopunjavanjem baterije.  
5.5.4. Nisu dopuštene preinake koje utje ču na aerodinamiku vozila, osim 
postavljanja PEMS-a.  
5.5.5. Ispitivana vozila ne smiju se voziti u ekstremnim slijedovima koji ne 
predstavljaju uobi čajene uvjete upotrebe kako bi se time pokušalo 
postići prolaz ili neuspjeh na ispitivanju. Ako je to potrebno, verifi ­
kacija uobi čajene vožnje može se temeljiti na stru čnoj procjeni dodje ­
litelja homologacije ili u ime tog tijela na temelju unakrsne korelacije 
nekoliko signala koji mogu obuhva ćati protok ispušnog plina, 
temperaturu ispuha, CO  2 , O 2 itd. u kombinaciji s brzinom i ubrzanjem 
vozila, GPS podacima, a potencijalno i drugim podatkovnim parame ­
trima vozila kao što su brzina motora, stupanj prijenosa, položaj 
papučice ubrzanja itd.  
5.5.6. Vozilo mora biti u dobrom mehani čkom stanju i prije ispitivanja mora 
biti uhodavano i voženo najmanje 3 000 km. Bilježe se kilometraža i 
starost vozila koje se koristi za ispitivanje RDE-a.  
▼B 
6. ZAHTJEVI U VEZI S VOŽNJOM  
6.1. Udjeli gradske vožnje, izvangradske vožnje i vožnje autocestom, 
razvrstani prema trenuta čnoj brzini kako je opisano u to čkama od 
6.3. do 6.5., izražavaju se kao postotak ukupne udaljenosti vožnje.  
▼M3 
6.2. Ispitna vožnja uvijek po činje gradskom vožnjom nakon koje slijede 
izvangradska vožnja i vožnja na autocesti u skladu s udjelima utvr ­ 
đenima u toč ki 6.6. Gradska vožnja, izvangradska vožnja i vožnja na 
autocesti moraju biti konsekutivne u skladu s to čkom 6.12., ali mogu 
obuhvatiti vožnju koja po činje i završava na istom mjestu. Izvan ­
gradska vožnja može se prekinuti kra ćim razdobljima gradske 
vožnje tijekom prolaska kroz gradska podru čja. Vožnja na autocesti 
smije biti prekinuta kra ćim razdobljima gradske ili izvangradske 
vožnje, na primjer kad se prolazi pored naplatnih ku ćica ili vozi 
dijelovima ceste na kojima su u tijeku radovi.  
▼B 
6.3. Gradska vožnja podrazumijeva brzinu vozila koja je manja od ili 
jednaka 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Karakteristika izvangradske vožnje je brzina vozila koje je ve ća od 60 
km/h, ali nije ve ća od 90 km/h. Kad je rije č o vozilima kategorije N2 
koja su, u skladu s Direktivom 92/6/EEZ, opremljena ure đajima za 
ograničenje brzine na 90 km/h, karakteristika izvangradske vožnje je 
brzina vozila koja je ve ća od 60 km/h, ali nije ve ća od 80 km/h.  
6.5. Karakteristika vožnje na autocesti je brzina vozila ve ća od 90 km/h. 
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, 
karakteristika vožnje na autocesti je brzina vozila koja je ve ća od 80 
km/h.  
▼B 
6.6. Vožnja se sastoji od približno 34 % gradske vožnje, 33 % izvan ­
gradske vožnje i 33 % vožnje autocestom uz razvrstavanje prema 
brzini kao što je opisano u gore navedenim to čkama od 6.3. do 6.5. 
„Približno” zna či interval od ± 10 postotnih bodova s obzirom na 
navedene postotke. Gradska vožnja nikada ne obuhva ća manje od 
29 % ukupne prije đene udaljenosti vožnje.  
6.7. Brzina vozila obi čno ne prelazi 145 km/h. Maksimalna brzina može se 
premašiti dopuštenim odstupanjem od 15 km/h tijekom najviše 3 % 
trajanja vožnje autocestom. Lokalna ograni čenja brzine ostaju na snazi 
tijekom ispitivanja PEMS-om, neovisno o drugim pravnim posljedi ­
cama. Kršenja lokalnih ograni čenja brzine sama po sebi ne poništa ­
vaju rezultate ispitivanja PEMS-om.  
▼M1 
6.8. Prosje čna brzina (koja obuhva ća zaustavljanja) tijekom gradskog 
dijela ispitne vožnje treba biti izme đu 15 i 40 km/h. Razdoblja 
zaustavljanja, koja se definiraju kao razdoblja u kojima je brzina 
vozila manja od 1 km/h, moraju biti izme đu 6 % i 30 % trajanja 
gradske vožnje. Gradska vožnja može obuhva ćati nekoliko razdoblja 
zaustavljanja koja ne traju kra će od 10 sekundi. Me đutim, pojedi ­
načno razdoblje zaustavljanja ne smije biti dulje od 300 uzastopnih 
sekundi, inač e se ispitna vožnja poništava.  
6.9. Raspon brzina na autocesti mora na primjeren nač in obuhvatiti raspon 
od 90 km/h do najmanje 110 km/h. Brzina vozila mora biti ve ća od 
100 km/h najmanje 5 minuta.  
Kad je riječ o vozilima kategorije M2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 100 km/h, 
raspon brzina na autocesti mora na primjeren nač in obuhvatiti raspon 
od 90 km/h do 100 km/h. Brzina vozila mora biti već a od 90 km/h 
najmanje 5 minuta.  
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, 
raspon brzina na autocesti mora na primjeren nač in obuhvatiti raspon 
od 80 km/h do 90 km/h. Brzina vozila mora biti već a od 80 km/h 
najmanje 5 minuta.  
▼B 
6.10. Trajanje vožnje iznosi izme đu 90 i 120 minuta.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Nadmorska visina po četne i krajnje toč ke ispitne vožnje ne smije se 
razlikovati za više od 100 metara. Pri tome proporcionalna kumula ­
tivna pozitivna visinska razlika tijekom cijele ispitne vožnje i njezina 
gradskog dijela, utvr đenog u skladu s to čkom 4.3., mora biti manja od 
1 200 m/100 km i utvr đena u skladu s dodatkom Dodatkom 7.b.  
▼B 
6.12. Najmanja udaljenost za sve oblike vožnje – gradsku vožnju, izvan ­
gradsku vožnju i vožnju autocestom – iznosi 16 km.  
▼M1 
6.13. Prosje čna brzina (koja obuhva ća zaustavljanja) tijekom razdoblja 
hladnog pokretanja, kako je utvr đeno u to čki 4. Dodatka 4., mora 
biti između 15 i 40 km/h. Najve ća brzina tijekom razdoblja hladnog 
pokretanja ne smije biti ve ća od 60 km/h.  
▼B 
7. OPERATIVNI ZAHTJEVI  
7.1. Vožnja se izabire tako da se ispitivanje ne prekida i da se podaci 
neprekidno bilježe kako bi se postiglo najkra će trajanje ispitivanja 
određeno u točki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje PEMS-a treba biti iz vanjskog izvora, a ne iz 
izvora koji energiju dobiva izravno ili neizravno iz motora vozila koje 
se ispituje.  
7.3. Ugradnja opreme sustava PEMS provodi se tako da u najmanjoj 
mogućoj mjeri utje če na emisije ili radni u činak vozila. Potrebno je 
voditi računa o ugradnji minimalne mase opreme te o minimalnim 
potencijalnim aerodinami čkim izmjenama vozila koje se ispituje. 
Korisni teret vozila utvr đuje se u skladu s toč kom 5.1.  
7.4. Ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje izvode se radnim danom 
kao što je definirano za Uniju u Uredbi Vije ća (EEZ, Euratom) 
br. 1182/71 (*).  
___________  
(*) Uredba Vije ća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o 
utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i 
rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.)  
7.5. Ispitivanja RDE-a provode se na asfaltiranim cestama i ulicama 
(vožnja izvan cesta nije dopuštena).  
▼M3 
7.6. Na po četku ispitivanja, kako je definirano u to čki 5.1. Dodatka 1., 
vozilo se mora pokrenuti unutar 15 sekundi. Zaustavljanje vozila 
tijekom cijelog razdoblja hladnog pokretanja motora, kako je utvr đeno 
u točki 4. Dodatka 4., mora biti što kra će i ukupno ne smije biti dulje 
od 90 s. Ako se motor isklju či tijekom ispitivanja, može se ponovno 
pokrenuti, ali uzorkovanje se ne prekida. Ako motor prestane s radom 
tijekom ispitivanja, uzorkovanje se ne prekida.  
▼B 
8. ULJE ZA PODMAZIVANJE, GORIVO I REAGENS  
8.1. Goriva, maziva i reagens (ako je primjenjivo) koji se primjenjuju za 
ispitivanje RDE-a odgovaraju specifikacijama proizvo đača za vozilo 
kojim upravlja korisnik.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. U slu čaju ispitivanja RDE-a koje je ocijenjeno kao neuspjeh, uzorci 
goriva, maziva i reagensa (ako je primjenjivo) uzimaju se i čuvaju 
najmanje godinu dana u uvjetima u kojima je zajam čen integritet 
uzorka. Nakon analize, uzorci se mogu odbaciti.  
▼B 
9. OCJENJIVANJE EMISIJA I VOŽNJE  
9.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Dodatkom 1. ovom Prilogu.  
▼M3 
9.2. Valjanost vožnje provjerava se postupkom od tri koraka kako slijedi:  
KORAK A: ispitna vožnja u skladu s op ćim zahtjevima, grani čnim 
uvjetima, zahtjevima za ispitnu vožnju, radnim zahtjevima te specifi ­
kacijama za ulje za podmazivanje, gorivo i reagens navedenima u 
točkama od 4. do 8.;  
KORAK B: ispitna vožnja u skladu sa zahtjevima navedenima u 
dodacima 7.a i 7.b.  
KORAK C: ispitna vožnja u skladu sa zahtjevima navedenima u 
Dodatku 5. 
Koraci postupka prikazani su na slici 1.  
Slika 1.  
Verifikacija valjanosti vožnje
  
Ako bilo koji od zahtjeva nije ispunjen, ispitna se vožnja poništava.  
▼B 
9.3. Zabranjeno je kombiniranje podataka razli čitih vožnji ili mijenjanje ili 
isključivanje podataka neke vožnje s izuzetkom odredbi za duga 
zaustavljanja kako je opisano u to čki 6.8.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. Nakon utvrđ ivanja valjanosti vožnje u skladu s to čkom 9.2., rezultati 
emisija izra čunavaju se primjenom metoda utvr đenih u dodacima 4. i 
6. Izračuni emisija provode se izme đu početka i završetka ispitivanja, 
kako je definirano u toč kama 5.1. i 5.3. Dodatka 1.  
▼B 
9.5. Ako se tijekom odre đenog vremenskog razdoblja uvjeti okoline 
prošire u skladu s toč kom 5.2., emisije one čišćujućih tvari izra čunane 
u skladu s Dodatkom 4. tijekom tog vremenskog razdoblja dijele se s 
vrijednošć u 1,6 prije nego što se procijeni njihova sukladnost sa 
zahtjevima iz ovog Priloga. Ova se odredba ne odnosi na emisije 
ugljikova dioksida.  
▼M3 
9.6. Emisije plinovitih one čišćujućih tvari i broj emisijskih čestica tijekom 
hladnog pokretanja motora, kako je definirano u to čki 4. Dodatka 4., 
uvrštavaju se u uobi čajeno ocjenjivanje u skladu s dodacima 4., 5. i 6. 
Ako se vozilo najmanje tri sata prije ispitivanja kondicioniralo na 
prosječnoj temperaturi koja je unutar proširenog raspona u skladu s 
točkom 5.2., na podatke prikupljene tijekom razdoblja hladnog pokre ­
tanja motora primjenjuju se odredbe iz to čke 9.5., čak i ako radni 
uvjeti nisu unutar proširenog raspona temperature.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
Dodatak 1. 
Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim sustavom za mjerenje 
emisija (PEMS-om) 
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuje ispitni postupak za utvr đivanje emisija ispu ­ 
šnih plinova iz lakih putni čkih i gospodarskih vozila pomo ću prijenosnog 
sustava za mjerenje emisija.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
≤ — manje ili jednako  
# — broj 
#/m  3 — broj po kubi čnom metru  
% — postotak 
°C — Celzijev stupanj  
g — gram 
g/s — grama po sekundi  
h — sat 
Hz — herc 
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilograma po sekundi  
km — kilometar  
km/h — kilometara na sat 
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskala po minuti  
l — litra 
l/min — litra po minuti  
m — metar  
m 3 — kubični metar  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak vakuuma [kPa]  
q vs — brzina obujamskog protoka sustava [l/min]  
ppm — dijelova na milijun  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda 
V s — obujam sustava [l]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI 
3.1. PEMS 
Ispitivanje se provodi pomo ću sustava PEMS koji se sastoji od kompo ­
nenti navedenih u to čkama od 3.1.1. do 3.1.5. Ako je primjenjivo, može 
se uspostaviti veza s ECU-om vozila kako bi se utvrdili relevantni para ­
metri motora i vozila u skladu s to čkom 3.2.  
3.1.1. Analizatori za određivanje koncentracije one čišćujućih tvari u ispušnim 
plinovima.  
3.1.2. Jedan ili više instrumenata ili senzora za mjerenje ili odre đivanje masenog 
protoka ispušnih plinova.  
3.1.3. Globalni sustav za odre đivanje položaja, nadmorske visine i brzine vozila.  
3.1.4. Ako je primjenjivo, senzori i drugi ure đaji koji nisu dio vozila, npr. 
senzori za mjerenje temperature okoline, relativne vlažnosti, tlaka zraka 
i brzine vozila.  
3.1.5. Izvor energije neovisan o vozilu za napajanje PEMS-a.  
3.2. Ispitni parametri  
▼M3 
Ispitni parametri navedeni u tablici 1. ovog Dodatka mjere se s 
konstantnom u čestalošć u od 1,0 Hz ili višu te se o njima izvješ ćuje u 
skladu sa zahtjevima iz Dodatka 8 s u čestalošć u od 1,0 Hz. Ako su 
parametri ECU-a dostupni, oni se mogu dobivati sa znatno već om učesta­
lošću, ali učestalost bilježenja mora biti 1,0 Hz. Analizatori za PEMS i 
instrumenti i senzori za mjerenje protoka uskla đeni su s preduvjetima 
utvrđ enima u dodacima 2.i 3.  
▼B 
Tablica 1. 
Ispitni parametri  
Parametar  Preporučena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
▼M1 
Koncentracija THC-a (  1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator  
Koncentracija CH  4 ( 1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator  
Koncentracija NMHC-a ( 1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator (  6 ) 
▼B 
Koncentracija CO (  1 ), ( 4 ) ppm analizator  
Koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm analizator  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parametar  Preporučena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
Koncentracija NO  X ( 1 ), ( 4 ) ppm analizator ( 7 ) 
Koncentracija krutih čestica (  4 ) #/m  3 analizator  
Maseni protok ispušnih plinova  kg/s EFM, metode opisane u točki 7. Dodatka 2. 
Vlažnost zraka  %  senzor 
Temperatura okoline  K  senzor 
Tlak okoline  kPa senzor 
Brzina vozila  km/h senzor, GPS ili ECU ( 3 ) 
Zemljopisna širina polo žaja vozila  stupanj GPS 
Zemljopisna du žina položaja vozila  stupanj GPS 
Nadmorska visina položaja vozila (  5 ), ( 9 ) M  GPS ili senzor 
Temperatura ispu šnih plinova (  5 ) K  senzor 
Temperatura rashladne tekućine motora (  5 ) K  senzor ili ECU  
Brzina motora ( 5 ) o/min  senzor ili ECU  
Zakretni moment motora (  5 ) Nm senzor ili ECU  
Zakretni moment na pogonskoj osovini (  5 ) Nm mjerilo zakretnog momenta naplatka  
Položaj papučice (  5 ) %  senzor ili ECU  
Protok goriva motora ( 2 ) g/s senzor ili ECU  
Protok ulaznog zraka motora (  2 ) g/s senzor ili ECU  
Status pogre ške (  5 ) —  ECU 
Temperatura toka ulaznog zraka  K  senzor ili ECU  
Status regeneracije ( 5 ) —  ECU 
Temperatura ulja motora (  5 ) K  senzor ili ECU  
Stvarni stupanj prijenosa ( 5 ) #  ECU 
Željeni stupanj prijenosa (npr. indikator 
stupnja prijenosa) (  5 ) # ECU 
Ostali podaci o vozilu (  5 ) neodre đeno ECU  
( 1 ) Mjeriti na vlažnoj osnovi ili ispraviti u skladu s to čkom 8.1. Dodatka 4. 
( 2 ) Odrediti samo ako se za izra čun masenog protoka ispušnih plinova upotrebljavaju neizravne metode kao što je opisano u 
točkama 10.2. i 10.3. Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda se bira prema to čki 4.7 
( 4 ) Parametar je obvezan samo ako se provodi mjerenje koje se zahtijeva Prilogom III.A, odjeljkom 2.1. 
( 5 ) Utvrditi samo ako je potrebno radi verifikacije statusa i radnih stanja vozila. 
( 6 ) Može se izra čunati iz koncentracija THC-a i CH  4 u skladu s to čkom 9.2. Dodatka 4. 
( 7 ) Može se izra čunati iz izmjerenih koncentracija NO i NO  2 . 
( 8 ) Moguće je upotrijebiti više izvora parametara. 
( 9 ) Preferirani je izvor senzor tlaka okoline.  
3.3. Priprema vozila  
Priprema vozila uklju čuje opću verifikaciju ispravnog tehni čkog funkcio­
niranja ispitnog vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. Ugradnja sustava PEMS  
▼M1 
3.4.1. Op ćenito  
PEMS se postavlja u skladu s uputama proizvo đača te lokalnim zdrav ­
stvenim i sigurnosnim propisima. PEMS treba postaviti tako da su 
tijekom ispitivanja elektromagnetske smetnje i izloženost udarcima, vibra ­
cijama, prašini i promjenjivosti temperature svedeni na najmanju mogu ću 
mjeru. Postavljanje i rad PEMS-a moraju jam čiti hermeti čku zatvorenost i 
najmanji mogu ći gubitak topline. Zbog postavljanja i rada PEMS-a ne 
smije se promijeniti priroda ispušnih plinova niti se nepotrebno produljiti 
duljina ispušne cijevi. Kako bi se izbjeglo stvaranje čestica, priklju čci 
moraju biti termi čki stabilni pri temperaturama ispušnih plinova koje se 
očekuju tijekom ispitivanja. Preporu čuje se da se ne upotrebljavaju 
priključci od elastomera za spajanje ispušne cijevi vozila i priklju čne 
cijevi. Priklju čci od elastomera, ako se upotrebljavaju, ne smiju biti izlo ­ 
ženi ispušnim plinovima kako bi se izbjegle mjerne pogreške pri velikom 
opterećenju motora.  
▼M3 
3.4.2. Dopušteni protutlak 
Zbog postavljanja i rada PEMS-a ne smije se nepotrebno pove ćati pritisak 
na ispušnom otvoru tako da može utjecati na reprezentativnost mjerenja. 
Stoga se preporu čuje da se u istoj ravnini postavi samo jedna sonda za 
uzorkovanje. Ako je tehni čki izvedivo, popre čni presjek svakog produ­
ljenja radi lakšeg uzorkovanja ili povezivanja s mjera čem masenog 
protoka ispušnih plinova mora biti jednak popre čnom presjeku ispušne 
cijevi ili ve ći od njega.  
3.4.3. Mjera č masenog protoka ispušnih plinova  
Mjerač masenog protoka ispušnih plinova (EFM) pri čvršćuje se pri svakoj 
upotrebi na ispušnu cijev vozila u skladu s preporukama proizvo đača 
EFM-a. Raspon mjerenja EFM-a mora odgovarati rasponu masenog 
protoka ispušnih plinova koji se o čekuje tijekom ispitivanja. Preporu čuje 
se da se EFM odabere tako da maksimalan o čekivani protok tijekom 
ispitivanja bude obuhva ćen s najmanje 75 % punog raspona EFM-a. 
Postavljanje EFM-a ili bilo kojeg adaptera i spoja za ispušnu cijev ne 
smije negativno utjecati na rad motora ili sustava za naknadnu obradu 
ispušnih plinova. Sa svake strane senzora protoka stavlja se ravna cijev 
duljine najmanje četiri promjera cijevi ili 150 mm, ovisno o tome što je 
dulje. Ako se ispituje višecilindarski motor s razgranatom ispušnom 
granom, preporu čeno je postaviti mjera č masenog protoka ispušnih 
plinova iza toč ke na kojoj se grane spajaju i pove ćati poprečni presjek 
cijevi tako da se dobije jednaka ili već a površina presjeka za uzimanje 
uzoraka. Ako to nije mogu će, dopuštena je upotreba mjerenja protoka 
ispušnih plinova upotrebom nekoliko mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova. Zbog velikih razlika me đu konfiguracijama i dimenzijama ispu ­ 
šnih cijevi te masenim protocima ispušnih plinova mogu će je da će biti 
nužni kompromisi u odabiru i postavljanju EFM-a, pri čemu se treba 
voditi dobrom inženjerskom procjenom. Dopušteno je postavljanje 
EFM-a čiji je promjer manji od promjera ispušnog otvora ili ukupne 
projekcije čeone površine višestrukih otvora, pod uvjetom da se time 
poboljša to čnost mjerenja i da to ne utje če negativno na rad ili na 
naknadnu obradu ispušnih plinova, kako je utvr đeno u toč ki 3.4.2. Prepo­
ručeno je fotografski dokumentirati kako je EFM postavljen.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4. Globalni sustav za odre đivanje položaja (GPS)  
Antena za GPS treba biti ugra đena, npr. na najviši mogu ći položaj, kako 
bi se osigurao dobar prijam satelitskog signala. Ugra đena antena za GPS 
u najmanjoj mogu ćoj mjeri ometa upravljanje vozilom.  
3.4.5. Poveznica s upravlja čkom jedinicom motora (ECU)  
Relevantni parametri vozila i motora navedeni u tablici 1. mogu se, po 
želji, zabilježiti pomo ću naprave za bilježenje podataka povezane s ECU- 
om ili mrežom vozila, primjenom normi kao što su ISO 15031-5 ili SAE 
J1979, OBD-II, EOBD ili WWH-OBD. Ako je primjenjivo, proizvo đači 
objavljuju oznake kako bi se omogu ćila identifikacija obaveznih parame ­
tara. 
3.4.6. Senzori i pomoćna oprema  
Senzori za brzinu vozila i temperaturu, termoparovi rashladnog sredstva 
ili bilo koji drugi ure đaj za mjerenje koji nije dio vozila ugra đuju se radi 
mjerenja odgovaraju ćeg parametra na reprezentativan, pouzdan i to čan 
način, a da se pritom nepotrebno ne ometa rad vozila i funkcioniranje 
drugih analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, senzora i signala. 
Senzori i pomo ćna oprema napajaju se neovisno o vozilu. Dopušteno je iz 
akumulatora vozila napajati svako sigurnosno osvjetljenje sklopova i 
ugradbenih komponenata PEMS-a izvan kabine vozila.  
▼M1 
3.5. Uzorkovanje emisija 
Uzorkovanje emisija mora biti reprezentativno i mora se provoditi na 
mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima na kojima je utjecaj 
zraka iz okoline iza to čke uzorkovanja minimalan. Ako je primjenjivo, 
emisije se uzorkuju iza mjera ča masenog protoka ispušnih plinova, a 
udaljenost od senzora protoka mora biti najmanje 150 mm. Sonde za 
uzorkovanje postavljaju se najmanje 200 mm ili onoliko koliko iznosi 
trostruki unutarnji promjer ispušne cijevi, ovisno o tome što je ve će, 
ispred točke na kojoj ispuh izlazi iz sustava PEMS-a za uzorkovanje u 
okoliš. Ako se protok iz PEMS-a vra ća u ispušnu cijev, to mora biti iza 
sonde za uzorkovanje tako da se tijekom rada motora ne utje če na prirodu 
ispušnih plinova u to čkama uzorkovanja. Ako se duljina voda za uzorko ­
vanje bude mijenjala, mora se provjeriti vrijeme prijenosa u sustavu i 
prema potrebi korigirati.  
Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, 
uzorak ispušnog plina uzima se iza sustava za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. Ako se ispituje višecilindarski motor s razgranatom ispušnom 
granom, ulaz u sondu za uzorkovanje mora biti postavljen dovoljno 
daleko straga kako bi se osiguralo da je uzorak reprezentativan za 
prosječne ispušne emisija svih cilindara. U višecilindarskim se motorima 
s jasno odvojenim grupama ispušnih grana, na primjer u motorima s 
cilindrima u V konfiguraciji, sonda za uzorkovanje postavlja iza to čke 
u kojoj se ispušne grane spajaju. Ako to tehnič ki nije izvedivo, uz 
odobrenje homologacijskog tijela može se upotrijebiti višestruko uzorko ­
vanje na mjestima s dobro izmiješanim ispušnim plinovima. U tom 
slučaju broj i položaj sondi za uzorkovanje u najve ćoj mogućoj mjeri 
moraju odgovarati broju i položaju mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova. Ako protoci ispušnih plinova nisu jednaki, razmatra se proporcio ­
nalno uzorkovanje ili uzorkovanje s više analizatora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, 
uzorak ispušnog plina uzima se iza sustava za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. Ako se ispituje višecilindarski motor s razgranatom ispušnom 
granom, ulaz u sondu za uzorkovanje mora biti postavljen dovoljno 
daleko iza kako bi se osiguralo da je uzorak reprezentativan za prosje čne 
ispušne emisija svih cilindara. U višecilindarskim se motorima s jasno 
odvojenim grupama ispušnih grana, na primjer u motorima s cilindrima u 
V konfiguraciji, sonda za uzorkovanje postavlja iza to čke u kojoj se 
ispušne grane spajaju. Ako to tehni čki nije izvedivo, dopuštena je 
upotreba višestrukog uzorkovanja na položajima s dobro izmiješanim 
ispušnim plinovima. U tom sluč aju broj i položaj sondi za uzorkovanje 
u najvećoj mogućoj mjeri moraju odgovarati broju i položaju mjera ča 
masenog protoka ispušnih plinova. Ako protoci ispušnih plinova nisu 
jednaki, razmatra se proporcionalno uzorkovanje ili uzorkovanje s više 
analizatora.  
▼M1 
Ako se mjere ugljikovodici, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na 
temperaturu od 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Za mjerenje ostalih plinovitih 
komponenti s rashladnim sredstvom ili bez njega temperatura voda za 
uzorkovanje mora biti najmanje 333 K (60 °C) kako bi se izbjegla 
kondenzacija i osigurala odgovaraju ća penetracijska u činkovitost razli čitih 
plinova. U sustavima uzorkovanja s niskim tlakom temperatura se može 
sniziti u skladu sa smanjenjem tlaka ako sustav za uzorkovanje jam či 
penetracijsku u činkovitost od 95 % za sve regulirane plinovite one čišću­
juće tvari. Ako se č estice uzorkuju bez razrje đivanja u ispušnoj cijevi, 
vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na najmanje 373 K (100 °C) od 
točke uzorkovanja nerazrije đenog ispušnog plina do to čke razrjeđivanja ili 
detektora čestica. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za uzorkovanje 
čestica prije prvog razrje đivanja ili detektora čestica mora biti kra će od 
3 sekunde.  
Svi dijelovi sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do detektora čestica 
koji su u dodiru s nerazrije đenim ili razrije đenim ispušnim plinom moraju 
biti konstruirani tako da se u njima č estice talože u najmanjoj mogu ćoj 
mjeri. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od antistati čkih materijala kako bi 
se spriječili elektrostati čki učinci. 
▼B 
4. POSTUPCI PRIJE ISPITIVANJA  
4.1. Provjera nepropusnosti PEMS-a 
Nakon ugradnje PEMS-a najmanje jednom se izvodi provjera nepropu ­
snosti u svakom vozilu u koje je ugra đen PEMS kao što je propisao 
proizvođač PEMS-a ili kako slijedi. Sonda se odspoji od ispušnog 
sustava, a završetak se za čepi. Uklju či se crpka analizatora. Nakon 
početnog razdoblja stabilizacije, ako nema curenja, svi mjera či protoka 
pokazuju približnu vrijednost nule. U suprotnom se provjere linije uzor ­
kovanja, a greška se ispravlja.  
Količina propu štanja na vakuumskoj strani ne premašuje 0,5 % brzine 
protoka tijekom uporabe dijela sustava koji se provjerava. Za procjenu 
brzine protoka tijekom uporabe mogu se primjenjivati protoci analizatora i 
obilazni protoci.  
Alternativno, sustav se može isprazniti do podtlaka od najmanje 20 kPa 
vakuuma (80 kPa apsolutne vrijednosti). Nakon po četnog razdoblja stabi ­
lizacije pove ćanje tlaka  Δp (kPa/min) u sustavu ne prelazi: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q  vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Alternativno, postupna promjena koncentracije na po četku linije uzorko ­
vanja uvodi se prebacivanjem s plina za nulto umjeravanje na plin za 
rasponsko umjeravanje uz zadržavanje istih uvjeta tlaka kao pri uobi ča­
jenom radu sustava. Ako je nakon odre đenog vremena za ispravno 
umjeren analizator o čitana vrijednost ≤ 99 % u usporedbi s uvedenom 
koncentracijom, problem curenja se ispravlja.  
▼M1 
4.2. Pokretanje i stabiliziranje PEMS-a  
Prije početka ispitivanja PEMS se uključuje, zagrijava i stabilizira u 
skladu sa specifikacijama proizvo đača PEMS-a sve dok se ne dosegnu 
zadane radne vrijednosti ključ nih funkcionalnih parametara, npr. tlaka, 
temperature i protoka. Kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje 
PEMS-a, PEMS se može uklju čiti ili zagrijavati i stabilizirati tijekom 
kondicioniranja vozila. Sustav ne smije imati nijednu pogrešku ni kriti čno 
upozorenje.  
4.3. Priprema sustava za uzorkovanje  
Sustav za uzorkovanje, koji se sastoji od sonde za uzorkovanje i vodova 
za uzorkovanje, priprema se za ispitivanje prema uputama proizvo đača 
PEMS-a. Sustav za uzorkovanje mora biti čist i bez kondenzirane vlage.  
▼B 
4.4. Priprema mjera ča masenog protoka ispušnih plinova (EFM)  
Ako se EFM upotrebljava za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova, 
čisti se i priprema za rad u skladu sa specifikacijama proizvo đača. Tim se 
postupkom, ako je primjenjiv, uklanjaju kondenzacija i naslage s linija i 
pridruženih priklju čaka za mjerenje.  
4.5. Provjera i umjeravanje analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Prilagodbe nultog i rasponskog umjeravanja izvršavaju se pomo ću plinova 
za umjeravanje koji odgovaraju zahtjevima iz to čke 5. Dodatka 2. Plinovi 
za umjeravanje odabiru se kako bi odgovarali rasponu koncentracija 
onečišćujućih tvari koje se o čekuju tijekom ispitivanja RDE-a. Kako bi 
se umanjio pomak analizatora, trebalo bi provesti nulto i rasponsko umje ­
ravanje pri temperaturi okoline koja koliko je mogu će odgovara tempera ­
turi kojoj se ispitna oprema izlaže pri vožnji.  
▼M3 
4.6. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica  
Nulta razina analizatora bilježi se na temelju uzorkovanja zraka iz okoline 
filtriranog HEPA filtrom na odgovaraju ćoj točki uzorkovanja, obi čno na 
ulazu voda za uzorkovanje. Signal se mora bilježiti sa stalnom uč esta­
lošću koja je umnožak od 1,0 Hz uprosje čenom tijekom 2 minute, a 
konačna koncentracija mora biti unutar proizvo đačevih specifikacija, ali 
ne smije prekorač iti 5 000 čestica po kubi čnom centimetru.  
▼B 
4.7. Odre đivanje brzine vozila  
Brzina vozila utvrđuje se na najmanje jedan od sljede ćih načina: 
(a) GPS-om: ako se brzina vozila utvr đuje GPS-om, ukupna prije đena 
udaljenost vožnje provjerava se u odnosu na mjerenja dobivena 
drugom metodom prema to čki 7. Dodatka 4.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
(b) senzorom (npr. opti čkim ili mikrovalnim senzorom): ako se brzina 
vozila odre đuje senzorom, mjerenja brzine uskla đena su sa zahtjevima 
iz toč ke 8. Dodatka 2. ili se, alternativno, ukupna prije đena udaljenost 
vožnje utvrđ ena senzorom uspore đuje s referentnom udaljenoš ću 
dobivenom iz digitalne cestovne mreže odnosno topografske karte. 
Ukupna prije đena udaljenost vožnje utvr đena senzorom ne odstupa 
više od 4 % od referentne prije đene udaljenosti.  
(c) ECU-om: ako se brzina vozila određ uje ECU-om, valjanost ukupne 
prijeđene udaljenosti vožnje validira se prema to čki 3. Dodatka 3., a 
signal brzine ECU-a podešava se po potrebi radi ispunjavanja 
zahtjeva iz to čke 3.3. Dodatka 3. Alternativno, ukupna prije đena 
udaljenost vožnje kao što je odre đena ECU-om može se usporediti 
s referentnom udaljenoš ću dobivenom iz digitalne cestovne mreže ili 
topografske karte. Ukupna prije đena udaljenost vožnje određ ena 
ECU-om ne odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti.  
4.8. Provjera postavljanja PEMS-a  
Verificira se ispravnost veza sa svim senzorima, a po potrebi i veze s 
ECU-om. Ako su obuhva ćeni parametri motora, provjerava se daje li 
ECU ispravne podatke o vrijednostima (npr. nulta brzina vrtnje motora 
[o/min] dok je kod motora s unutarnjim izgaranjem dan kontakt, ali je 
motor ugašen). ►M1 Tijekom rada PEMS-a ne smije se pojaviti nijedna 
pogreška ni kriti čno upozorenje. ◄ 
5. TIJEK ISPITIVANJA EMISIJA  
▼M3 
5.1. Po četak ispitivanja 
Početak ispitivanja (vidjeti sliku 1. u Dodatku 1.) odre đuje se na jedan od 
sljedećih načina: 
— prvim pokretanjem motora s unutarnjim izgaranjem,  
— ili prvim kretanjem vozila, čiji je motor s unutarnjim izgaranjem 
prethodno bio isklju čen, brzinom ve ćom od 1 km/h za OVC-HEV- 
ove i NOVC-HEV-ove. 
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara zapo činje prije po četka 
ispitivanja. Prije po četka ispitivanja potvr đuje se da naprava za bilježenje 
podataka bilježi sve potrebne parametre.  
Kako bi se olakšala sinkronizacija, preporu čuje se da se parametri za koje 
je potrebna sinkronizacija bilježe jednim ure đajem za bilježenje podataka 
ili uz primjenu sinkronizirane vremenske oznake.  
Slika 1. u Dodatku 1.:  
Tijek početka ispitivanja
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Ispitivanje  
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara provodi se tijekom cijelog 
cestovnog ispitivanja vozila. Motor se može zaustaviti i pokrenuti, ali se 
uzorkovanje emisija i bilježenje parametara ne prekidaju. Svi signali 
upozorenja koji upu ćuju na neispravan rad PEMS-a moraju se dokumen ­
tirati i provjeriti. Ako se tijekom ispitivanja pojavi bilo kakav signal 
pogreške, ispitivanje se poništava. Cjelovitost zabilježenih podataka o 
parametrima mora biti već a od 99 %. Mjerenje i bilježenje podataka 
smije se ukupno prekinuti kra će od 1 % ukupnog trajanja ispitne 
vožnje, ali kontinuirano najviše 30 sekundi isklju čivo u slu čaju 
nenamjernog gubitka signala ili u svrhu održavanja PEMS-a. Prekidi se 
mogu bilježiti samim PEMS-om, ali nije dopušteno uvoditi prekide u 
zabilježene parametre putem prethodne obrade, razmjene ili naknadne 
obrade podataka. Ako se provodi automatsko nulto umjeravanje, 
provodi ga se u odnosu na sljedivi nulti standard sli čan onomu upotrijeb ­
ljenom za nulto umjeravanje analizatora. Izrazito se preporuč uje pokrenuti 
održavanje prijenosnog sustava za mjerenje emisija tijekom razdoblja kad 
je brzina vozila nula.  
▼M3 
5.3. Kraj ispitivanja 
Ispitivanje završava (vidjeti sliku 1. u Dodatku 2.) u trenutku kad vozilo 
dovrši ispitnu vožnju i:  
— ili kad je motor s unutarnjim izgaranjem je isklju čen, 
ili: 
— ili, ako je rije č o OVC-HEV-ovima i NOVC-HEV-ovima koji zavr ­ 
šavaju ispitivanje s isklju čenim motorom s unutarnjim izgaranjem, kad 
se vozilo zaustavlja, a njegova brzina nije ve ća od 1 km/h. 
Mora se izbje ći pretjerano dug prazan hod motora nakon završetka ispitne 
vožnje. Bilježenje se podataka nastavlja dok ne istekne vrijeme odziva 
sustava za uzorkovanje. Za vozila sa signalom za detekciju regeneracije 
(vidi redak 42. popisa transparentnosti br. 1 u Dodatku 5. Prilogu II.) 
provjera OBD-a provodi se i dokumentira odmah nakon bilježenja poda ­
taka i prije bilo kakve dodatne vožnje.  
Slika 1. u Dodatku 2.:  
Tijek kraja ispitivanja
  
▼B 
6. POSTUPCI NAKON ISPITIVANJA  
6.1. Provjera analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Provjerava se nulta toč ka i raspon analizatora plinovitih komponenti 
pomoću plinova za umjeravanje identi čnih onima koji se primjenjuju u 
točki 4.5. za procjenu nulte vrijednosti i pomaka odziva analizatora u 
usporedbi s umjeravanjem prije ispitivanja. Dopušteno je nulto umjera ­
vanje analizatora prije verifikacije rasponskog pomaka ako je utvr đeno da  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
je nulti pomak unutar dopuštenog raspona. Provjera pomaka nakon ispi ­
tivanja obavlja se što je prije mogu će nakon ispitivanja i prije isklju či­
vanja PEMS-a, pojedina čnih analizatora ili senzora ili njihova prelaska u 
pasivni na čin rada. Razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata 
nakon ispitivanja mora biti u skladu sa zahtjevima navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak analizatora tijekom ispitivanja PEMS-om  
▼M1 
Onečišćujuća tvar  Apsolutni pomak nultog odziva  Apsolutni pomak rasponskog odziva ( 1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 2 000 ppm po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
CO ≤ 75 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 75 ppm po ispitivanju, ovisno što 
je veće 
NO  x ≤ 5 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 5 ppm po ispitivanju, ovisno što 
je veće 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
THC ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppm C  1 po ispitivanju, ovisno 
što je veće 
( 1 ) Ako je nulti pomak unutar dopuštenog raspona, dopušteno je nulto umjeravanje analizatora prije verifikacije rasponskog 
pomaka.  
▼B 
Ako je razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispiti ­
vanja za nulti i rasponski pomak ve ća od dopuštene, svi se rezultati 
ispitivanja poništavaju i ispitivanje se ponavlja.  
▼M1 
6.2. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica 
Nulta razina analizatora bilježi se u skladu s to čkom 4.6.  
▼M3 
6.3. Mjerenje emisija tijekom vožnje  
Koncentracija rasponskog plina upotrijebljenog za umjeravanje analizatora 
u skladu sa stavkom 4.5. na po četku ispitivanja mora obuhva ćati najmanje 
90 % vrijednosti koncentracije dobivenih iz 99 % mjerenja tijekom 
valjanih dijelova ispitivanja emisija. 1 % ukupnog broja mjerenja koja 
se upotrebljavaju za ocjenjivanje (emisija one čišćujuće tvari) smije najviše 
dvostruko premašiti koncentraciju upotrijebljenog rasponskog plina. Ako 
ti zahtjevi nisu ispunjeni, ispitivanje se poništava.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
Dodatak 2. 
Specifikacije i umjeravanje komponenti i signala sustava PEMS  
1. UVOD  
U ovom dodatku utvrđ uju se specifikacije i umjeravanje komponenti i 
signala sustava PEMS. 
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
> — veće od 
≥ — veće od ili jednako  
% — postotak 
≤ — manje od ili jednako  
A — nerazrijeđena koncentracija CO  2 [%] 
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi y  
a 1 — nagib linearnog regresijskog pravca  
B — razrijeđena koncentracija CO  2 [%] 
C — koncentracija razrijeđenog NO [ppm] 
c — odziv analizatora tijekom ispitivanja 
interferencije kisika  
c FS,b — koncentracija HC-a cijele ljestvice u 
koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC-a cijele ljestvice u 
koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji 
teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji 
zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — koncentracija HC-a iz koraka (b) 
[ppmC  1 ] 
c m,d — izmjerena koncentracija HC-a iz koraka 
(d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referentna koncentracija HC-a iz 
koraka (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referentna koncentracija HC-a iz 
koraka (d) [ppmC  1 ] 
°C — Celzijev stupanj  
D — koncentracija nerazrijeđenog NO [ppm] 
D e — očekivana koncentracija razrije đenog 
NO [ppm]  
E — apsolutni radni tlak [kPa]  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — postotak prigušenja s CO  2 
▼M1 
E(d  p ) — u činkovitost PEMS-ova analizatora 
PN-a 
▼B 
E E — učinkovitost etana  
E H2O — postotak prigušenja vodom 
E M — učinkovitost metana  
E O2 — interferencija kisika  
F — temperatura vode [K] 
G — tlak zasićene vodene pare [kPa]  
g — gram 
gH 2 O/kg — grama vode po kilogramu  
h — sat 
H — koncentracija vodene pare [%] 
H m — najve ća koncentracija vodene pare [%]  
Hz — herc 
K — kelvin 
kg — kilogram  
km/h — kilometara na sat 
kPa — kilopaskal  
maks. — maksimalna vrijednost  
NO  X,dry — srednja koncentracija zapisa stabilizi ­
ranog NO  X korigirana za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija zapisa stabilizi ­
ranog NO  X 
NO  X,ref — referentna srednja koncentracija zapisa 
stabiliziranog NO  X 
ppm — dijelova na milijun  
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
r 2 — koeficijent odre đenja 
s — sekunda 
t 0 — vremenska toč ka prebacivanja protoka 
plina [s] 
t 10 — vremenska toč ka 10 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  
t 50 — vremenska toč ka 50 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — vremenska toč ka 90 %-tnog odziva od 
konačnog očitanja  
potrebno je utvrditi — potrebno je utvrditi  
x — neovisna varijabla ili referentna vrijed­
nost 
χ min — minimalna vrijednost  
y — ovisna varijabla ili izmjerena vrijednost  
3. VERIFIKACIJA LINEARNOSTI  
3.1. Op ćenito  
►M1 Točnost i linearnost analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, 
senzora i signala mora biti sljediva prema me đunarodnim ili nacionalnim 
normama. ◄ Svi senzori ili signali koji nisu izravno sljedivi, npr. pojed ­
nostavnjeni instrumenti za mjerenje protoka, alternativno se umjeravaju u 
odnosu na laboratorijski dinamometar s valjcima koji je umjeren prema 
međunarodnim ili nacionalnim normama.  
3.2. Zahtjevi linearnosti  
Svi analizatori, instrumenti za mjerenje protoka, senzori i signali uskla ­ 
đeni su sa zahtjevima linearnosti navedenima u tablici 1. Ako se iz ECU- 
a dobiju podaci o protoku zraka, protoku goriva, omjeru zraka i goriva ili 
masenom protoku ispušnih plinova, izra čunani maseni protok ispušnih 
plinova ispunjava zahtjeve linearnosti navedene u tablici 1.  
Tablica 1.  
Zahtjevi linearnosti parametara i sustava za mjerenje  
▼M1 
Parametar/instrument za mjerenje  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a  0 j Nagib 
a 1 Standardna 
pogreška SEE  Koef icijent deter ­
minacije r  2 
Protok goriva (  1 ) ≤ 1 % maks. 0,98 – 1,02 ≤ 2 % ≥ 0,990 
Protok zraka ( 1 ) ≤ 1 % maks. 0,98 – 1,02 ≤ 2 % ≥ 0,990 
Maseni protok ispušnih plinova  ≤ 2 % maks. 0,97 – 1,03 ≤ 3 % ≥ 0,990 
Analizatori plina  ≤ 0,5 % maks. 0,99 – 1,01 ≤ 1 % ≥ 0,998 
Zakretni moment ( 2 ) ≤ 1 % maks. 0,98 – 1,02 ≤ 2 % ≥ 0,990 
Analizatori PN-a ( 3 ) ≤ 5 % maks. 0,85 – 1,15 (  4 ) ≤ 10 % ≥ 0,950  
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Neobvezan parametar. 
( 3 ) Provjera linearnosti mora se verificirati česticama koje nalikuju na čađu, kako su definirane u to čki 6.2. 
( 4 ) Ažurirat će se na temelju tablica propagacije i sljedivosti pogrešaka.  
3.3. Učestalost verifikacije linearnosti  
Zahtjevi za linearnost u skladu s to čkom 3.2. verificiraju se:  
(a) za svaki analizator najmanje svakih 12 mjeseci ili nakon svakog 
popravka sustava ili zamjene ili promjene sastavnog dijela koji bi 
mogao utjecati na umjeravanje;  
(b) za ostale relevantne instrumente, kao što su analizatori PN-a, mjera či 
masenog protoka ispušnih plinova i sljedivo umjereni senzori, svaki 
put kad se uo či oštećenje, u skladu s unutarnjim postupcima revizije 
ili zahtjevima proizvo đača instrumenta, ali najviše godinu dana prije 
stvarnog ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Zahtjevi za linearnost u skladu s to čkom 3.2. za senzore ili signale ECU-a 
koji nisu izravno sljedivi provjeravaju se sljedivo umjerenim mjernim 
uređajem na dinamometru s valjcima jednom za svako postavljanje 
PEMS-a na vozilo.  
▼B 
3.4. Postupak provjere linearnosti 
3.4.1. Op ći zahtjevi  
Relevantni analizatori, instrumenti i senzori dovode se u normalno radno 
stanje u skladu s preporukama proizvo đača. Analizatori, instrumenti i 
senzori moraju raditi pri za njih navedenim specifi čnim temperaturama, 
tlakovima i protocima.  
3.4.2. Op ći postupci  
Linearnost se verificira za svaki uobi čajeni radni raspon provedbom slje ­
dećih koraka:  
(a) Analizator, instrument za mjerenje protoka ili senzor postavljaju se na 
nulu uvođenjem nultog signala. U priklju čak analizatora plina najizra ­
vnijim i najkra ćim mogućim dovodom plina uvodi se pro čišćeni sinte­
tički zrak ili dušik.  
(b) Raspon analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora mjeri 
se uvođenjem rasponskog signala. U priklju čak analizatora plina 
najizravnijim i najkra ćim mogućim dovodom plina uvodi se odgova ­
rajući plin za umjeravanje.  
(c) Ponavlja se postupak nultog umjeravanja iz to čke (a). 
(d) Verifikacija linearnosti vrši se uvo đenjem najmanje 10 valjanih refe ­
rentnih vrijednosti s približno jednakim me đusobnim razmakom 
(uključujući nulu). Referentne vrijednosti s obzirom na koncentraciju 
komponenti, maseni protok ispuha ili bilo koji drugi relevantni para ­
metar odabiru se tako da odgovaraju rasponu vrijednosti koji se 
očekuje tijekom ispitivanja emisija. Za mjerenje masenog protoka 
ispušnih plinova, iz verifikacije linearnosti mogu će je isklju čiti refe­
rentne toč ke ispod 5 % maksimalne vrijednosti umjeravanja.  
(e) U priklju čak analizatora plina uvode se poznate koncentracije plinova 
u skladu s to čkom 5. Odvaja se dovoljno vremena za stabilizaciju 
signala.  
▼M3 
(f) Vrijednosti koje se ocjenjuju i, prema potrebi, referentne vrijednosti 
bilježe se sa stalnom u čestalošć u koja je umnožak od 1,0 Hz tijekom 
razdoblja od 30 sekundi.  
▼B 
(g) Vrijednosti aritmeti čke sredine tijekom razdoblja od 30 sekundi 
upotrebljavaju se za izra čun najmanjih kvadrata parametara linearne 
regresije, a najprikladnija jednadžba ima oblik:  
y ¼ a  1 x þ a  0 
pri čemu je:  
y stvarna vrijednost sustava mjerenja  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x referentna vrijednost  
a 0 odsječak regresijskog pravca na osi y  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
Standardna pogreška procjene (SEE) vrijednosti  y na x  te koeficijenta 
određivanja (r  2 ) izračunava se za svaki parametar i sustav mjerenja.  
(h) Parametri linearne regresije odgovaraju zahtjevima iz tablice 1.  
3.4.3. Zahtjevi za verifikaciju linearnosti na dinamometru s valjcima  
Nesljedivi instrumenti za mjerenje protoka, senzori ili signali ECU-a koje 
nije mogu će izravno umjeriti prema sljedivim normama umjeravaju se na 
dinamometru s valjcima. Postupak je uskla đen, koliko je mogu će, sa 
zahtjevima Priloga 4.A Pravilnika UNECE-a br. 83. Ako je potrebno, 
instrument ili senzor koji treba umjeriti ugra đuje se u ispitivano vozilo 
te se njime upravlja u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. Postupak 
umjeravanja uskla đen je, kada je to mogu će, sa zahtjevima to čke 3.4.2.; 
odabire se barem 10 odgovaraju ćih referentnih vrijednosti kako bi se 
osigurala pokrivenost barem 90 % maksimalne vrijednosti koja se 
očekuje tijekom ispitivanja RDE-a.  
Ako treba umjeriti instrument za mjerenje protoka, senzor ili signal ECU- 
a koji nisu izravno sljedivi, na ispušnu cijev vozila priklju čuje se sljedivo 
umjeren mjera č masenog protoka ispušnih plinova ili CVS. Mora se 
osigurati toč no mjerenje ispuha vozila mjera čem masenog protoka ispu ­ 
šnih plinova u skladu s toč kom 3.4.3. Dodatka 1. Vozilom se upravlja uz 
ravnomjeran gas i odabir brzina te optere ćenje dinamometra s valjcima.  
4. ANALIZATORI ZA MJERENJE PLINOVITIH KOMPONENTI  
4.1. Dopu štene vrste analizatora 
4.1.1. Standardni analizatori  
Plinovite komponente mjere se analizatorima navedenima u to čkama od 
1.3.1. do 1.3.5. Dodatka 3. Prilogu 4.A Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu 
izmjena 07. Ako se analizatorom NDUV mjere NO i NO  2 , pretvara č 
NO  2 /NO nije potreban.  
4.1.2. Alternativni analizatori  
Bilo koji analizator koji ne odgovara konstrukcijskim specifikacijama 
navedenima u toč ki 4.1.1. dopušten je ako odgovara zahtjevima iz 
točke 4.2. Proizvo đač osigurava postizanje jednake ili već e učinkovitosti 
mjerenja alternativnim analizatorom u usporedbi sa standardnim analiza ­
torom pri ispitivanju raspona koncentracija one čišćujućih tvari i suposto ­
jećih plinova koje se mogu o čekivati u vozilima koja rade na dopuštena 
goriva u umjerenim i proširenim uvjetima valjanog ispitivanja RDE-a kao 
što je navedeno u toč kama 5., 6. i 7. ovog Priloga. Proizvo đač analizatora 
na zahtjev dostavlja dopunske informacije u pisanom obliku iz kojih je 
vidljivo da se alternativnim analizatorom provode konzistentna mjerenja 
koja su pouzdano uskla đena s mjerenjima standardnih analizatora. 
Dopunske informacije sadržavaju:  
(a) opis teoretske osnove i tehnič kih komponenti alternativnog analiza ­
tora; 
▼M3 
(b) dokazivanje ekvivalentnosti s odgovaraju ćim standardnim analiza ­
torom iz toč ke 4.1.1. u o čekivanom rasponu koncentracija one čišću­
jućih tvari i uvjeta okoline u skladu s homologacijskim ispitivanjem 
definiranim u Prilogu XXI. ovoj Uredbi kao i validacijsko ispitivanje 
kako je opisano u toč ki 3. Dodatka 3. za vozilo opremljeno Ottovim 
motorom i motorom s kompresijskim paljenjem; proizvo đač analiza­
tora dokazuje da je ekvivalentnost zna čajna unutar dopuštenih odstu ­
panja iz toč ke 3.3. Dodatka 3.;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
(c) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom 
navedenim u toč ki 4.1.1., uzimaju ći u obzir utjecaj atmosferskog tlaka 
na mjerenje analizatorom; pokaznim ispitivanjem utvr đuje se odziv na 
rasponski plin pri koncentraciji unutar raspona analizatora, kako bi se 
provjerio utjecaj atmosferskog tlaka u umjerenim i proširenim uvje ­
tima nadmorske visine utvr đenima u toč ki 5.2. ovog Priloga. Takvo 
ispitivanje može se provesti u komori za ispitivanja na nadmorskoj 
visini;  
(d) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom 
navedenim u toč ki 4.1.1. tijekom najmanje tri ispitivanja na cesti koja 
ispunjavaju zahtjeve ovog Priloga;.  
▼M3 
(e) dokazivanje da utjecaj vibracija, ubrzanja i temperature okoline na 
očitavanje analizatora ne premašuje zahtjeve za analizatore u 
pogledu buke iz toč ke 4.2.4.  
▼B 
Homologacijsko tijelo može zatražiti dodatne informacije za potvrdu ekvi ­
valentnosti ili odbiti odobrenje ako se mjerenjem dokaže da alternativni 
analizator nije istovjetan standardnom analizatoru.  
4.2. Specifikacije analizatora  
4.2.1. Op ćenito  
Uz zahtjeve linearnosti definirane za svaki analizator u to čki 3., proiz­
vođač analizatora utvr đuje uskla đenost tipova analizatora sa specifikaci ­
jama utvr đenima u toč kama od 4.2.2. do 4.2.8. Analizatori imaju mjerno 
područje i vrijeme odziva prikladno za mjerenje koncentracija komponenti 
ispušnih plinova u prolaznim i stabilnim uvjetima uz primjerenu to čnost 
te u odnosu na primjenjivi standard emisija. Osjetljivost analizatora na 
udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature i tlaka zraka te elek ­
tromagnetske smetnje i druge u činke povezane s radom vozila i analiza ­
tora ograni čena je što je više mogu će. 
4.2.2. To čnost 
Točnost, koja je određena kao odstupanje o čitanja analizatora od refe ­
rentne vrijednosti, ne smije prelaziti 2 % o čitanja ili 0,3 % cijele ljestvice, 
što god je ve će. 
4.2.3. Preciznost  
Preciznost, definirana kao umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 
ponavljaju ćih odziva na odre đeni plin za umjeravanje ili plin za namje ­ 
štanje raspona, ne smije biti ve ća od 1 % cjelokupne koncentracije za 
raspon mjerenja jednak ili ve ći od 155 ppm (ili ppmC  1 ) odnosno 2 % 
koncentracije cijele ljestvice za raspon mjerenja manji od 155 ppm (ili 
ppmC  1 ). 
▼M3 
4.2.4. Buka  
Buka ne smije biti ve ća od 2 % cijele ljestvice. Svako od 10 razdoblja 
mjerenja prekida se intervalom od 30 sekundi u kojem je analizator 
izložen odgovaraju ćem rasponskom plinu. Prije svakog razdoblja uzorko ­
vanja i prije svakog razdoblja određ ivanja raspona mora se ostaviti 
dovoljno vremena za pro čišćavanje analizatora i vodova za uzorkovanje.  
▼B 
4.2.5. Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva, koji se definira kao srednji odziv na plin za nulto 
umjeravanje tijekom vremenskog razdoblja od najmanje 30 sekundi, 
usklađen je sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6. Pomak odziva raspona 
Pomak odziva raspona, koji se definira kao srednji odziv na rasponski 
plin tijekom vremenskog razdoblja od najmanje 30 sekundi, usklađ en je 
sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak nultog odziva i pomak odziva raspona analizatora za mjerenje plinovitih komponenti u 
laboratorijskim uvjetima  
▼M1 
Onečišćujuća 
tvar Apsolutni pomak nultog odziva  Apsolutni pomak rasponskog odziva  
CO  2 ≤ 1 000 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 1 000 ppm tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
CO ≤ 50 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % očitanja ili ≤ 50 ppm tijekom 4 sata, ovisno 
što je veće 
PN 5 000 čestica po kubičnom centimetru 
tijekom 4 h  prema proizvo đačevim specifikacijama  
NO  x ≤ 5 ppm tijekom 4 h  ≤ 2 % očitanja ili 5 ppm tijekom 4 sata, ovisno što je 
veće 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppm C  1 tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
THC ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppm C  1 tijekom 4 sata, 
ovisno što je ve će 
▼B 
4.2.7. Vrijeme porasta 
Vrijeme porasta definira se kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva u 
odnosu na kona čno očitanje ( t 90 – t  10 ; vidjeti toč ku 4.4.) i ne smije 
prelaziti 3 sekunde.  
4.2.8. Su šenje plina 
Ispušni se plinovi mogu mjeriti na vlažnoj ili suhoj osnovi. Svaki ure đaj 
za sušenje plina, ako se upotrebljava, proizvodi najmanji mogu ći učinak 
na sastav izmjerenih plinova. Kemijski ure đaji za sušenje nisu dopušteni.  
4.3. Dodatni zahtjevi 
4.3.1. Op ćenito  
Odredbama u točkama od 4.3.2. do 4.3.5. utvrđ uju se dodatni zahtjevi 
učinkovitosti za posebne tipove analizatora koji se primjenjuju samo na 
slučajeve u kojima se odre đeni analizator upotrebljava za mjerenje emisija 
PEMS-om.  
4.3.2. Ispitivanje učinkovitosti pretvara ča NO  X 
Ako se primjenjuje pretvara č NO  X , primjerice za pretvaranje NO  2 u NO 
za analizu s analizatorom kemiluminescencije, njegova se u činkovitost 
ispituje prema zahtjevima iz to čke 2.4. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku 
UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. U činkovitost pretvara ča NO  X verificira 
se najkasnije mjesec dana prije ispitivanja emisija.  
4.3.3. Prilagodba plameno-ionizacijskog detektora (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektora  
Ako se mjere ugljikovodici, FID se prilago đava u vremenskim 
razmacima koje je naveo proizvo đač analizatora u skladu s toč kom ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
2.3.1. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu 
izmjena 07. Kao plin za namještanje raspona upotrebljava se 
propan u zraku ili propan u dušiku radi optimizacije odziva u 
najčešćem radnom rasponu.  
(b) Odzivni faktori ugljikovodika  
Ako se mjere ugljikovodici, odzivni faktor ugljikovodika za FID 
verificira se u skladu s odredbama iz to čke 2.3.3. Dodatka 3. 
Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07, pri čemu 
se kao rasponski plinovi upotrebljavaju propan u zraku ili propan u 
dušiku, a kao plinovi nulto umjeravanje upotrebljavaju se proč išćeni 
sintetski zrak ili dušik.  
(c) Provjera interferencije kisika  
Provjera interferencije kisika provodi se pri uvo đenju FID-a u rad i 
nakon većih održavanja. Bira se raspon mjerenja u kojem se u gornjih 
50 % nalaze plinovi za provjeru interferencije kisika. Ispitivanje se 
provodi uz temperaturu pe ći postavljenu u skladu sa zahtjevom. 
Specifikacije plinova za provjeru interferencije kisika opisane su u 
točki 5.3.  
Primjenjuje se sljedeći postupak:  
i. Analizator se postavlja na nulu.  
ii. Analizator se umjerava mješavinom s 0 % kisika za motore s 
vanjskim izvorom paljenja i 21 % kisika za motore s kompresij ­
skim paljenjem.  
iii. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se nulti odziv izmijenio 
za više od 0,5 % cijele ljestvice, ponavljaju se koraci i. i ii.  
iv. Uvode se plinovi za provjeru interferencije 5 %-tnog i 10 %- 
tnog kisika.  
v. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se izmijenio za od ± 1 % 
cijele ljestvice, ispitivanje se ponavlja.  
vi. Interferencija kisika  E O2 izračunava se za svaku mješavinu 
plinova za provjeru interferencije kisika iz koraka iv. kako slijedi  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
pri čemu je odziv analizatora:  
c ¼ ðc ref;d Ü c  FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemu je:  
c ref,b referentna koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d referentna koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
c FS,b koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka ii. 
[ppmC  1 ] 
c FS,d koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka iv. 
[ppmC  1 ] 
c m,b izmjerena koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ] 
c m,d izmjerena koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
vii. Interferencija kisika  E O2 manja je od ± 1,5 % za sve zahtijevane 
plinove za provjeru interferencije kisika.  
viii. Ako je interferencija kisika  E O2 viša od ± 1,5 %, mogu će je 
postupno prilagoditi protok zraka (pove ćati ga i smanjiti u 
odnosu na specifikacije proizvo đača), kao i protok goriva i 
uzorka.  
ix. Provjera interferencije kisika ponavlja se za svaku novu 
postavku. 
4.3.4. Učinkovitost pretvaranja nemetanskog separatora (NMC)  
Ako se analiziraju ugljikovodici, NMC se može upotrebljavati za ukla ­
njanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka plina oksidiranjem svih uglji ­
kovodika osim metana. U idealnom slu čaju, pretvorba za metan iznosi 
0 %, a za druge ugljikovodike koje predstavlja etan 100 %. Za to čno 
mjerenje NMHC-a utvr đuju se dvije u činkovitosti koje se potom upotreb ­
ljavaju za izra čun emisija NMHC-a (vidjeti to čku 9.2. Dodatka 4.). Nije 
potrebno odrediti u činkovitost pretvaranja metana ako je NMC-FID 
umjeren u skladu s metodom (b) u toč ki 9.2. Dodatka 4. propuštanjem 
plina za umjeravanje metana/zraka kroz NMC.  
(a) Učinkovitost pretvaranja metana  
Plin za umjeravanje metana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC 
zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se koncentracije bilježe. U čin­
kovitost metana odre đuje se kako slijedi:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
(b) Učinkovitost pretvaranja etana  
Plin za umjeravanje etana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC 
zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se koncentracije bilježe. U čin­
kovitost etana odre đuje se kako slijedi:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 teče kroz NMC [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
4.3.5. Učinci interferencije  
(a) Općenito  
Na očitanje analizatora mogu utjecati i drugi plinovi, osim onih koji 
se analiziraju. Proizvo đač analizatora prije puštanja analizatora na 
tržište provjerava u činke interferencije i ispravno funkcioniranje 
analizatora; provjera se provodi barem jednom za svaku vrstu anali ­
zatora ili ure đaja navedenih u toč kama (b) do (f).  
(b) Provjera interferencije CO analizatora  
Voda i CO  2 mogu utjecati na mjerenja CO analizatora. Stoga se plin 
za umjeravanje raspona CO  2 s koncentracijom od 80 % do 100 % 
cijele ljestvice maksimalnog mjernog raspona CO analizatora, koji se 
upotrebljava tijekom ispitivanja, pušta u mjehuri ćima kroz vodu pri 
sobnoj temperaturi, a odziv analizatora se bilježi. Odziv analizatora 
nije veći od 2 % srednje koncentracije CO koja se o čekuje tijekom 
uobičajenog ispitivanja na cesti ili ± 50 ppm, što god je ve će. Inter­
ferencija za H  2 O i CO  2 može se provjeriti zasebnim postupcima. Ako 
su razine H  2 O i CO  2 koje se upotrebljavaju za provjeru interferencije 
veće od maksimalnih razina koje se o čekuju tijekom ispitivanja, 
svaka zabilježena vrijednost interferencije proporcionalno se smanjuje 
množenjem zabilježene interferencije s omjerom vrijednosti maksi ­
malne očekivane koncentracije tijekom ispitivanja i stvarne vrijed ­
nosti koncentracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. Mogu 
se provoditi zasebne provjere interferencija s koncentracijama H  2 O 
koje su niže od najve ćih očekivanih vrijednosti tijekom ispitivanja i 
zabilježena interferencija H  2 O proporcionalno se pove ćava množe ­
njem zabilježene interferencije s omjerom maksimalne vrijednosti 
koncentracije H  2 O koja se o čekuje tijekom ispitivanja i stvarne 
vrijednosti koncentracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. 
Zbroj tih dviju prilago đenih vrijednosti interferencije odgovara odstu ­
panju navedenom u ovoj toč ki. 
(c) Provjera prigušenja NO  x analizatora  
Dva plina važna za CLD i HCLD analizatore su CO  2 i vodena para. 
Odziv prigušenja na te plinove proporcionalan je koncentraciji 
plinova. Ispitivanjem se utvr đuje prigušenje pri najve ćim očekivanim 
koncentracijama tijekom ispitivanja. Ako se u CLD i HCLD anali ­
zatorima upotrebljavaju algoritmi za kompenzaciju prigušenja, u 
okviru kojih se primjenjuju analizatori za mjerenje H  2 O ili CO  2 , 
prigušenje se ocjenjuje dok su analizatori aktivni te uz primjenu 
kompenzacijskih algoritama.  
i. Provjera prigušenja CO  2 
Plin za rasponsko umjeravanje CO  2 koncentracije od 80 % do 
100 % maksimalnog radnog raspona propušta se kroz analizator 
NDIR; vrijednost CO  2 bilježi se kao A. Plin za rasponsko umje ­
ravanje CO  2 zatim se razrje đuje za otprilike 50 % plinom za 
rasponsko umjeravanje NO i propušta kroz NDIR i CLD ili 
HCLD; vrijednosti CO  2 i NO bilježe se kao B, odnosno C. 
Protok plina CO  2 zatim se obustavlja te se kroz CLD ili 
HCLD propušta samo plin za rasponsko umjeravanje NO; vrijed ­
nost NO bilježi se kao D. Postotno prigušenje izra čunava se kao:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ð D Ü BÞ Î B 
Ü 100  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
pri čemu je:  
A nerazrije đena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
B razrije đena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
C razrije đena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD-om 
[ppm] 
D nerazrije đena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD- 
om [ppm] 
Uz odobrenje nadležnog homologacijskog tijela dopuštena je 
primjena alternativnih metoda razrje đivanja i kvantificiranja 
vrijednosti plina za rasponsko umjeravanje CO  2 i NO, kao što 
je dinami čno miješanje/spajanje.  
ii. Provjera prigušenja vodom  
Ta se provjera primjenjuje samo na mjerenja koncentracije 
vlažnog plina. Pri izra čunavanju prigušenja vodom u obzir se 
uzima razrje đivanje plina za rasponsko umjeravanje NO 
vodenom parom i prilago đavanje koncentracije vodene pare u 
mješavini plina do razine koncentracija koje se o čekuju tijekom 
ispitivanja emisija. Plin za rasponsko umjeravanje NO s koncen ­
tracijom od 80 % do 100 % cijele ljestvice uobi čajenog mjernog 
raspona propušta se kroz CLD ili HCLD; vrijednost NO bilježi se 
kao D . Plin za rasponsko umjeravanje NO pušta se u mjehuri ćima 
kroz vodu i propušta kroz CLD ili HCLD; vrijednost NO bilježi 
se kao C . Apsolutni radni tlak analizatora i temperatura vode 
određuju se i bilježe kao E, odnosno F. Tlak pare zasi ćenja 
mješavine koji odgovara temperaturi mjehuri ćaste vode  F odre­ 
đuje se i bilježi kao  G. Koncentracija vodene pare  H [%] mješa­
vine plina izra čunava se kao:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Očekivana koncentracija plina za rasponsko umjeravanje NO 
razrijeđenog vodenom parom bilježi se kao  D  e nakon što se 
izračuna kao:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Za ispušne plinove dizelskoga goriva, najve ća koncentracija 
ispušne vodene pare (u postocima) koja se o čekuje tijekom ispi ­
tivanja bilježi se kao  H m nakon procjene, uz pretpostavku da 
omjer H/C u gorivu iznosi 1,8/1, iz najve će koncentracije CO  2 
u ispušnom plinu A kako slijedi:  
H m ¼ 0,9 Ü A  
Postotno prigušenje vodom izra čunava se na sljede ći način: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
pri čemu je:  
D e očekivana koncentracija razrije đenog NO [ppm]  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C izmjerena koncentracija razrije đenog NO [ppm] 
H m najveća koncentracija vodene pare [%]  
H stvarna koncentracija vodene pare [%]  
iii. Najve će dopu šteno prigušenje 
Kombinirano prigušenje CO  2 i vodom ne smije premašiti 2 % 
cijele ljestvice.  
(d) Provjera prigušenja za analizatore NDUV  
Ugljikovodici i voda mogu imati pozitivnu interferenciju s analizato ­
rima NDUV, uzrokuju ći odziv sli čan odzivu NO  x . Proizvođač anali­
zatora NDUV upotrebljava sljede ći postupak za provjeru ograni čenja 
učinaka prigušenja: 
i. Analizator i rashladnik postavljaju se u skladu s radnim uputama 
proizvođača; potrebno je izvršiti prilagodbe radi optimiziranja 
rada analizatora i rashladnika.  
ii. Za analizator se provode nulto i rasponsko umjeravanje uz 
vrijednosti koncentracija koje se o čekuju tijekom ispitivanja 
emisija.  
iii. Plin za umjeravanje NO  2 odabire se tako da u najve ćoj mogućoj 
mjeri odgovara najve ćoj koncentraciji NO  2 koja se o čekuje 
tijekom ispitivanja emisija.  
iv. Plinom za umjeravanje NO  2 zalije se sonda sustava za uzorko ­
vanje plina dok se odziv NO  X stabilizira.  
v. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih 
vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala od 30 sekundi 
izračunava se i bilježi kao NO  X,ref. 
vi. Protok plina za umjeravanje NO  2 obustavlja se i sustav za 
uzorkovanje, zasi ćen prelijevanjem izlaznog produkta generatora 
rosišta, postavlja se na 50 °C. Izlazni produkt generatora rosišta 
uzorkuje se u sustavu za uzorkovanje i rashladniku barem 10 
minuta dok rashladnik ne po čne uklanjati konstantnu količ inu 
vode.  
vii. Po završetku koraka iv. sustav za uzorkovanje ponovno se preli ­
jeva plinom za umjeravanje NO  2 pomoću kojeg je utvr đen 
NO  X,ref dok se ukupni odziv NO  X ne stabilizira.  
viii. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih 
vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala od 30 sekundi 
izračunava se i bilježi kao NO  X,m. 
ix. NO  X,m se ispravlja na NO  X,dry na temelju ostatka vodene pare 
koja je prošla kroz rashladnik pri izlaznoj temperaturi i tlaku 
rashladnika.  
Izračunani NO  X,dry iznosi najmanje 95 % NO  X,ref. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
(e) Uređaj za sušenje uzorka  
Uređaj za sušenje uzorka uklanja vodu, koja u suprotnom može 
utjecati na mjerenje NO  x . Za suhe CLD analizatore demonstrira se 
da uređaj za sušenje uzorka pri najve ćoj očekivanoj koncentraciji 
vodene pare  H m održava vlažnost CLD-a pri ≤ 5 g vode/kg suhog 
zraka (ili približno 0,8 % H  2 O), što je 100 %-tna relativna vlažnost 
pri 3,9 °C i 101,3 kPa ili relativna vlažnost od oko 25 % pri 25 °C i 
101,3 kPa. Sukladnost se može dokazati mjerenjem temperature na 
izlazu toplinskog ure đaja za sušenje uzorka ili mjerenjem vlažnosti u 
točki tik iznad CLD-a. Vlažnost ispuha iz CLD-a može se mjeriti sve 
dok je jedini tok u CLD-u tok iz ure đaja za sušenje uzorka.  
(f) Prodiranje NO  2 u uređaj za sušenje uzorka 
Tekuća voda koja zaostane u nepravilno projektiranom ure đaju za 
sušenje uzorka može ukloniti NO  2 iz uzorka. Ako se ure đaj za 
sušenje uzorka upotrebljava u kombinaciji s NDUV analizatorom 
bez pretvara ča NO  2 /NO, voda bi mogla ukloniti NO  2 iz uzorka 
prije mjerenja NO  X . Uređaj za sušenje uzorka omogu ćuje mjerenje 
najmanje 95 % NO  2 u plinu koji je zasi ćen vodenom parom i sastoji 
se od maksimalne koncentracije NO  2 koja se o čekuje tijekom ispiti ­
vanja vozila.  
4.4. Provjera vremena odaziva analiti čkog sustava 
Pri provjeri vremena odziva postavke analiti čkog sustava identi čne su 
postavkama tijekom ispitivanja emisija (t.j. tlak, brzina protoka, postavke 
filtra u analizatorima i svi drugi parametri koji utje ču na vrijeme odziva). 
Vrijeme odziva odre đuje se prebacivanjem plina izravno na otvoru sonde 
za uzorkovanje. Prebacivanje plina mora se izvršiti za manje od 0,1 s. 
Plinovi koji se upotrebljavaju za ispitivanje uzrokuju promjenu koncen ­
tracije od najmanje 60 % cijele ljestvice analizatora.  
Bilje ži se slijed koncentracija svih pojedina čnih komponenti plina. 
Kašnjenje se definira kao vrijeme od prebacivanja plina (t  0 ) dok odziv 
ne dosegne 10 % kona čnog očitanja (t  10 ). Vrijeme porasta definira se kao 
vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva u odnosu na kona čno očitanje ( t 90 – 
t 10 ). Vrijeme odziva sustava (t  90 ) sastoji se od vremena kašnjenja prema 
mjernom detektoru i vremena porasta detektora.  
Prilikom vremenskog usklađivanja analizatora i signala protoka ispušnih 
plinova, vrijeme transformacije definira se kao vrijeme od promjene (t  0 ) 
dok odziv ne dosegne 50 % kona čnog očitanja (t  50 ). 
Vrijeme odziva sustava iznosi ≤ 12 sekundi s vremenom porasta ≤ 3 
sekunde za sve komponente i sve primijenjene raspone. Kada se koristi 
NMC za mjerenje NMHC-a, vrijeme odziva sustava može premašiti 12 s.  
5. PLINOVI  
▼M3 
5.1. Umjerni i rasponski plinovi za ispitivanja RDE-a 
5.1.1. Op ćenito  
Mora se poštovati rok trajanja svih umjernih i rasponskih plinova. Čisti i 
mješoviti umjerni i rasponski plinovi moraju odgovarati specifikacijama iz 
Podpriloga 5. Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2. Umjerni plin NO  2 
Uz to, dopuštena je upotreba umjernog plina NO  2 . Koncentracija 
umjernog plina NO  2 mora biti unutar 2 % deklarirane vrijednosti koncen ­
tracije. Količ ina NO u umjernom plinu NO  2 ne smije biti ve ća od 5 % 
udjela NO  2 . 
5.1.3. Viš ekomponentne mješavine  
Upotrebljavaju se samo višekomponentne mješavine koje ispunjavaju 
zahtjeve iz to čke 5.1.1. Te mješavine smiju sadržavati i više od dvije 
komponente. Višekomponentne mješavine koje sadržavaju NO i NO  2 
izuzete su iz zahtjeva u pogledu neč istoće NO  2 iz toč aka 5.1.1. i 5.1.2.  
▼B 
5.2. Razdjelnici plina 
Razdjelnici plina, tj. uređaji za precizno miješanje koji razrje đuju proči­ 
šćenim N  2 ili sintetskim zrakom, mogu se upotrebljavati za dobivanje 
umjernih i rasponskih plinova. To čnost uređaja za razdvajanje plinova 
mora biti takva da se koncentracija miješanih umjernih plinova može 
odrediti unutar toč nosti od ± 2 %. Verifikacija se obavlja izme đu 15 % 
i 50 % cijele ljestvice za svako umjeravanje koje uklju čuje razdjelnik 
plinova. Može se provesti dodatna verifikacija pomo ću drugog umjernog 
plina ako prva provjera ne uspije.  
Razdjelnik plinova može se dodatno provjeriti instrumentom koji je po 
naravi linearan, npr. uporabom plina NO u kombinaciji s CLD-om. 
Vrijednost raspona instrumenta podešava se s rasponskim plinom 
izravno povezanim s instrumentom. Razdjelnik plinova provjerava se 
pri postavkama koje se obi čno upotrebljavaju, a nominalna se vrijednost 
uspoređuje s koncentracijom koja je izmjerena instrumentom. Ta razlika 
na svakoj toč ki iznosi do ± 1 % od nominalne vrijednosti koncentracije.  
5.3. Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Plinovi za provjeru interferencije kisika sastoje se od mješavine propana, 
kisika i dušika i sadrže propan pri koncentraciji od 350 ± 75 ppmC  1 . 
Koncentracija se odre đuje gravimetrijskim metodama, dinami čnim mije ­ 
šanjem ili kromatografskom analizom ukupnih ugljikovodika i ne čistoća. 
Koncentracije kisika plinova za provjeru interferencije kisika odgovaraju 
zahtjevima navedenima u tablici 3.; ostatak plina za provjeru interferen ­
cije kisika sastoji se od pro čišćenog dušika.  
Tablica 3.  
Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Tip motora  
Kompresij sko paljenje  Vanjsko paljenje  
Koncentracija O  2 21 ± 1 % 10 ± 1 % 
10 ± 1 % 5 ± 1 % 
5 ± 1 % 0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALIZATORI ZA MJERENJE EMISIJA (KRUTIH) ČESTICA  
▼B 
U ovim će se odjeljcima definirati budu ći zahtjev za analizatore za 
mjerenje broja emisijskih čestica kada njihovo mjerenje postane obvezno.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Op ćenito 
Analizator PN-a sastoji se od jedinice za pretkondicioniranje i detektora 
čestica čija je učinkovitost brojanja 50 % po čevši od veli čine od oko 23 
nm. Detektor čestica smije pretkondicionirati i aerosol. Osjetljivost anali ­
zatora na udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature i tlaka 
zraka te elektromagnetske smetnje i druge utjecaje povezane s radom 
vozila i analizatora mora biti što manja, a proizvo đač opreme mora je 
jasno navesti u materijalima priloženima uz opremu. Analizator PN-a 
mora se upotrebljavati isklju čivo unutar proizvo đačevih deklariranih 
radnih parametara.  
Slika 1.  
Primjer postavljenog analizatora PN-a: isprekidane crte prikazuju 
opcionalne dijelove. EFM = mjera č masenog protoka ispušnih 
plinova, d = unutarnji promjer, PND = razrje đivač broja čestica.
  
Analizator PN-a spaja se s toč kom uzorkovanja sondom za uzorkovanje 
kojom se izdvaja uzorak iz središnjeg pravca ispušne cijevi. Kako je 
utvrđ eno u točki 3.5. Dodatka 1., ako se čestice ne razrje đuju u ispušnoj 
cijevi, vod za uzorkovanje mora biti zagrijan na temperaturu od najmanje 
373 K (100 °C) do to čke prvog razrje đivanja u analizatoru PN-a ili 
detektoru čestica tog analizatora. Vrijeme zadržavanja uzorka u vodu za 
uzorkovanje mora biti kra će od 3 sekunde.  
Svi dijelovi koji su u dodiru s uzorkovanim ispušnim plinom moraju 
stalno biti na temperaturi koja onemogu ćava da se bilo koji spoj konden ­
zira u ure đaju. To se može posti ći na više na čina, na primjer zagrijava ­
njem na višu temperaturu i razrje đivanjem uzorka ili oksidiranjem 
(polu)hlapljivih vrsta.  
Analizator PN-a mora imati zagrijani dio s temperaturom stijenke ≥ 573 
K. Jedinica mora održavati zagrijane faze na stalnim nazivnim radnim 
temperaturama uz dopušteno odstupanje od ± 10 K te imati indikator 
koji prikazuje jesu li zagrijane faze na ispravnim radnim temperaturama. 
Ako učinkovitost odvaja ča hlapljivih čestica ispunjava zahtjeve iz to čke 
6.4., niže su temperature prihvatljive.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Senzori tlaka, senzori temperature i drugi senzori prate ispravnost rada 
instrumenta te u sluč aju neispravnosti aktiviraju upozorenje ili poruku.  
Kašnjenje analizatora PN-a mora biti ≤ 5 s. 
Vrijeme porasta analizatora PN-a (i/ili detektora čestica) mora biti ≤ 3,5 s. 
Mjerenja koncentracije čestica unose se normalizirana za 273 K i 101,3 
kPa. Ako je potrebno radi normalizacije koncentracije čestica, mjeri se i 
unosi tlak i/ili temperaturu na ulazu u detektor.  
Sustavi za brojanje čestica koji ispunjavaju zahtjeve za umjeravanje iz 
Pravilnika UNECE-a br. 83 ili 49 ili iz GTR-a br. 15 automatski ispu ­
njavaju zahtjeve za umjeravanje iz ovog Priloga.  
6.2. Zahtjevi za učinkovitost 
Cijeli sustav analizatora PN-a, uklju čujući vod za uzorkovanje, mora 
ispunjavati zahtjeve za u činkovitost iz tablice 3.a.  
Tablica 3.a 
Zahtjevi za učinkovitost sustava analizatora PN-a (uklju čujući vod za uzorkovanje)  
d p (nm) manje od 23 23 30 50 70 100 200  
E(d  p ) analizatora PN-a  potrebno je 
utvrditi  0,2–0,6 0,3–1,2 0,6–1,3 0,7–1,3 0,7–1,3 0,5–2,0 
Učinkovitost E(d  p ) je definirana kao omjer o čitanja sustava analizatora 
PN-a i brojč ane koncentracije iz referentnog kondenzacijskog broja ča 
čestica (CPC) (d  50 % = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti i umje ­
ravanje elektrometrom) ili elektrometra koji istodobno mjere monodis ­
perzni aerosol čestica s promjerom mobilnosti d  p , normaliziranih na iste 
uvjete temperature i tlaka.  
Trebat će prilagoditi zahtjeve za u činkovitost kako bi se osiguralo da 
učinkovitost analizatora PN-a ostane u skladu s tolerancijom za PN. 
Materijal bi trebao biti termi čki stabilan i nalik na č ađu (na primjer 
grafit koji nastaje pri iskrenju ili č ađa difuzijskog plamena s termi čkom 
predobradom). Ako se krivulja u činkovitosti mjeri druga čijim aerosolom 
(na primjer NaCl), korelacija s krivuljom materijala nalik na čađu mora se 
dati na grafikonu na kojem se uspore đuju učinkovitosti dobivene s oba 
ispitna aerosola. Razlike u u činkovitosti brojanja moraju se uzeti u obzir 
prilagođavanjem izmjerenih u činkovitosti na temelju grafikona kako bi se 
dobile učinkovitosti za aerosol nalik na čađu. Trebalo bi primijeniti i 
dokumentirati korekciju za višestruko nabijene čestice, ali ona ne smije 
biti veća od 10 %. Ove se u činkovitosti odnose na analizatore PN-a s 
vodom za uzorkovanje. Analizator PN-a može se umjeravati i u dijelo ­
vima – što bi zapravo bilo umjeravanje jedinice za pretkondicioniranje 
odvojeno od detektora čestica – pod uvjetom da je dokazano da analizator 
PN-a i vod za uzorkovanje zajedno ispunjavaju zahtjeve iz tablice 3.a. 
Izmjereni signal iz detektora mora biti najmanje dvostruko ve ći od 
granične vrijednosti detekcije (ovdje definirane kao zbroj nulte razine i 
3 standardne devijacije).  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Zahtjevi za linearnost 
Analizator PN-a, uključujući vod za uzorkovanje, mora ispunjavati 
zahtjeve za linearnost iz to čke 3.2. Dodatka 2. uz primjenu monodis ­
perznih ili polidisperznih čestica nalik na čađu. Veličina čestica (promjer 
mobilnosti ili broj čani medijan promjera (CMD)) trebao bi biti već i od 45 
nm. Referentni je instrument elektrometar ili kondenzacijski broja č čestica 
(CPC) s d  50 = 10 nm ili manje, uz provjeru linearnosti. Alternativno, 
sustav za brojanje čestica u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83.  
Dodatno, razlike između analizatora PN-a i referentnog instrumenta 
moraju za sve provjerene to čke (osim nulte toč ke) biti unutar 15 % 
njihove srednje vrijednosti. Mora se provjeriti najmanje 5 ravnomjerno 
distribuiranih toč aka (i nulta to čka). Maksimalna provjerena koncentracija 
je maksimalna dopuštena koncentracija analizatora PN-a.  
Ako se analizator PN-a umjerava u dijelovima, linearnost se može provje ­
riti samo za detektor PN-a, ali u činkovitost ostalih dijelova i voda za 
uzorkovanje moraju se uzeti u obzir u izra čunu nagiba.  
6.4. Učinkovitost odvajanja hlapljivih čestica 
Sustav mora postići učinkovitost ve ću od 99 % u odvajanju čestica tetra ­
kontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) većih od 30 nm za ulaznu koncentraciju od 
najmanje 10 000 čestica po kubi čnom centimetru pri minimalnom razrje ­ 
đenju. 
Sustav tako đer mora posti ći učinkovitost ve ću od 99 % u odvajanju poli ­
disperznog alkana (dekana ili viših) ili  emery oila s CMD-om ve ćim od 
50 nm i masom ve ćom od 1 mg/m  3 . 
Učinkovitost odvajanja tetrakontana i/ili polidisperznog alkana ili  emery 
oila mora se dokazati samo jednom za porodicu instrumenata. Proizvođ ač 
instrumenta mora propisati razdoblje održavanja ili zamjene kojim se 
osigurava da u činkovitost odvajanja ne padne ispod tehni čkih zahtjeva. 
Ako ta informacija nije raspoloživa, u činkovitost odvajanja hlapljivih 
čestica mora se provjeravati jednom godišnje za svaki instrument.  
▼B 
7. INSTRUMENTI ZA MJERENJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH 
PLINOVA  
7.1. Op ćenito 
Instrumenti, senzori ili signali za mjerenje masenog protoka ispušnih 
plinova imaju prikladan raspon mjerenja i odgovaraju će vrijeme odziva 
za postizanje toč nosti potrebne za mjerenje masenog protoka ispušnih 
plinova u prijelaznim i ustaljenim uvjetima. Osjetljivost instrumenata, 
senzora i signala na udarce, vibracije, starenje, promjenjivost temperature, 
tlak okolnog zraka, elektromagnetske smetnje i druge u činke povezane s 
radom vozila i instrumenata na razini je kojom se mogu ćnost dodatnih 
pogrešaka svodi na najmanju mogu ću mjeru.  
7.2. Specifikacije instrumenata  
Maseni protok ispušnih plinova utvr đuje se izravnim mjerenjem pomo ću 
jednog od sljede ćih instrumenata:  
(a) Pitotove naprave za protok;  
(b) uređaja za mjerenje razlike tlaka, poput sapnice protoka (vidjeti poje ­
dinosti u normi ISO 5167); 
(c) ultrazvu čnog mjera ča protoka;  
(d) mjera ča vrtložnog protoka.  ▼M1
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Svaki pojedina čni mjerač masenog protoka ispušnih plinova ispunjava 
zahtjeve linearnosti postavljene u to čki 3. Nadalje, proizvo đač instrumenta 
dokazuje uskla đenost svakog tipa mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova sa specifikacijama navedenima u to čkama 7.2.3. do 7.2.9.  
Dopu šteno je izra čunavati maseni protok ispušnih plinova na temelju 
mjerenja protoka zraka i protoka goriva dobivenih iz sljedivo umjerenih 
senzora ako oni ispunjavaju zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i zahtjeve 
točnosti iz to čke 8. te ako se dobiveni maseni protok ispušnih plinova 
validira u skladu s to čkom 4. Dodatka 3.  
K tomu, dopuštene su i druge metode za utvr đivanje masenog protoka 
ispušnih plinova na temelju instrumenata i signala koji nisu izravno slje ­
divi, npr. pojednostavnjeni mjera či masenog protoka ispušnih plinova ili 
signali ECU-a, ako dobiveni maseni protok ispušnih plinova ispunjava 
zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i ako se validira u skladu s toč kom 4. 
Dodatka 3.  
7.2.1. Standardi umjeravanja i verifikacije  
Učinkovitost mjerenja mjeračima masenog protoka ispušnih plinova veri ­
ficira se zrakom ili ispušnim plinom u odnosu na sljedivi standard, 
primjerice umjerenim mjera čem masenog protoka ispušnih plinova ili 
tunelom za potpuno razrje đivanje toka.  
7.2.2. Učestalost verifikacije  
Sukladnost mjera ča masenog protoka ispušnih plinova s toč kama 7.2.3. i 
7.2.9. verificira se najkasnije godinu dana prije stvarnog ispitivanja.  
▼M3 
7.2.3. To čnost 
Točnost EFM-a definira se kao odstupanje o čitanja EFM-a od referentne 
vrijednosti protoka koje ne smije prekora čiti ± 3 % o čitanja, 0,5 % cijele 
ljestvice ili ± 1,0 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM umjeren, 
što god je ve će. 
▼B 
7.2.4. Preciznost  
Preciznost ne premašuje 1 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM 
umjeren, a definira se kao umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 
ponavljaju ćih odziva na zadani nominalni protok, približno u sredini 
raspona umjeravanja.  
▼M3 
7.2.5. Buka  
Buka ne smije biti ve ća od 2 % maksimalne vrijednosti umjerenog 
protoka. Svako od 10 razdoblja mjerenja prekida se intervalom od 30 
sekundi tijekom kojeg je EFM izložen najve ćem umjerenom protoku.  
▼B 
7.2.6. Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva definira se kao srednji odziv na nulti protok u 
vremenskom intervalu od najmanje 30 sekundi. Pomak nultog odziva 
može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, npr. tlaka. 
Pomak primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji je od ± 2 
posto od maksimalne vrijednosti primarnog signala zabilježene uz protok 
prema kojem je EFM umjeren.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7. Pomak rasponskog odziva 
Pomak rasponskog odziva definira se kao srednji odziv na rasponski 
protok u vremenskom intervalu od najmanje 30 sekundi. Pomak raspon ­
skog odziva može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, 
npr. tlaka. Pomak primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji 
je od ± 2 posto od najve će vrijednosti primarnog signala zabilježene uz 
protok prema kojem je EFM umjeren.  
7.2.8. Vrijeme porasta 
Vrijeme porasta instrumenata i metoda za mjerenje protoka ispušnih 
plinova trebalo bi u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovarati vremenu 
porasta analizatora plina kao što je navedeno u to čki 4.2.7., ali ne prema ­ 
šuje jednu sekundu.  
7.2.9. Provjera vremena odziva  
Vrijeme odziva mjerača masenog protoka ispušnih plinova utvrđ uje se 
primjenom parametara sli čnih onima primijenjenima za ispitivanje 
emisija (odnosno, parametara tlaka, protoka, postavki filtara i svih 
ostalih utjecaja na vrijeme odziva). Odre đivanje vremena odziva vrši se 
izravnim prebacivanjem plina na otvoru mjera ča masenog protoka ispu ­ 
šnih plinova. Prebacivanje protoka plina izvršava se što je brže mogu će, 
no preporu čuje se interval manji od 0,1 sekunde. Protok plina koji se 
upotrebljava za ispitivanje uzrokuje promjenu protoka od najmanje 60 
posto cijele ljestvice mjera ča masenog protoka ispušnih plinova. Protok 
plina se bilježi. Kašnjenje se definira kao vrijeme od prebacivanja plina 
(t 0 ) dok odziv ne iznosi 10 % kona čnog očitanja ( t 10 ). Vrijeme porasta 
definira se kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva ( t 90 – t 10 ) u odnosu 
na konačno očitanje. Vrijeme odziva ( t 90 ) definira se kao zbroj vremena 
kašnjenja i vremena porasta. Vrijeme odziva mjera ča masenog protoka 
ispušnih plinova ( t 90 ) iznosi ≤ 3 sekunde uz vrijeme porasta ( t 90 – t 10 ) od 
≤ 1 sekunde u skladu s to čkom 7.2.8. 
8. SENZORI I POMOĆNA OPREMA  
Svaki senzor i pomo ćna oprema koji se upotrebljavaju za utvr đivanje npr. 
temperature, atmosferskog tlaka, vlažnosti okoline, brzine vozila, protoka 
goriva ili protoka ulaznog zraka ne mijenja niti neopravdano ne utje če na 
radni učinak motora vozila i sustava za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. To čnost senzora i pomo ćne opreme u skladu je sa zahtjevima 
iz tablice 4. Uskla đenost sa zahtjevima iz tablice 4. dokazuje se u 
vremenskim razmacima koje određ uje proizvo đač instrumenta, prema 
postupcima unutarnje revizije ili u skladu s normom ISO 9000.  
Tablica 4. 
Zahtjevi to čnosti za parametre mjerenja  
Parametar mjerenja  To čnost 
Protok goriva (  1 ) ± 1 % očitanja (  3 ) 
Protok zraka ( 1 ) ± 2 % očitanja  
Brzina vozila ( 2 ) ± 1,0 km/h apsolutna  
Temperature ≤ 600 K ± 2 K apsolutna  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Parametar mjerenja  To čnost 
Temperature > 600 K  ± 0,4 % o čitanja u Kelvinima  
Tlak okoline  ± 0,2 kPa apsolutno  
Relativna vla žnost  ± 5 % apsolutna  
Apsolutna vlažnost  ± 10 % očitanja ili 1 gH 2 O/kg suhog 
zraka, što god je ve će 
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Taj se zahtjev primjenjuje samo na senzor brzine; ako se brzina vozila upotreb ­ 
ljava za odre đivanje parametara kao što su ubrzanje, umnožak brzine vozila s 
pozitivnim ubrzanjem ili RPA, signal brzine mora ima toč nost od 0,1 % iznad 
3 km/h i u čestalost uzorkovanja od 1 Hz. Taj se zahtjev to čnosti može ispuniti 
upotrebom signala senzora brzine vrtnje kota ča. 
( 3 ) Točnost iznosi 0,02 posto o čitanja ako se upotrebljava za izra čun protoka zraka i 
masenog protoka ispušnih plinova iz protoka goriva u skladu s to čkom 10. 
Dodatka 4.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
Dodatak 3. 
Validacija PEMS-a i nesljedivog masenog protoka ispušnih plinova 
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuju zahtjevi za validaciju funkcionalnosti ugra ­ 
đenog PEMS-a u prijelaznim uvjetima, kao i to čnosti masenog protoka 
ispušnih plinova dobivenog temeljem nesljedivih mjera ča masenog 
protoka ispušnih plinova ili izra čunanog iz signala ECU-a.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak 
#/km — broj po kilometru  
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi  y 
a 1 — nagib regresijskog pravca  
g/km — grama po kilometru  
Hz — herc 
km — kilometar  
m — metar  
mg/km — miligrama po kilometru  
r 2 — koeficijent odre đenja 
x — stvarna vrijednost referentnog signala  
y — stvarna vrijednost signala koji se validira  
3. POSTUPAK VALIDACIJE PEMS-A  
3.1. Učestalost validacije PEMS-a  
Preporučuje se jednom validirati ugrađ eni PEMS-a za svaku kombinaciju 
PEMS-a i vozila, i to prije ispitivanja ili, kao druga mogu ćnost, po 
završetku ispitivanja.  
3.2. Postupak validacije PEMS-a 
3.2.1. Ugradnja PEMS-a  
PEMS se ugra đuje i priprema u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. 
Ugrađeni PEMS ne mijenja se u vremenskom razdoblju izme đu validacije 
i ispitivanja RDE-a.  
▼M3 
3.2.2. Ispitni uvjeti  
Validacijsko ispitivanje provodi se u skladu sa zahtjevima iz Priloga XXI. 
ovoj Uredbi na dinamometru s valjcima u, u mjeri u kojoj je to primje ­
njivo, homologacijskim uvjetima. Preporuč uje se da se tok ispuha 
izdvojen u PEMS-u tijekom validacijskog ispitivanja vrati u CVS. Ako 
to nije izvedivo, rezultati CVS-a korigiraju se za izdvojenu masu ispušnih 
plinova. Ako je maseni protok ispušnih plinova validiran mjera čem 
masenog protoka ispušnih plinova, preporu čuje se unakrsno usporediti 
mjerenja masenog protoka ispušnih plinova i podatke dobivene iz 
senzora ili ECU-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3. Analiza podataka  
Ukupne emisije specifi čne za prije đenu udaljenost [g/km] izmjerene labo ­
ratorijskom opremom izra čunavaju se u skladu s Podprilogom 7. Prilogu 
XXI. Emisije izmjerene PEMS-om izra čunavaju se u skladu s toč kom 9. 
Dodatka 4. i zbrajaju radi dobivanja ukupne mase emisija one čišćujućih 
tvari [g] i zatim dijele udaljenoš ću prijeđenom tijekom ispitivanja [km] 
prema podacima dobivenima iz dinamometra s valjcima. Ukupna masa 
onečišćujućih tvari specifi čna za prije đenu udaljenost [g/km], kako je 
utvrđ ena PEMS-om i referentnim laboratorijskim sustavom, ocjenjuje se 
na temelju zahtjeva iz to čke 3.3.. Za validaciju mjerenja emisija NOX 
primjenjuje se korekcija vlažnosti prema odredbama Podpriloga 7. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
▼B 
3.3. Dopuštena odstupanja za validaciju PEMS-a  
Rezultati validacije PEMS-a odgovaraju zahtjevima navedenima u tablici 
1. Ako nije zadovoljeno bilo koje dopušteno odstupanje, poduzimaju se 
korektivne mjere, a validacija PEMS-a se ponavlja.  
▼M1 
Tablica 1. 
Dopu štena odstupanja  
Parametar (jedinica)  Dopušteno apsolutno odstupanje  
Udaljenost (km) (  1 ) 250 m u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost  
THC (  2 ) (mg/km) 15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
CH  4 ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
NMHC (  2 ) (mg/km)  20 mg/km ili 20 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
PN (  2 ) (#/km) 1•10  11 p/km ili 50 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost (  3 ), ovisno što je 
veće 
CO (  2 ) (mg/km) 150 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
CO  2 (g/km) 10 g/km ili 10 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
NO  x ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu 
laboratorijsku vrijednost, ovisno što je ve će 
( 1 ) Primjenjuje se samo ako ECU odre đuje brzinu vozila; radi uskla đivanja s dopu ­ 
štenim odstupanjem dopušteno je prilagoditi mjerenja brzine vozila ECU-om na 
temelju rezultata validacijskog ispitivanja. 
( 2 ) Parametar je obavezan samo ako je mjerenje nužno na temelju toč ke 2.1. ovog 
Priloga. 
( 3 ) Sustav volumetri čke pumpe.  ▼M3
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. POSTUPAK VALIDACIJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH 
PLINOVA ODRE ĐENOG NESLJEDIVIM INSTRUMENTIMA I 
SENZORIMA  
▼M3 
4.1. Učestalost validacije  
Uz to što maseni protok ispušnih plinova mora u uvjetima jednoli čnog 
rada ispunjavati zahtjeve u pogledu linearnosti iz to čke 3. Dodatka 2., na 
temelju umjerenog mjera ča masenog protoka ispušnih plinova ili CVS za 
svako se ispitno vozilo u prijelaznim uvjetima validira linearnost neslje ­
divih mjera ča masenog protoka ispušnih plinova ili masenog protoka 
ispušnih plinova izra čunanog iz nesljedivih senzora ili signala ECU-a.  
4.2. Postupak validacije  
Validacija se provodi na dinamometru s valjcima u homologacijskim 
uvjetima, u mjeri u kojoj je to primjenjivo. Sljedivo umjereni mjera č 
protoka upotrebljava se kao referenca. Temperatura okoline može biti 
bilo koja temperatura unutar raspona navedenog u to čki 5.2. ovog Priloga. 
Ugradnja mjera ča masenog protoka ispušnih plinova i provedba ispiti ­
vanja moraju ispunjavati zahtjeve iz to čke 3.4.3. Dodatka 1. ovom 
Prilogu.  
▼B 
4.3. Zahtjevi 
Ispunjeni su zahtjevi linearnosti navedeni u tablici 2. Ako nije zadovo ­
ljeno bilo koje dopušteno odstupanje, poduzimaju se korektivne mjere, a 
validacija se ponavlja.  
Tablica 2. 
Zahtjevi linearnosti izra čunanog i izmjerenog masenog protoka ispušnih plinova  
Parametar/ sustav mjerenja  a  0 Nagib a  1 Standardna pogreška 
SEE Koeficijent odre đenja 
r 2 
Maseni protok ispuha 0,0 ± 3,0 kg/h 1,00 ± 0,075 ≤ 10 % maks. ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
Dodatak 4.  
Utvrđivanje emisija  
▼M3 
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje postupak utvr đivanja trenuta čnih emisija 
mase i broja emisijskih čestica [g/s; #/s] koje se upotrebljavaju za 
naknadno ocjenjivanje vožnje za utvr đivanje RDE-a i izra čun konačnog 
rezultata ispitivanja emisija, kako je opisano u Dodatku 6.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak 
< — manje od 
#/s — broj u sekundi 
α — molarni omjer vodika (H/C)  
β — molarni omjer ugljika (O/C)  
γ — molarni omjer sumpora (S/C)  
δ — molarni omjer dušika (N/C)  
Δt t,i — vrijeme transformacije t analizatora [s]  
Δt t,m — vrijeme transformacije t mjera ča masenog protoka 
ispušnih plinova [s]  
ε — molarni omjer kisika (O/C)  
ρ e — gusto ća ispuha 
ρ gas — gusto ća plinovite komponente u ispušnom plinu  
λ — omjer viška zraka  
λ i — trenuta čan omjer viška zraka  
A/F  st — stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — Celzijev stupanj  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — koncentracija suhog CO [%]  
c CO2 — koncentracija suhog CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili 
postotku volumena  
c gas,i — trenuta čna koncentracija plinovite komponente u 
ispušnom plinu [ppm]  
c HCw — koncentracija vlažnog HC-a [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji teče kroz 
NMC [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/oNMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji zaobilazi 
NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — koncentracija komponente  i [ppm] ispravljena po 
vremenu 
c i,r — koncentracija komponente  i [ppm] u ispuhu- 
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ugljikovodika  
c wet — vlažna koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili 
postotnom volumenu  
E E — učinkovitost etana  
E M — učinkovitost metana  
g — gram 
g/s — grama po sekundi  
H a — vlažnost ulaznog zraka [g vode po kg suhog zraka]  
i — broj mjerenja  
kg — kilogram  
kg/h — kilograma po satu  
kg/s — kilograma po sekundi  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — metar  
m gas,i — masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
q maw,i — trenuta čni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q m,c — maseni protok ispušnih plinova ispravljen po 
vremenu [kg/s] 
q mew,i — trenuta čni maseni protok ispuha [kg/s]  
q mf,i — trenuta čni maseni protok goriva [kg/s]  
q m,r — maseni protok nerazrije đenog ispuha [kg/s] 
r — koeficijent unakrsne korelacije  
r 2 — koeficijent odre đenja 
r h — odzivni faktor ugljikovodika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda  
u gas — u  vrijednost plinovite komponente u ispušnom plinu  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. KOREKCIJA PARAMETARA PO VREMENU  
Zabilje ženi tragovi koncentracija komponenti, maseni protok ispušnih 
plinova, brzina vozila i drugi podaci o vozilu ispravljaju se po vremenu 
radi toč nog izračuna emisija povezanih s udaljenoš ću. Kako bi se olakšala 
korekcija po vremenu, podaci podložni vremenskom uskla đivanju bilježe 
se u jednom ure đaju za bilježenje podataka ili sa sinkroniziranim vremen ­
skim pečatom, u skladu s toč kom 5.1. Dodatka 1. Korekcija parametara 
po vremenu i njihovo uskla đivanje izvršava se u skladu s redoslijedom 
opisanim u toč kama od 3.1. do 3.3.  
3.1. Korekcija koncentracija komponenti po vremenu  
Zabilje ženi tragovi svih koncentracija komponenti ispravljaju se po 
vremenu obrnutim pomicanjem u skladu s vremenima transformacije 
odgovaraju ćih analizatora. Vrijeme transformacije analizatora odre đuje 
se u skladu s to čkom 4.4. Dodatka 2.:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c  i;r ðtÞ 
pri čemu je:  
c i,c koncentracija komponente  i, ispravljena po vremenu kao funkcija 
vremena  t 
c i,r nerazrijeđena koncentracija komponente  i kao funkcija vremena  t 
Δt t,i vrijeme transformacije  t analizatora kojim se mjeri komponenta  i 
3.2. Korekcija masenog protoka ispušnih plinova po vremenu  
▼M3 
Maseni protok ispušnih plinova mjeren mjera čem protoka ispušnih 
plinova korigira se za vrijeme na temelju obrnutog pomaka u skladu s 
vremenom transformacije mjerila masenog protoka ispušnih plinova. 
Vrijeme transformacije mjera ča masenog protoka ispušnih plinova odre­ 
đuje se u skladu s toč kom 4.4. Dodatka 2.:  
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q  m;r ðtÞ 
pri čemu je:  
q m,c maseni protok ispušnih plinova, ispravljen po vremenu, kao funk ­
cija vremena  t 
q m,r nerazrijeđeni maseni protok ispušnih plinova kao funkcija vremena  t 
Δt t,m vrijeme pretvorbe  t mjerača masenog protoka ispušnih plinova 
Ako se maseni protok ispušnih plinova utvr đuje podacima iz ECU-a ili 
senzora, u obzir se uzima dodatno vrijeme transformacije koje se dobiva 
unakrsnim koreliranjem izra čunanog masenog protoka ispušnih plinova i 
masenog protoka ispušnih plinova izmjerenog u skladu s to čkom 4. 
Dodatka 3.  
3.3. Vremensko usklađivanje podataka o vozilu  
Drugi podaci dobiveni iz senzora ili ECU-a vremenski se uskla đuju 
unakrsnim koreliranjem s odgovaraju ćim podacima o emisijama (npr. 
koncentracijama komponenti).  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1. Brzina vozila iz razli čitih izvora  
Kako bi se brzina vozila vremenski uskladila s masenim protokom ispu ­ 
šnih plinova, najprije je potrebno utvrditi jedno valjano pra ćenje brzine. 
Ako se brzina vozila dobiva iz više izvora (npr. GPS, senzor ili ECU), 
vrijednosti brzine vremenski se uskla đuju unakrsnim koreliranjem.  
3.3.2. Brzina vozila s masenim protokom ispušnih plinova 
Brzina vozila vremenski se uskla đuje s masenim protokom ispušnih 
plinova unakrsnim koreliranjem masenog protoka ispušnih plinova i 
umnoška brzine vozila s pozitivnim ubrzanjem.  
3.3.3. Daljnji signali  
Vremensko uskla đivanje signala čije se vrijednosti sporo mijenjaju te se 
nalaze unutar malog raspona vrijednosti, npr. temperature okoline, može 
se izostaviti.  
▼M3 
4. HLADNO POKRETANJE MOTORA  
Hladno pokretanje motora za potrebe ispitivanja RDE-a razdoblje je od 
početka ispitivanja pa do trenutka kad je vozilo bilo u pokretu pet minuta. 
Ako se utvr đuje temperatura rashladnog sredstva, razdoblje hladnog 
pokretanja motora završava kad rashladno sredstvo prvi put dosegne 
temperaturu od 70 °C, ali najkasnije pet minuta nakon po četka ispitivanja.  
▼M1 
5. MJERENJA EMISIJA DOK MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM 
NIJE AKTIVAN  
Bilježe se sva mjerenja trenuta čnih emisija ili protoka ispušnih plinova 
uzeta dok je motor s unutarnjim izgaranjem deaktiviran. U zasebnom se 
koraku, tijekom naknadne obrade podataka, zabilježene vrijednosti 
postavljaju na nulu. Smatra se da je motor s unutarnjim izgaranjem deak ­
tiviran ako su ispunjena dva od sljede ćih kriterija: zabilježena brzina 
motora iznosi < 50 o/min.; izmjereni maseni protok ispušnih plinova 
iznosi < 3 kg/h; izmjereni maseni protok ispušnih plinova opao je na < 
15 % uobi čajenog stacionarnog masenog protoka ispušnih plinova dok je 
motor u praznom hodu.  
▼B 
6. PROVJERA USKLA ĐENOSTI NADMORSKE VISINE VOZILA  
Ako postoje osnovane sumnje da je vožnja provedena na ve ćoj visini od 
dopuštene nadmorske visine koja je navedena u to čki 5.2. ovog Priloga te 
u slučaju da je nadmorska visina izmjerena samo GPS-om, uskla đenost 
podataka o nadmorskoj visini iz GPS-a provjerava se i po potrebi isprav ­
lja. Uskla đenost podataka provjerava se usporedbom zemljopisne širine i 
dužine te podataka o nadmorskoj visini dobivenih iz GPS-a s nadmor ­
skom visinom navedenom u digitalnom modelu terena ili na topografskoj 
karti odgovaraju ćeg omjera. Mjerenja koja odstupaju za više od 40 m od 
nadmorske visine navedene na topografskoj karti ru čno se ispravljaju i 
označavaju.  
7. PROVJERA USKLAĐENOSTI BRZINE VOZILA IZ GPS-A  
Provjerava se uskla đenost brzine vozila utvr đene GPS-om izra čunavanjem 
i uspoređivanjem ukupne prije đene udaljenosti vožnje s referentnim 
mjerenjima dobivenima iz senzora, validiranog ECU-a ili, alternativno, 
iz digitalne cestovne mreže ili topografske karte. Obavezno je ispraviti 
očite pogreške u podacima iz GPS-a, npr. primjenom senzora za ra ču­
nanje iz postoje ćih podataka, prije provjere uskla đenosti. Izvornik i 
neispravljena podatkovna datoteka se čuvaju, a svi se ispravljeni podaci  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
označavaju. Ispravljeni podaci ne prelaze neprekinuto vremensko 
razdoblje od 120 sekundi ili ukupno 300 sekundi. Ukupna prije đena 
udaljenost vožnje prema izra čunu iz ispravljenih podataka GPS-a ne 
odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti. Ako podaci iz GPS-a ne 
odgovaraju tim zahtjevima i nije dostupan drugi pouzdani izvor brzine, 
rezultati ispitivanja se poništavaju.  
8. KOREKCIJA EMISIJA  
8.1. Korekcija iz suhih u vlažne uvjete 
Ako se emisije mjere na suhoj osnovi, izmjerene koncentracije pretvaraju 
se u koncentracije na vlažnoj osnovi kao:  
pri čemu je:  
c wet ¼ k  w Ü c  dry 
c wet vlažna koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili postotku volumena  
c dry suha koncentracija one čišćujuće tvari u ppm ili postotku volumena  
k w korekcijski faktor suho-vlažno  
Za izračun k  w upotrebljava se sljede ća jednadžba:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ð c co 2 þ c  co Þ Ä k  w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemu je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H  a 
1 000 þ ð 1,608 Ü H  a Þ 
pri čemu je:  
H a vlažnost ulaznog zraka [g vode na kg suhog zraka]  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [%]  
α molarni omjer vodika  
8.2. Korekcija NOx prema vlažnosti i temperaturi okoline  
Emisije NO  x ne ispravljaju se prema temperaturi i vlažnosti okoline.  
▼M3 
8.3. Korekcija negativnih rezultata ispitivanja emisija  
Negativni me đurezultati ne smiju se korigirati. Negativni kona čni rezultati 
postavljaju se na nulu.  
8.4. Korekcija za proširene uvjete 
Emisije prikupljene na razini sekunde i izra čunane u skladu s tim 
Dodatkom mogu se podijeliti s vrijednoš ću 1,6 isklju čivo za slu čajeve 
utvrđ ene u toč kama 9.5. i 9.6.  
Korekcijski faktor od 1,6 primjenjuje se samo jednom. Korekcijski faktor 
od 1,6 primjenjuje se na emisije one čišćujućih tvari, ali ne na CO  2 . 
▼B 
9. ODRE ĐIVANJE TRENUTA ČNIH PLINOVITIH KOMPONENTI 
ISPUHA  
9.1. Uvod  
Komponente u nerazrije đenom ispuhu mjere se analizatorima za mjerenje 
i uzorkovanje opisanima u Dodatku 2. Nerazrije đene koncentracije odgo ­
varajućih komponenti mjere se u skladu s Dodatkom 1. Podaci se isprav ­
ljaju prema vremenu i uskla đuju prema toč ki 3. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. Izra čunavanje koncentracija NMHC-a i CH  4 
Za mjerenja metana pomo ću NMC-FID-a, izra čun NMHC-a ovisi o 
umjernom plinu/metodi koji se upotrebljavaju za prilagodbu nultog/ra ­
sponskog umjeravanja. Kada se za mjerenje THC-a upotrebljava FID 
bez NMC-a, on se umjerava smjesom zraka/propana ili propana/N  2 na 
uobičajeni način. Za umjeravanje FID-a u nizu s NMC-om dopuštene su 
sljedeće metode:  
(a) umjerni plin koji se sastoji od propana/zraka zaobilazi NMC;  
(b) umjerni plin koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz NMC.  
Preporučuje se umjeravanje metana FID-a metanom/zrakom kroz NMC.  
U metodi (a) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h Ü ðE E Ä E  M Þ 
U metodi (b) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h ÜðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ 
ðE E Ä E  M Þ 
pri čemu je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 zaobilazi NMC 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 prolazi kroz NMC 
[ppmC  1 ] 
r h odzivni faktor ugljikovodika kako je utvr đeno u to čki 
4.3.3. (b) Dodatka 2.  
E M učinkovitost metana kako je utvr đeno u točki 4.3.4. (a) 
Dodatka 2.  
E E učinkovitost etana kako je utvr đeno u to čki 4.3.4. (b) 
Dodatka 2. 
Ako je FID metana umjeren pomo ću separatora prema metodi (b), tada 
učinkovitost pretvorbe metana kao što je utvr đeno u to čki 4.3.4. (a) 
Dodatka 2. iznosi nula. Gusto ća koja se koristi za izra čune mase 
NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K i 
101,325 kPa te ovisi o gorivu.  
10. ODRE ĐIVANJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH PLINOVA  
10.1. Uvod  
Izračun trenuta čnih masenih emisija u skladu s toč kama 11. i 12. zahti ­
jeva odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. Maseni protok ispu ­ 
šnih plinova utvrđ uje se jednom od metoda izravnog mjerenja navedenih  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
u točki 7.2. Dodatka 2. Alternativno, dopušteno je izra čunavati maseni 
protok ispušnih plinova kao što je opisano u toč kama 10.2. do 10.4.  
10.2. Metoda izračuna pomo ću masenog protoka zraka i masenog protoka 
goriva 
Trenutačni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz masenog 
protoka ispušnih plinova i masenog protoka goriva kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q  maw ;i þ q  mf;i 
pri čemu je:  
q mew,i trenutačni maseni protok ispušnih plinova [kg/s] 
q maw,i trenutačni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q mf,i trenutačni maseni protok goriva [kg/s]  
Ako se maseni protok zraka i maseni protok goriva utvr đuju iz podataka 
zabilježenih ECU-om, izra čunani trenuta čni maseni protok ispušnih 
plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni 
protok ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju 
navedenima u toč ki 4.3. Dodatka 3.  
10.3. Metoda izračuna pomo ću masenog protoka zraka i omjera zraka i 
goriva  
Trenutačni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz omjera 
masenog protoka zraka i omjera zraka i goriva kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q  maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemu je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä  c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c  HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä  2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ  c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 þ c  HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemu je:  
q maw,i trenutačni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
A/F  st stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
λ i trenutačan omjer viška zraka  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [ppm]  
c HCw vlažna koncentracija HC-a [ppm]  
α molarni omjer ugljikovodika (H/C)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β molarni omjer ugljika (C/C)  
γ molarni omjer sumpora (S/C)  
δ molarni omjer dušika (N/C)  
ε molarni omjer kisika (O/C)  
Koeficijenti se odnose na gorivo C  β H α O ε N δ S γ uz β = 1 za goriva 
temeljena na ugljiku. Koncentracija emisija HC-a obič no je niska i može 
se izostaviti pri izra čunu λ. 
Ako se maseni protok zraka i omjer zraka i goriva utvr đuju iz podataka 
zabilježenih ECU-om, izra čunani trenuta čni maseni protok ispušnih 
plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni 
protok ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju 
navedenima u toč ki 4.3. Dodatka 3.  
10.4. Metoda izračuna pomo ću masenog protoka goriva i omjera zraka i 
goriva  
Trenutačni maseni protok ispuha može se izra čunati iz protoka goriva i 
omjera zraka i goriva (izra čunava se uz A/F  st i λ i u skladu s to čkom 10.3.) 
kako slijedi:  
q mew ;i ¼ q  mf;i Ü ð1 þ A =F st Ü λ i Þ 
Izračunani trenuta čni maseni protok ispušnih plinova odgovara zahtjevima 
linearnosti navedenima za maseni protok ispušnih plinova u to čki 3. 
Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
11. IZRA ČUN TRENUTA ČNIH MASENIH EMISIJA PLINOVITIH 
KOMPONENTI  
Trenutačne masene emisije [g/s] odre đuju se množenjem trenuta čne 
koncentracije one čišćujuće tvari koja se razmatra [ppm] s trenuta čnim 
masenim protokom ispušnih plinova [kg/s], pri čemu se obje vrijednosti 
ispravljaju prema vremenu transformacije i uskla đuju s njim, i s odgova­
rajućom vrijednoš ću u iz tablice 1. Ako se trenuta čne koncentracije 
komponenti mjere na suhoj osnovi, prije daljnjih izra čuna na njih se 
primjenjuje korekcija iz suhih u vlažne uvjete u skladu s to čkom 8.1. 
Ako se pojave, negativne vrijednosti trenuta čne emisije ulaze u sva 
naknadna ocjenjivanja podataka. Vrijednosti parametara ulaze u izra čun 
trenutačnih emisija [g/s] prema izvješ ću analizatora, instrumenta za 
mjerenje protoka, senzora ili ECU-a. Primjenjuje se sljede ća jednadžba:  
pri čemu je:  
m gas;i ¼ u  gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
u gas omjer gusto će plinovite komponente u ispušnom plinu i ukupne 
gustoće ispuha koja je navedena u tablici 1.  
C gas,i izmjerena koncentracija plinovite komponente u ispušnom plinu 
[ppm] 
q mew,i izmjereni maseni protok ispušnih plinova [kg/s]  
gas odgovaraju ća komponenta  
i broj mjerenja  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
Tablica 1. 
Vrijednosti nerazrije đenog ispušnog plina u  koje odra žavaju omjer gusto ća komponente ispuha ili 
onečišćujuće tvari i  [kg/m  3 ] i gustoće ispušnog plina [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo ρ e [kg/m  3 ] Kom ponenta ili one čišćujuća tvar  i 
NO  x CO HC CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053 1,250 (  1 ) 1,9636 1,4277 0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dizelsko gorivo 
(B7) 1,2943 0,001586 0,000966 0,000482 0,001517 0,001103 0,000553 
Etanol (ED95)  1,2768 0,001609 0,000980 0,000780 0,001539 0,001119 0,000561 
Stlačeni prirodni 
plin (SPP) ( 3 ) 1,2661 0,001621 0,000987 0,000528 (  4 ) 0,001551 0,001128 0,000565 
Propan 1,2805 0,001603 0,000976 0,000512 0,001533 0,001115 0,000559 
Butan 1,2832 0,001600 0,000974 0,000505 0,001530 0,001113 0,000558 
Ukapljeni naftni 
plin (UNP) ( 5 ) 1,2811 0,001602 0,000976 0,000510 0,001533 0,001115 0,000559 
Benzin (E10)  1,2931 0,001587 0,000966 0,000499 0,001518 0,001104 0,000553 
Etanol (E85)  1,2797 0,001604 0,000977 0,000730 0,001534 0,001116 0,000559  
( 1 ) ovisno o gorivu 
( 2 ) Pri λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u vrijednosti to čne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 % 
( 4 ) NMHC na temelju CH  2,93 (za THC upotrebljava se koeficijent  u gas od CH  4 ) 
( 5 ) u točno unutar 0,2 % za maseni sastav od: C  3 = 70 – 90 %; C  4 = 10 – 30 % 
( 6 ) u  gas je parametar bez mjerne jedinice; vrijednosti u  gas obuhvaćaju pretvorbe mjerne jedinice kako bi se osiguralo dobivanje 
trenutač nih emisija u navedenoj fizi čkoj jedinici, odnosno g/s.  
▼M1 
12. IZRA ČUN TRENUTA ČNOG BROJA EMISIJSKIH ČESTICA 
Trenutačni broj emisijskih čestica (čestica/s) odre đuje se množenjem 
trenutačne koncentracije razmatrane one čišćujuće tvari ( čestica/cm  3 ) s 
trenutačnim masenim protokom ispušnih plinova (kg/s), pri čemu se 
obje vrijednosti korigiraju prema vremenu transformacije i usklađ uju s 
njim. Ako je primjenjivo, negativne vrijednosti trenuta čnih emisija 
unose se u sva naknadna ocjenjivanja podataka. Sve zna čajne znamenke 
međurezultata ulaze u izra čun trenuta čnih emisija. Primjenjuje se sljede ća 
jednadžba:  
PN; i ¼ c  PN;i q mew;i=ρ e 
pri čemu je:  
PN,i broj čestica u protoku ( čestica/s)  
c PN,i izmjerena broj čana koncentracija čestica (#/m  3 ) normalizirana na 
0 °C 
q mew,i izmjereni maseni protok ispušnih plinova (kg/s)  
ρ e gustoća ispušnog plina (kg/m  3 ) na 0 °C (tablica 1.)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. IZVJEŠĆ IVANJE I RAZMJENA PODATAKA  
Podaci se razmjenjuju izme đu sustava mjerenja i softvera za ocjenjivanje 
podataka u standardiziranoj datoteci za izvješ ćivanje kao što je navedeno 
u točki 2. Dodatka 8. Sve prethodne obrade podataka (npr. korekcija po 
vremenu u skladu s toč kom 3. ili ispravljanje signala brzine vozila u 
GPS-u u skladu s to čkom 7.) izvršavaju se pomo ću upravlja čkog softvera 
sustava za mjerenje te se dovršavaju prije generiranja datoteke s podacima 
izvješć a. Ako se podaci isprave ili obrade prije uvrštavanja u datoteku s 
podacima izvješ ća, izvorni neobra đeni podaci čuvaju se radi osiguravanja 
i kontrole kvalitete. Zaokruživanje srednjih vrijednosti nije dopušteno.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
Dodatak 5. 
Provjera ukupne dinamič nosti vožnje metodom pomi čnog prozora za 
izračun srednje vrijednosti 
1. Uvod 
Metoda pomi čnog prozora za izračun srednje vrijednosti upotrebljava se 
za provjeru ukupne dinami čnosti vožnje. Ispitivanje je podijeljeno u 
poddionice (prozore), a cilj naknadne analize je odre đivanje je li put 
valjan za potrebe ispitivanja RDE-a. „Normalnost” prozorâ odre đuje se 
usporedbom njihovih emisija CO  2 specifičnih za prije đenu udaljenost s 
referentnom krivuljom dobivenom na temelju emisija CO  2 vozila izmje ­
renih WLTP-om.  
2. Simboli, parametri i mjerne jedinice  
Indeks (i) odnosi se na vremenski korak.  
Indeks (j) odnosi se na prozor. 
Indeks (k) odnosi se na kategoriju (t = ukupno, u = gradska vožnja, r = 
izvangradska vožnja, m = vožnja autocestom) ili karakteristi čnu krivulju 
CO  2 (cc). 
Δ – razlika  
≥ – veće od ili jednako  
# – broj 
% – postotak 
≤ – manje od ili jednako  
a 1 , b 1 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2 , b 2 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
M CO  2 – masa CO  2 [g] 
M CO  2;j – masa CO  2 u prozoru j [g] 
t i – ukupno vrijeme u koraku i [s]  
t t – trajanje ispitivanja [s]  
v i – stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h]  
v j – prosje čna brzina vozila u prozoru j [km/h]  
tol 1H – gornje dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje za 
CO  2 vozila [%]  
tol 1L – donje dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje za 
CO  2 vozila [%]  
3. Pomi čni prozor za izračun srednje vrijednosti 
3.1. Definicija prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Trenutačne emisije izra čunane u skladu s Dodatkom 4. integriraju se 
metodom pomi čnog prozora za izra čun srednje vrijednosti na temelju 
referentne mase CO  2 . ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Princip izra čuna je sljede ći: masene emisije CO  2 specifične za prije đenu 
udaljenost iz ispitivanja RDE-a ne izra čunavaju se za cijeli skup podataka, 
već za podskupove cijelog skupa podataka, pri čemu se duljina tih 
podskupova odre đuje tako da uvijek odgovara istom dijelu mase CO  2 
koju ispušta vozilo tijekom ciklusa WLTP-a. Izra čuni pomi čnog prozora 
provode se s vremenskim prirastom Δt koji odgovara u čestalosti uzorko ­
vanja podataka. Ti podskupovi, koji se upotrebljavaju za izra čun emisija 
CO  2 vozila pri vožnji cestom i njegove prosje čne brzine, nazivaju se 
„prozorima za izra čun srednje vrijednosti” u sljede ćim odjeljcima.  
Izračun opisan u ovoj točki provodi se od prve podatkovne toč ke (prema 
naprijed).  
Sljedeći se podaci ne razmatraju pri izra čunu mase CO  2 , udaljenosti i 
prosječne brzine vozila u prozorima za izra čun srednje vrijednosti:  
— periodi čne verifikacije instrumenata i/ili nakon verifikacije pomaka s 
nulte toč ke, 
— brzina vozila na tlu manja od 1 km/h.  
Izračun počinje u trenutku kad je brzina vozila na tlu najmanje 1 km/h i 
obuhvaća sve doga đaje u vožnji tijekom kojih se ne emitira CO  2 i kad je 
brzina vozila na tlu najmanje 1 km/h.  
Masene emisije  M CO  2;j izračunavaju se integriranjem trenuta čnih emisija 
u g/s kako je navedeno u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
Slika 1: 
Brzina vozila u odnosu na vrijeme – prosje čne emisije vozila u 
odnosu na vrijeme, po čevši od prvog prozora za izra čun srednje 
vrijednosti
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
Slika 2:  
Definicija mase CO  2 na temelju prozora za izra čun srednje vrijednosti
  
Trajanje ( t 2,j – t 1,j ) j-tog prozora za izra čun srednje vrijednosti odre đuje se 
na sljedeći način: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
pri čemu je:  
M CO  2 ðt i;j Þ masa CO  2 izmjerena izme đu početka ispitivanja i vremena  t i,j 
[g]; 
M CO  2;ref prva polovina mase CO  2 koju ispusti vozilo tijekom ispitivanja 
WLTP-om provedenog u skladu s Podprilogom 6. Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi. 
Tijekom homologacije, referentne vrijednosti CO  2 uzimaju se iz WLTP-a 
provedenog tijekom homologacijskog ispitivanja pojedinog vozila.  
U svrhu ispitivanja ISC-a referentna masa CO  2 preuzima se iz toč ke 12. 
popisa transparentnosti br. 1 iz Dodatka 5 Prilogu II. s interpolacijom 
između vozila H i L (prema potrebi), kako je definirano u Podprilogu 7. 
Prilogu XXI., pomo ću koeficijenata ispitne mase i cestovnog otpora (f0, 
f1 i f2) preuzetih iz certifikata o sukladnosti pojedinog vozila, kako je 
definirano u Prilogu IX. Vrijednosti za OVC-HEV vozila preuzimaju se iz 
ispitivanja WLTP-om pri pogonu s dopunjavanjem baterije.  
t 2,j se izabire tako da je:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemu je Δt razdoblje uzorkovanja podataka.  
Mase CO  2 M CO  2;j u prozorima izra čunavaju se integriranjem trenuta čnih 
emisija izra čunanih kako je navedeno u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
3.2. Izrač un parametara prozora  
Za svaki se prozor odre đen u skladu s to čkom 3.1. izra čunavaju:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— emisije CO  2 specifične za prije đenu udaljenost  M CO  2;d;j , 
— prosječ na brzina vozila  v j . 
4. Ocjenjivanje prozora  
4.1. Uvod 
Referentni dinami čki uvjeti ispitnog vozila definirani su na temelju 
emisija CO  2 vozila u odnosu na prosje čnu brzinu izmjerenih u ispitivanju 
tipa 1. tijekom homologacije i nazivaju se „karakteristi čna krivulja CO  2 
vozila”. Za dobivanje emisija CO  2 povezanih s prije đenom udaljenoš ću 
vozilo se ispituje u ciklusu WLTP-a u skladu s Prilogom XXI. ovoj 
Uredbi. 
4.2. Referentne točke karakteristi čne krivulje CO  2 
Emisije CO  2 specifične za prije đenu udaljenost koje se u ovom stavku 
uzimaju za definiranje referentne krivulje preuzimaju se iz to čke 12. 
popisa transparentnosti br. 1 iz Dodatka 5 Prilogu II. s interpolacijom 
između vozila H i L (prema potrebi), kako je definirano u Podprilogu 7. 
Prilogu XXI., pomo ću koeficijenata ispitne mase i cestovnog otpora (f0, 
f1 i f2) preuzetih iz certifikata o sukladnosti pojedinog vozila, kako je 
definirano u Prilogu IX. Vrijednosti za OVC-HEV vozila preuzimaju se iz 
ispitivanja WLTP-om pri pogonu s dopunjavanjem baterije.  
Tijekom homologacije vrijednosti se uzimaju iz WLTP-a provedenog 
tijekom homologacijskog ispitivanja pojedinog vozila.  
Referentne toč ke P  1 , P 2 i P 3 , koje su potrebne za odre đivanje karakteri ­
stične krivulje CO  2 vozila, utvr đuju se na sljede ći način: 
4.2.1. To čka P  1 
v P1 = 18.882 km/h (prosje čna brzina faze niske brzine ciklusa WLTP-a)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila tijekom faze niske brzine ciklusa WLTP- 
a [g/km] 
4.2.2. To čka P  2 
v P2 = 56.664 km/h (prosje čna brzina faze visoke brzine ciklusa WLTP-a)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila tijekom faze visoke brzine ciklusa 
WLTP-a [g/km]  
4.2.3. To čka P  3 
v P3 = 91.997 km/h (prosje čna brzina faze iznimno visoke brzine ciklusa 
WLTP-a)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila tijekom faze iznimno visoke brzine 
ciklusa WLTP-a [g/km]  
4.3. Definiranje karakteristi čne krivulje CO  2 
Primjenom referentnih to čaka utvrđ enih u toč ki 4.2. emisije se karakteri ­
stične krivulje CO  2 izračunavaju kao funkcija prosje čne brzine pomo ću 
dviju linearnih odjeljaka ( P 1 , P 2 ) i (P 2 , P 3 ). Odjeljak ( P 2 , P 3 ) ograničen je 
na 145 km/h na osi brzine vozila. Karakteristi čna krivulja odre đena je 
sljedećim jednadžbama:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
Za odjeljak ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
pri čemu je:  a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
i: b 1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a  1 v P1 
Za odjeljak ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
pri čemu je:  a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
i: b 2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a  2 v P2 
Slika 3: 
Karakteristi čna krivulja CO  2 i dopuštena odstupanja vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem i NOVC- 
HEV-ova
  
Slika 4:  
Karakteristi čna krivulja CO  2 i dopuštena odstupanja vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem i NOVC- 
HEV-ova
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Prozori vožnje u gradu, izvan grada i na autocesti  
4.4.1. Prozori gradske vožnje  
Za prozore gradske vožnje karakteristi čne su prosje čne brzine vozila  v j 
manje od 45 km/h.  
4.4.2. Prozori izvangradske vožnje  
Za prozore izvangradske vožnje karakteristi čne su prosječ ne brzine vozila  
v j jednake ili ve će od 45 km/h i manje od 80 km/h.  
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, za 
prozore izvangradske vožnje karakteristi čne su prosječ ne brzine vozila  v j 
veće od 70 km/h.  
4.4.3. Prozori vožnje autocestom  
Za prozore vožnje autocestom karakteristi čne su prosječ ne brzine vozila  v j 
jednake ili ve će od 80 km/h i manje od 145 km/h.  
Kad je rije č o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h, za 
prozore vožnje autocestom karakteristi čne su prosje čne brzine vozila  v j 
veće od ili jednake 70 km/h i manje od 90 km/h.  
Slika 5: 
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila: definicije vožnje u gradu, izvan 
grada i na autocesti (primjeri navedeni za vozila s motorom s 
unutarnjim izgaranjem i NOVC-HEV-ove), osim ako je rije č o 
vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 92/6/EEZ, 
opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h)
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
Slika 6. 
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila: definicije vožnje u gradu, izvan 
grada i na autocesti (primjeri navedeni za OVC-HEV-ove), osim ako 
je riječ o vozilima kategorije N2 koja su, u skladu s Direktivom 
92/6/EEZ, opremljena ure đajima za ograni čenje brzine na 90 km/h)
  
4.5. Verifikacija valjanosti vožnje  
4.5.1. Dopuštena odstupanja od karakteristi čne krivulje CO  2 vozila  
Gornje dopu šteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 vozila je  tol  1H 
= 45 % za vožnju u gradu i  tol  1H = 40 % za vožnju izvan grada i na 
autocesti.  
Donje dopu šteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 vozila je  tol  1L 
= 25 % za vozila s ICE i NOVC-HEV-ove i  tol  1L = 100 % za OVC-HEV- 
ove. 
4.5.2. Provjera valjanosti ispitivanja  
Ispitivanje je valjano ako je najmanje 50 % prozorâ vožnje u gradu, izvan 
grada i na autocesti unutar dopuštenih odstupanja određ enih za karakteri ­
stičnu krivulju CO  2 . 
Ako minimalni zahtjev od 50 % izme đu tol  1H i tol  1L za NOVC-HEV-ove 
i OVC-HEV-ove nije ispunjen, gornje pozitivno dopušteno odstupanje 
tol 1H može se pove ćavati u koracima od 1 % do postizanja vrijednosti 
od 50 %. Ako se koristi taj mehanizam, vrijednost tol  1H nikad ne smije 
prijeći 50 %.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
Dodatak 6. 
IZRAČUN KONA ČNIH REZULTATA RDE-a  
1. Simboli, parametri i mjerne jedinice  
Indeks (k) odnosi se na kategoriju (t = ukupno, u = gradska vožnja, 1-2 = 
prve dvije faze WLTP-a)  
IC k udio prije đene udaljenosti za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom kojeg je upotrebljavan motor s unutarnjim 
izgaranjem  
d ICE,k prijeđena udaljenost [km] za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom koje je motor s unutarnjim izgaranjem bio 
uključen 
d EV,k prijeđena udaljenost [km] za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom koje je motor s unutarnjim izgaranjem bio 
isključen 
M RDE,k  konačni rezultati RDE-a specifi čni za prije đenu udaljenost 
za masu plinovitih one čišćujućih tvari [mg/km] ili broj 
čestica [#/km]  
m RDE,k  masa plinovitih one čišćujućih tvari [mg/km] specifi čna za 
prijeđenu udaljenost ili broj čestica [#/km] specifi čan za 
prijeđenu udaljenost, ispuštenih tijekom cijele vožnje za 
utvrđ ivanje RDE-a i prije bilo koje izmjene u skladu s 
ovim Dodatkom  
M CO  2 RDE ;k masa CO  2 [g] specifi čna za prije đenu udaljenost i ispu ­ 
štena tijekom vožnje za utvr đivanje RDE-a  
M CO  2 WLTC ;k masa CO  2 [g] specifi čna za prije đenu udaljenost i ispu ­ 
štena tijekom ciklusa WLTC-a  
M CO  2 WLTC  C S;k masa CO  2 [g/km] specifi čna za prije đenu udaljenost i 
ispuštena tijekom ciklusa WLTC-a za OVC-HEV ispitan 
pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
r k omjer izme đu emisija CO  2 izmjerenih tijekom ispitivanja 
RDE-a i ispitivanja WLTP-om  
RF k faktor za evaluaciju rezultata izra čunan za vožnju za utvr ­ 
đivanje RDE-a  
RF L1 prvi parametar funkcije upotrebljavane za izra čun faktora 
za evaluaciju rezultata  
RF L2 drugi parametar funkcije upotrebljavane za izra čun faktora 
za evaluaciju rezultata  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Izra čun konačnog rezultata RDE-a 
2.1. Uvod 
Valjanost vo žnje provjerava se u skladu s to čkom 9.2. Priloga III.A. Za 
valjane vožnje izra čunavaju se kona čni rezultati RDE-a za vozila s 
motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove.  
Za cijelu ispitnu vožnju za utvr đivanje RDE- i za gradski dio vožnje za 
utvrđ ivanje RDE-a (k = t = ukupno, k = u = gradska vožnja):  
M RDE,k  = m  RDE,k  . RF  k 
Vrijednosti parametara  RF  L1 i RF  L2 funkcija upotrebljavanih za izra čun 
faktora za evaluaciju rezultata su:  
— na zahtjev proizvo đača i samo za homologacije dodijeljene prije 
1. siječnja 2020.:  
RF L1 = 1,20 i RF  L2 = 1,25; 
u svim ostalim slučajevima:  
RF L1 = 1,30 i RF  L2 = 1,50; 
Faktori za evaluaciju rezultata RDE-a  RF  k (k = t = ukupno, k = u = 
gradska vožnja) dobivaju se upotrebom funkcija utvr đenih u toč ki 2.2. 
za vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem i NOVC-HEV-ove i u 
točki 2.3. za OVC-HEV-ove. Ti faktori za evaluaciju rezultata podli ­
ježu Komisijinoj reviziji i revidiraju se na temelju tehnološkog napre ­
tka. Na slici 6. u Dodatku 1. nalazi se grafi čki prikaz metode, a 
matematičke formule nalaze se u tablici 6 u Dodatku 1.:  
Slika 6. u Dodatku 1.:  
Funkcija za izračun faktora za evaluaciju rezultata
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
Tablica 6. 
u Dodatku 1. Izračun faktora za evaluaciju rezultata  
Ako je Faktor za evaluaciju rezultata  RF  k : Pri čemu je  
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 < r  k ≤ RF  L2 RF k = a  1 r k + b  1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 – a  1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. Faktori za evaluaciju rezultata RDE-a za vozila s motorom s unutarnjim 
izgaranjem i NOVC-HEV-ove  
Vrijednost faktora za evaluaciju rezultata RDE-a ovisi o omjeru  r k emisija 
CO  2 specifičnih za prije đenu udaljenost izmjerenih tijekom ispitivanja 
RDE-a i emisija CO  2 specifičnih za prije đenu udaljenost koje vozilo 
ispusti tijekom ispitivanja WLTP-om provedenog u skladu s Podpri ­
logom 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi, koje se preuzimaju iz to čke 12. 
popisa transparentnosti br. 1 iz Dodatka 5. Prilogu II. s interpolacijom 
između vozila H i L (prema potrebi), kako je definirano u Podprilogu 7. 
Prilogu XXI., pomo ću koeficijenata ispitne mase i cestovnog otpora (f0, 
f1 i f2) preuzetih iz certifikata o sukladnosti pojedinog vozila, kako je 
definirano u Prilogu IX. Za emisije tijekom gradske vožnje, relevantne 
faze voznog ciklusa WLTP-a su:  
a) za vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem, prve dvije faze WLTP- 
a, tj. faze niske i srednje brzine;  
b) za NOVC-HEV-ove, cijeli vozni ciklus WLTP-a.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. Faktori za evaluaciju rezultata RDE-a za OVC-HEV-ove  
Vrijednost faktora za evaluaciju rezultata RDE-a ovisi o omjeru  r k emisija 
CO  2 specifičnih za prije đenu udaljenost izmjerenih tijekom ispitivanja 
RDE-a i emisija CO  2 specifičnih za prije đenu udaljenost koje vozilo 
ispusti tijekom ispitivanja WLTP-om pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
u skladu s Podprilogom 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi, koje se preuzimaju 
iz toč ke 12. popisa transparentnosti br. 1 iz Dodatka 5. Prilogu II. s 
interpolacijom izme đu vozila H i L (prema potrebi), kako je definirano 
u Podprilogu 7. Prilogu XXI., pomo ću koeficijenata ispitne mase i 
cestovnog otpora (f0, f1 i f2) preuzetih iz certifikata o sukladnosti poje ­
dinog vozila, kako je definirano u Prilogu IX. Omjer  r k korigira se 
omjerom kojim se uzima u obzir upotrebu motora s unutarnjim izgara ­
njem tijekom vožnje za utvr đivanje RDE-a odnosno ispitivanja WLTP- 
om, koje treba provesti pri pogonu s dopunjavanjem baterije. Formula u 
nastavku podliježe Komisijinoj reviziji i revidira se na temelju tehnolo ­ 
škog napretka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Za gradsku ili ukupnu vožnju:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS ;t · 0,85 
IC k 
pri čemu je omjer  IC  k prijeđena udaljenost u gradskoj odnosno ukupnoj 
vožnji s uklju čenim motorom s unutarnjim izgaranjem podijeljena s 
ukupnom prije đenom udaljenoš ću u gradskoj odnosno ukupnoj vožnji:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d  EV;k 
Uz utvrđ ivanje rada motora s unutarnjim izgaranjem u skladu sa 
stavkom 5. Dodatka 4.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
Dodatak 7.  
Odabir vozila za ispitivanje prijenosnim sustavom za mjerenje emisija 
(PEMS-om) pri po četnoj homologaciji  
▼M3 
1. UVOD  
Zbog svojih posebnih karakteristika, ispitivanja PEMS-om ne zahtijevaju 
se za svaki tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravak i 
održavanje, kako je definiran u članku 2. stavku 1. (dalje u tekstu „tip 
vozila s obzirom na emisije”). Proizvo đač vozila može grupirati više 
tipova vozila s obzirom na emisije, kao i više vozila s razli čitim dekla ­
riranim maksimalnim vrijednostima RDE-a u skladu s dijelom I. 
Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ, u porodicu po ispitivanju PEMS-om 
u skladu sa zahtjevima iz to čke 3. koja se validira u skladu sa zahtje ­
vima iz toč ke 4.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
N — broj tipova vozila s obzirom na emisije  
NT — minimalni broj tipova vozila s obzirom na emisije  
PMR  H — najveći omjer snage i mase svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
PMR  L — najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
V_eng_max — maksimalni obujam motora svih vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  
▼M1 
3. FORMIRANJE PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
Porodica po ispitivanju PEMS-om obuhva ća vozila sa sličnim karakteri ­
stikama emisija. Tipovi vozila po emisijama mogu se uvrstiti u porodicu 
po ispitivanju PEMS-om samo ako su dovršena vozila u porodici po 
ispitivanju PEMS-om identi čna s obzirom na karakteristike iz to čaka 3.1. 
i 3.2.  
3.1. Administrativni kriteriji  
3.1.1. Homologacijsko tijelo koje izdaje homologaciju tipa s obzirom na 
emisije u skladu s Uredbom (EZ) 715/2007 (tijelo)  
3.1.2. Proizvo đač je primio homologaciju tipa s obzirom na emisije u skladu s 
Uredbom (EZ) 715/2007.  
▼B 
3.2. Tehni čki kriteriji  
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV) 
3.2.2. Vrsta/vrste goriva (npr. benzin, dizelsko gorivo, ukapljeni naftni plin, 
prirodni plin…). Dvogorivna vozila ili vozila prilagodljiva gorivu mogu 
se grupirati s drugim vozilima s kojima dijele jedno zajedni čko gorivo.  
3.2.3. Postupak izgaranja (dvotaktni, četverotaktni)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Broj cilindara  
3.2.5. Raspored cilindara (npr. redni, V, radijalni, nasuprotni vodoravno leže ći) 
3.2.6. Obujam motora  
Proizvođač vozila navodi vrijednost V_eng_max (= maksimalni obujam 
motora svih vozila unutar porodice po ispitivanju PEMS-om). Obujmi 
motora vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om ne smiju odstupati za 
više od – 22 % od vrijednosti V_eng_max ako je V_eng_max ≥ 1 500 
cm3 i više od – 32 % od vrijednosti V_eng_max ako je V_eng_max < 
1 500 cm3.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva u motor (npr. neizravno ili izravno ili kombinirano 
ubrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta sustava hlađ enja (npr. zra čni, vodeni, uljni)  
3.2.9. Na čin usisavanja zraka koji može biti prirodni usis, prednabijanje, tip 
kompresora (npr. s vanjskim pogonom, jednostruki ili višestruki turbo 
kompresor, promjenjive geometrije…)  
3.2.10. Tipovi i slijed sastavnih dijelova za naknadnu obradu ispušnih plinova 
(npr. katalizator trostrukog djelovanja, oksidacijski katalizator, odvaja č 
NOx za siromašnu smjesu, sustav SCR, katalizator NOx za siromašnu 
smjesu, filtar čestica).  
3.2.11. Recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, unutarnja ili 
vanjska recirkulacija, s hla đenjem ili bez njega, visok ili nizak tlak).  
3.3. Proširenje porodice po ispitivanju PEMS-om  
Postojeća porodica po ispitivanju PEMS-om može se proširiti dodava ­
njem novih tipova vozila s obzirom na emisije. Proširena porodica po 
ispitivanju PEMS-om i njezina validacija moraju ispunjavati i uvjete iz 
točaka 3. i 4. To može osobito iziskivati ispitivanje dodatnih vozila 
PEMS-om kako bi se validirala proširena porodica po ispitivanju 
PEMS-om u skladu s to čkom 4.  
3.4. Alternativna porodica po ispitivanju PEMS-om 
Kao alternativu odredbama iz to čaka 3.1. i 3.2. proizvo đač vozila može 
odrediti porodicu po ispitivanju PEMS-om koja je identi čna jednom tipu 
vozila s obzirom na emisije. U tom se slu čaju ne primjenjuje zahtjev iz 
točke 4.1.2. za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4. VALIDACIJA PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
4.1. Op ći zahtjevi za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om  
4.1.1. Proizvo đač vozila tijelu dostavlja reprezentativno vozilo za porodicu po 
ispitivanju PEMS-om. Vozilo se podvrgava ispitivanju PEMS-om koje 
vrši tehnič ka služba kako bi se dokazala uskla đenost reprezentativnog 
vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
4.1.2. Nadležno tijelo izabire dodatna vozila prema zahtjevima iz to čke 4.2. 
ovog Dodatka za ispitivanje PEMS-om koje vrši tehni čka služba kako bi 
se dokazala uskla đenost izabranih vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
Tehnički kriteriji za izbor dodatnog vozila u skladu s to čkom 4.2. ovog 
Dodatka bilježe se s rezultatima ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Uz odobrenje tijela, ispitivanje PEMS-om može provesti i neki drugi 
operater uz prisustvo tehnič ke službe, pod uvjetom da tehni čka služba 
provodi barem ispitivanja vozila koja se zahtijevaju u to čkama 4.2.2. i 
4.2.6. ovog Dodatka te ukupno barem 50 % ispitivanja PEMS-om koja 
se zahtijevaju ovim Dodatkom za validaciju porodice po ispitivanju 
PEMS-om. U tom slu čaju tehnič ka služba ostaje odgovorna za pravilnu 
provedbu svih ispitivanja PEMS-om u skladu sa zahtjevima iz ovog 
Priloga.  
4.1.4. Rezultati ispitivanja PEMS-om odre đenog vozila mogu se upotrijebiti za 
validaciju razli čitih porodica po ispitivanju PEMS-om u skladu sa zahtje ­
vima ovog Dodatka pod sljede ćim uvjetima:  
— vozila uključena u sve porodice po ispitivanju PEMS-om koje treba 
validirati odobrilo je jedinstveno tijelo u skladu sa zahtjevima 
Uredbe (EZ) 715/2007 i to se tijelo slaže s upotrebom rezultata 
ispitivanja PEMS-om odre đenog vozila za validaciju razli čitih poro­
dica po ispitivanju PEMS-om;  
— svaka porodica po ispitivanju PEMS-om koju treba validirati uklju ­ 
čuje tip vozila s obzirom na emisije, koji uklju čuje određeno vozilo.  
Za svaku se validaciju smatra da proizvo đač vozila u odgovaraju ćoj 
porodici snosi primjenjive odgovornosti neovisno o tome je li taj proiz ­
vođač bio uklju čen u ispitivanje PEMS-om odre đenog vozila s obzirom 
na emisije.  
4.2. Odabir vozila za ispitivanje PEMS-om pri validaciji porodice po 
ispitivanju PEMS-om 
Odabirom vozila iz porodice po ispitivanju PEMS-om treba osigurati da 
se ispitivanjem PEMS-om obuhvate tehni čke karakteristike relevantne za 
emisije one čišćujućih tvari koje su navedene u nastavku. Jedno vozilo 
odabrano za ispitivanje može biti reprezentativno za razli čite tehnič ke 
karakteristike. Kako bi se validirala porodica po ispitivanju PEMS-om, 
vozila se za ispitivanje PEMS-om odabiru na sljede ći način: 
4.2.1. Za svaku kombinaciju goriva (npr. benzin i ukapljeni naftni plin, benzin 
i prirodni plin, samo benzin) na koju radi neko vozilo iz porodice po 
ispitivanju PEMS-om, za ispitivanje PEMS-om odabire se najmanje 
jedno vozilo koje može raditi na tu kombinaciju goriva.  
4.2.2. Proizvo đač navodi vrijednost PMR  H (= najveći omjer snage i mase svih 
vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om) i vrijednost PMR  L (= 
najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju 
PEMS-om). „Omjer snage i mase” ovdje odgovara omjeru najve će 
neto snage motora s unutarnjim izgaranjem kako je navedeno u to čki 
3.2.1.8. Dodatka 3. Prilogu I. ovoj Uredbi i referentne mase kako je 
definirano člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007. Za ispiti ­
vanje se odabiru najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za 
navedeni PMR  H i najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za 
navedeni PMR  L porodice po ispitivanju PEMS-om. Ako omjer snage i 
mase vozila odstupa za manje od 5 % od navedene vrijednosti za PMR  H 
ili PMR  L , vozilo se smatra reprezentativnim za tu vrijednost.  
4.2.3. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo za svaku vrstu prijeno ­
snika snage (npr. ru čni, automatski, DCT) koji je ugra đen u vozila 
porodice po ispitivanju PEMS-om.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo s pogonom na četiri 
kotača ako su takva vozila dio porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4.2.5. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno reprezentativno vozilo za svaki 
obujam motora vozila iz porodice po ispitivanju PEMS-om.  
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. najmanje jedno vozilo u porodici po ispitivanju PEMS-om mora se 
ispitati s toplim pokretanjem.  
4.2.8. Ne dovodeći u pitanje odredbe iz to čaka od 4.2.1. do 4.2.6., za ispiti ­
vanje se odabire najmanje sljede ći broj tipova vozila s obzirom na 
emisije iz porodice po ispitivanju PEMS-om:  
Broj N tipova vozila s obzirom na 
emisije u porodici po ispitivanju 
PEMS-om  Najmanji broj NT tipova vozila s obzirom na 
emisije odabranih za ispitivanje PEMS-om s 
hladnim pokretanjem  Najmanji broj NT tipova vozila s 
obzirom na emisije odabranih za 
ispitivanje PEMS-om s toplim 
pokretanjem  
1 1  1 ( 2 ) 
od 2 do 4  2  1  
od 5 do 7 3  1  
od 8 do 10 4  1  
od 11 do 49 NT = 3 + 0,1 x N ( 1 ) 2  
više od 49 NT = 0,15 x N ( 1 ) 3  
( 1 ) NT se zaokružuje na najbliži ve ći cijeli broj. 
( 2 ) ►M3 Ako se porodica po ispitivanju PEMS-om sastoji od samo jednog tipa vozila s obzirom na emisije, homologacijsko 
tijelo odlu čuje hoće li se tip ispitati s toplim ili hladnim pokretanjem. ◄ 
▼B 
5. IZVJEŠĆ IVANJE 
5.1. Proizvo đač vozila priprema puni opis porodice po ispitivanju PEMS-om, 
što posebno uklju čuje tehnič ke kriterije opisane u to čki 3.2., i dostavlja 
ga tijelu.  
5.2. Proizvo đač porodici po ispitivanju PEMS-om dodjeljuje jedinstveni 
identifikacijski broj u obliku  MS-OEM-X-Y i dostavlja ga tijelu. Pritom 
je MS razlikovni broj zemlje koja je dodijelila EZ homologaciju (  1 ), 
OEM je troznamenkasta oznaka proizvo đača, X  je redni broj koji 
označava prvobitnu porodicu po ispitivanju PEMS-om i  Y je brojč ana 
oznaka proširenja porodice (po čevši od 0 za porodicu po ispitivanju 
PEMS-om koja još nije proširena).  
▼M3 
5.3. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije 
koji su dio odre đene porodice po ispitivanju PEMS-om na temelju 
homologacijskih brojeva s obzirom na emisije. Za svaki tip vozila s 
obzirom na emisije dostavljaju se i sve odgovaraju će kombinacije homo ­
logacijskih brojeva, tipova, varijanti i izvedbi vozila, kako su definirani 
u odjeljku 0.2. EZ certifikata o sukladnosti vozila.  ▼B 
( 1 ) 1 za Njema čku; 2 za Francusku; 3 za Italiju; 4 za Nizozemsku; 5 za Švedsku; 6 za 
Belgiju; 7 za Ma đarsku; 8 za Češku Republiku 9 za Španjolsku; 11 za Ujedinjeno 
Kraljevstvo; 12 za Austriju; 13 za Luksemburg; 17 za Finsku; 18 za Dansku; 19 za 
Rumunjsku; 20 za Poljsku; 21 za Portugal; 23 za Gr čku; 24 za Irsku; 25 za Hrvatsku; 26 
za Sloveniju; 27 za Slovač ku; 29 za Estoniju; 32 za Latviju; 34 za Bugarsku; 36 za 
Litvu; 49 za Cipar; 50 za Maltu.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije 
odabranih za ispitivanje PEMS-om radi validacije porodice po ispiti ­
vanju PEMS-om u skladu s to čkom 4., čime se pružaju i potrebne 
informacije o na činu poštovanja kriterija za odabir iz to čke 4.2. U 
popisu je nazna čeno i jesu li odredbe iz to čke 4.1.3. primijenjene na 
određeno ispitivanje PEMS-om.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
Dodatak 7.a 
Provjera dinami čnosti vo žnje 
1. UVOD  
U ovom Dodatku opisuju se postupci izra čunavanja kojima se provje ­
rava dinami čnost vožnje utvrđ ivanjem pretjerane ili preniske dinami č­
nosti tijekom vožnje u gradu, izvan grada i na autocesti.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
RPA relativno pozitivno ubrzanje  
Δ — razlika  
> — veće od 
≥ — veće od ili jednako  
% — postotak 
< — manje od 
≤ — manje ili jednako  
a — ubrzanje [m/s  2 ] 
a i — ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 u vremenskom 
koraku i  uzimajuć i u obzir dijelove gradske i 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ] 
a res — rezolucija ubrzanja [m/s  2 ] 
d i — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m] 
d i,k — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i 
uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske 
vožnje i vožnje autocestom [m]  
indeks (i) — izdvojeni vremenski korak  
indeks (j) — izdvojeni vremenski korak skupova podataka o 
pozitivnom ubrzanju  
indeks (k) — odnosi se na odgovaraju ću kategoriju (t = ukupno, 
u = gradska, r = izvangradska, m = autocesta)  
M k — broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske 
vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem 
većim od 0,1 m/s  2. 
N k — ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom te cijele vožnje  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — relativno pozitivno ubrzanje za dijelove gradske i 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ili 
kWs/(kg*km)] 
t k — trajanje dijelova gradske i izvangradske vožnje te 
vožnje autocestom i cijele vožnje [s]  
T4253H — filtar za izgla đivanje složenog tipa podataka  
ν — brzina vozila [km/h]  
ν i — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i 
[km/h] 
ν i,k — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i 
uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske 
vožnje i vožnje autocestom [km/h]  
ðν · aÞ i — umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja tijekom 
vremenskog koraka  i [m  2 /s 3 ili W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — umnožak stvarne brzine vozila i pozitivnog 
ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 u vremenskom 
koraku j  uzimajuć i u obzir dijelove gradske i 
izvangradske vožnje te vožnje autocestom [m  2 /s 3 
ili W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog 
ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 za dijelove gradske i 
izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m  2 /s 3 ili 
W/kg]  
ν k — prosječ na brzina vozila za dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]  
3. POKAZATELJI VOŽNJE  
3.1. Izra čuni 
▼M3 
3.1.1. Predobrada podataka 
Dinamički parametri kao što su ubrzanje, ( v · a pos ) ili RPA odre đuju se 
signalom brzine s toč nošću od 0,1 % za sve vrijednosti brzine iznad 
3 km/h i s u čestalošć u uzorkovanja od 1 Hz. Taj zahtjev to čnosti opće­
nito se ispunjava pomo ću signala umjerenih udaljenoš ću koji se dobivaju 
iz senzora brzine (vrtnje) kota ča. U suprotnome, ubrzanje se odre đuje s 
točnošću od 0,01 m/s  2 i s učestalošć u uzorkovanja od 1 Hz. U tom 
slučaju odvojeni signal brzine, u ( v · a  pos ) mora imati toč nost od 
najmanje 0,1 km/h.  
Točan zapis podataka o brzini temelj je za naknadne izra čune i razvrsta ­
vanje, kako je opisano u to čkama 3.1.2. i 3.1.3.  
▼B 
3.1.2. Izrač un udaljenosti, ubrzanja i  ν · a 
Izračuni u nastavku izvode se na cijelom vremenskom zapisu brzine 
(rezolucija od 1 Hz) od 1. sekunde do t t sekunde (posljednje sekunde).  
Povećanje udaljenosti po uzorku podataka izra čunava se kako slijedi:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
pri čemu je:  
d i udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m], 
ν i stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h], 
N t ukupan broj uzoraka.  
Ubrzanje se izračunava kako slijedi:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v  iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
pri čemu je:  
a i ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] Za i  = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za 
i ¼ N  t : v iþ1 ¼ 0. 
Umno žak brzine vozila i ubrzanja izra čunava se kako slijedi:  
ðv · aÞ i ¼ v  i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
pri čemu je: 
ðν · aÞ i umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja u vremenskom koraku  
i [m  2 /s 3 ili W/kg].  
▼M3 
3.1.3. Razvrstavanje rezultata  
Nakon izra čunavanja a  i i (v · a)  i , vrijednosti v  i , d i , a i (v · a)  i poredane su 
od najmanje do najve će prema brzini vozila.  
Svi skupovi podataka u kojima je v  i ≤ 60 km/h razvrstavaju se u „grad ­
sku” skupinu podataka na temelju brzine, svi skupovi podataka u kojima 
je 60 km/h < v  i ≤ 90 km/h razvrstavaju se u „izvangradsku” skupinu 
podataka na temelju brzine, a svi skupovi podataka u kojima je v  i > 90 
km/h razvrstavaju se u „autocestovnu” skupinu podataka na temelju 
brzine.  
Za vozila kategorije N2 koja su opremljena ure đajima za ograni čenje 
brzine na 90 km/h, svi skupovi podataka u kojima je v  i ≤ 60 km/h 
razvrstavaju se u „gradsku” skupinu podataka na temelju brzine, svi 
skupovi podataka u kojima je 60 km/h < v  i ≤ 80 km/h razvrstavaju se 
u „izvangradsku” skupinu podataka na temelju brzine, a svi skupovi 
podataka u kojima je v  i > 80 km/h razvrstavaju se u „autocestovnu” 
skupinu podataka na temelju brzine.  
U svakoj skupini podataka na temelju brzine mora biti najmanje 100 
skupova podataka s vrijednostima ubrzanja a  i > 0,1m/s  2 . 
Za svaku skupinu podataka na temelju brzine izra čunava se prosje čna 
brzina vozila  v k na sljedeći način: 
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k=u, r, m  
pri čemu je  
N k ukupni broj uzoraka dijelova vožnje u gradu, izvan grada i na auto ­
cesti. 
▼B 
3.1.4. Izrač un v · a posÄ ½95â po skupini podataka o brzini  
Formula za izra čun 95. percentila vrijednosti  v · a pos je kako slijedi:  
Vrijednosti ðv · aÞ i;k u svakoj skupini podataka o brzini redaju se 
uzlaznim redom za sve skupove podataka u kojima je  a i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 te se odre đuje ukupni broj tih uzoraka  M k . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Vrijednosti percentila zatim se dodjeljuju vrijednostima  ðv · a pos Þ i;k u 
kojima je  a i;k ã 0,1 m =s 2 kako slijedi:  
Najni žoj vrijednosti  v · a pos dodjeljuje se percentil 1/ M k , drugoj najnižoj 
2/M k , trećoj najnižoj 3/M  k , a najvišoj vrijednosti  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrijednost ðv · a pos Þ j;k , pri čemu je  j=M k ¼ 95% . 
Ako j=M k ¼ 95% : nije mogu će ispuniti, ðv · a pos Þ k Ä ½95â izračunava se 
linearnom interpolacijom izme đu uzastopnih uzoraka j i j+1 u kojima je  
j=M k< 95%  i ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativno pozitivno ubrzanje po skupini podataka o brzini izra čunava se 
kako slijedi:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemu je:  
RPA  k relativno pozitivno ubrzanje tijekom dijelova gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom u [m/s  2 ili kWs/(kg*km)],  
Δ t vremenska razlika od 1 sekunde,  
M k je broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje 
autocestom s pozitivnim ubrzanjem,  
N k je ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje 
te vožnje autocestom.  
4. VERIFIKACIJA VALJANOSTI VOŽNJE  
4.1.1. Verifikacija  v Ü a  posÄ ½95â po skupini podataka o brzini (pri čemu je v 
izraženo u [km/h])  
Ako je  v k Ï 74,6 km =h 
i 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44 ;Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 74,6 km =h i ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana.  
▼M3 
Na zahtjev proizvo đača i samo za ona vozila kategorije N1 ili N2 čiji 
omjer snage i mase vozila nije ve ći od 44 W/kg:  
ako je  
v k Ï 74,6 km =h 
i 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana;  
ako je  v k> 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
i 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana.  
Za izračun omjera snage i mase upotrebljavaju se sljede će vrijednosti:  
— masa koja odgovara stvarnoj ispitnoj masi vozila uklju čujući masu 
vozača i opreme PEMS-a (kg), 
— najveća nazivna snaga motora prema proizvo đačevoj deklaraciji (W).  
4.1.2. Provjera RPA po skupini podataka na temelju brzine  
Ako je  v k Ï 94,05 km =h i RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ ispu­
njeno, vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 94,05 km =h i RPA  k < 0,025 ispunjeno, vožnja nije 
valjana.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
Dodatak 7.b 
Postupak za odre đivanje ukupnog pozitivnog uspona tijekom PEMS vožnje 
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje postupak odre đivanja ukupnog pozitivnog 
uspona tijekom PEMS vožnje.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
d(0) — udaljenost na po četku vožnje [m] 
d — ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvo ­
jenoj toč ki puta [m]  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno 
ispred odgovaraju će točke puta  d [m] 
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno 
iza odgovaraju će točke puta  d [m] 
d a — referentna toč ka puta na udaljenosti  d(0) [m] 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m]  
d i — trenuta čna udaljenost [m]  
d tot — ukupna udaljenost ispitivanja [m]  
h(0) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne 
verifikacije kvalitete podataka na po četku vožnje [m 
nadmorske visine]  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne 
verifikacije kvalitete podataka na to čki t [m 
nadmorske visine]  
h(d) — nadmorska visina vozila na to čki puta  d [m 
nadmorske visine]  
h(t-1) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne 
verifikacije kvalitete podataka na to čki t – 1 [m 
nadmorske visine]  
h corr (0) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [m nadmorske visine]  
h corr (1) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza 
odgovaraju će točke puta  d [m nadmorske visine]  
h corr (t) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na 
podatkovnoj toč ki t [m nadmorske visine],  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na 
podatkovnoj toč ki t – 1 [m nadmorske visine]  
h GPS, i — trenuta čna nadmorska visina vozila izmjerena GPS- 
om [m nadmorske visine]  
h GPS (t) — nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na 
podatkovnoj toč ki t [m nadmorske visine],  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj 
izdvojenoj zasebnoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine] 
h int,sm,1  (d) — izgla đena i interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj zasebnoj to čki puta d  [m 
nadmorske visine]  
h map (t) — nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na 
temelju topografske karte [m nadmorske visine]  
Hz — herc 
km/h — kilometara na sat  
m — metar  
cesta  grade,1  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta d  nakon prvog izgla đivanja [m/m]  
cesta  grade,2  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta d  nakon drugog izgla đivanja [m/m]  
sin — trigonometrijska funkcija sinus  
t — vrijeme proteklo od početka ispitivanja [s]  
t 0 — vrijeme proteklo pri mjerenju neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [s] 
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
v(t) — brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI 
Ukupan pozitivni uspon tijekom RDE vožnje odre đuje se na osnovu tri 
parametra: trenuta čne nadmorske visine vozila  h GPS,i [m nadmorske 
visine] izmjerene GPS-om, trenuta čne brzine vozila  v i [km/h] izmjerene 
s frekvencijom uzorkovanja od 1 Hz i odgovaraju ćeg vremena  t [s] 
proteklog od po četka ispitivanja.  
4. IZRA ČUN UKUPNOG POZITIVNOG USPONA  
4.1. Op ćenito  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje RDE izra čunava se postupkom sa 
sljedeća tri koraka: i. pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka, ii. 
korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila i iii. izra čun 
ukupnog pozitivnog uspona.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka  
Provjerava se cjelovitost podataka o trenuta čnoj brzini vozila. Ispravci 
zbog podataka koji nedostaju dopušteni su ako su dijelovi koji nedostaju 
u okviru zahtjeva odre đenih u toč ki 7. Dodatka 4.; ako nije tako, poni ­ 
štavaju se rezultati ispitivanja. Provjerava se cjelovitost podataka o trenu ­
tačnoj brzini vozila. Praznine u podacima nadopunjuju se interpolacijom 
podataka. To čnost interpoliranih podataka provjerava se topografskom 
kartom. Preporu čuje se korekcija interpoliranih podataka ako je sljede ći 
uvjet ispunjen: 
jh GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞj> 40 m 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
hðtÞ ¼ h  map ðtÞ 
pri čemu je:  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne verifika ­
cije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t [m nadmorske 
visine], 
h GPS (t) — nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj 
točki t [m nadmorske visine],  
h map (t) — nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na temelju 
topografske karte [m nadmorske visine].  
4.3. Ispravljanje trenutačnih podataka o nadmorskoj visini vozila 
Nadmorska visina h(0) na po četku vo žnje na toč ki d(0) mjeri se GPS-om, 
a toč nost tog mjerenja provjerava se topografskom kartom. Odstupanje ne 
smije biti ve će od 40 m. Svaki trenuta čni podatak o nadmorskoj visini  
h(t) ispravlja se ako je ispunjen sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
h corr ðtÞ ¼ h  corr ðt Ä 1Þ 
pri čemu je:  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne verifi ­
kacije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t [m 
nadmorske visine],  
h(t-1) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i nač elne verifi ­
kacije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki t – 1 [m 
nadmorske visine],  
v(t) — brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h],  
h corr (t) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podat ­
kovnoj toč ki t [m nadmorske visine],  
h corr (t-1) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podat ­
kovnoj toč ki t – 1 [m nadmorske visine].  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Nakon završetka postupka korekcije utvr đuje se valjani skup podataka o 
nadmorskoj visini. Ti se podaci koriste za izra čun ukupnog pozitivnog 
uspona kako je opisano u to čki 13.4. 
4.4. Kona čni izračun ukupnog pozitivnog uspona  
4.4.1. Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Ukupna udaljenost  d tot [m] prije đena tijekom vožnje određ uje se kao 
zbroj trenuta čnih udaljenosti  d i . Trenutačna udaljenost d  i određena je kao:  
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemu je:  
d i — trenuta čna udaljenost [m],  
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
Ukupan pozitivni uspon izra čunava se iz podataka s konstantnom 
prostornom rezolucijom od 1 m po čevši od prvog mjerenja na po četku 
vožnje  d(0) . Izdvojene podatkovne toč ke s rezolucijom od 1 m nazivaju 
se točkama puta, a karakterizirane su određ enom vrijednoš ću udaljenosti  d 
(npr. 0, 1, 2, 3 m…) i odgovaraju ćom nadmorskom visinom  h(d) [m 
nadmorske visine].  
Nadmorska visina svake izdvojene toč ke puta  d izračunava se interpola ­
cijom trenuta čne nadmorske visine  h corr (t) kako slijedi:  
h int ðdÞ ¼ h  corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h  corr ð0Þ 
d 1 Ä d  0 Ü ðd Ä d  0 Þ 
pri čemu je:  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvo ­
jenoj zasebnoj to čki puta  d [m nadmorske visine],  
h corr (0) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred odgo ­
varajuće točke puta  d [m nadmorske visine],  
hcorr(1) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza odgova ­
rajuće točke puta  d [m nadmorske visine],  
d — ukupna udaljenost prije đena do razmatrane izdvojene to čke 
puta d  [m],  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno ispred 
odgovaraju će točke puta  d [m], 
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno iza 
odgovaraju će točke puta  d [m]. 
4.4.2. Dodatno izglađivanje podataka  
Podaci o nadmorskoj visini dobiveni za svaku izdvojenu to čku puta 
izglađuju se primjenom postupka od dva koraka;  d a i d  e označavaju 
prvu i posljednju podatkovnu toč ku (slika 1). Prvo izgla đivanje primje ­
njuje se kako slijedi:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m ▼B
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ð d Ä 200 mÞ for 200 m< d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ð d e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h  int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d  a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h  int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
pri čemu je:  
cesta  grade,1  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta nakon prvog izgla đivanja [m/m],  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj 
izdvojenoj toč ki puta  d [m nadmorske visine],  
h int,sm,1  (d) — izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine], 
d — ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj 
točki puta [m],  
d a — referentna toč ka puta na udaljenosti od nula metara 
[m], 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m].  
Drugo izgla đivanje primjenjuje se kako slijedi:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ð d Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ð d e Ä 200mÞ 
pri čemu je:  
cesta  grade,2  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki 
puta nakon drugog izgla đivanja [m/m],  
h int,sm,1  (d) — izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na 
razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine],  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj 
točki puta [m],  
d a — referentna toč ka puta na udaljenosti od nula metara 
[m], 
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene 
točke puta [m].  
Slika 1.  
Ilustracija postupka izgla đivanja interpoliranih signala nadmorske 
visine
  
▼M3 
4.4.3. Izrač unavanje kona čnog rezultata  
Ukupna pozitivna visinska razlika tijekom cijele vožnje izra čunava se 
integracijom svih pozitivnih interpoliranih i izgla đenih nagiba ceste, tj. 
road  grade,2  (d). Rezultat treba biti normaliziran ukupnom udaljenoš ću ispi­
tivanja dtot i izražen u metrima ukupne pozitivne visinske razlike po sto 
kilometara prije đene udaljenosti.  
Ukupna pozitivna visinska razlika tijekom gradskog dijela vožnje izra ču­
nava se na temelju brzine vozila za svaku diskretnu to čku na kraju 
dionice:  
v w = 1 / (t  w,i – t w,i – 1  ) · 60  2 / 1 000 
Pri čemu je  
v w – brzina vozila za to čku na kraju dionice [km/h]  
Svi skupovi podataka u kojima je v  w =< 60 km/h pripadaju gradskom 
dijelu putovanja.  
Integrira se sve pozitivno interpolirane i izgla đene nagibe ceste koji odgo ­
varaju gradskim skupovima podataka.  
Integrira se toč ke na krajevima dionica od 1 m koje odgovaraju gradskim 
skupovima podataka i podijeli taj broj s 1 000 za izra čun duljine gradskog 
ispitivanja d  urban [km].  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Ukupna pozitivna visinska razlika tijekom gradskog dijela vožnje izra ču­
nava se dijeljenjem pozitivne visinske razlike tijekom gradske vožnje s 
duljinom dijela gradske vožnje u ispitivanju te izražava u metrima ukupne 
pozitivne visinske razlike po sto kilometara prije đene udaljenosti.  
▼B 
5. BROJ ČANI PRIMJER  
U tablicama 1. i 2. prikazano je kako izra čunati pozitivni uspon na 
temelju podataka zabilježenih tijekom ispitivanja na cesti upotrebom 
PEMS-a. Ovdje je zbog sažetosti predstavljen odsječ ak od 800 m i 160 s.  
5.1. Pregled i načelna verifikacija kvalitete podataka  
Pregled i načelna verifikacija kvalitete podataka provodi se u dva koraka. 
Prvo se provjerava cjelovitost podataka o brzini vozila. U trenutnom 
uzorku podataka nisu otkrivene nikakve praznine u podacima povezane 
s brzinom vozila (vidjeti tablicu 1.). Zatim se provjerava potpunost poda ­
taka o nadmorskoj visini; u uzorku podataka nedostaju podaci o nadmor ­
skoj visini povezani s 2. i 3. sekundom. Praznine se nadomještaju inter ­
poliranjem signala GPS-a. Pored toga, nadmorska visina po GPS-u 
provjerava se topografskom kartom; ova provjera uklju čuje nadmorsku 
visinu h(0) na po četku vožnje. Podaci o nadmorskoj visini od 112. do 
114. sekunde korigiraju se na temelju topografske karte kako bi se 
ispunio sljede ći uvjet:  
h GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞ< Ä40m 
Kao rezultat primijenjene verifikacije podataka dobivaju se podaci u 
petom stupcu  h(t). 
5.2. Korekcija trenutačnih podataka o nadmorskoj visini vozila 
U sljedećem koraku podaci o nadmorskoj visini  h(t) u sekundama od 1. 
do 4., od 111. do 112. te od 159. do 160. korigiraju se uz pretpostavku o 
nadmorskoj visini u 0., 110. i 158. sekundi jer se za podatke o nadmor ­
skoj visini u tim vremenskim razdobljima primjenjuje sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
Kao rezultat primijenjene korekcije podataka dobivaju se podaci u šestom 
stupcu h  corr( t). Učinak primijenjenih koraka verifikacije i korekcije poda ­
taka o nadmorskoj visini prikazan je na slici 2.  
5.3. Izra čun ukupnog pozitivnog uspona  
5.3.1. Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Trenutačna udaljenost  d i izračunava se dijeljenjem trenuta čne brzine 
vozila mjerene u km/h sa 3,6 (stupac 7. u tablici 1.). Ponovnim izra ču­
navanjem podataka o nadmorskoj visini kako bi se dobila jedinstvena 
prostorna rezolucija od 1 m dobivaju se izdvojene to čke puta d (stupac 
1. u tablici 2.) i njihove odgovaraju će vrijednosti nadmorske visine  h int (d) 
(stupac 7. u tablici 2.). Nadmorska visina svake izdvojene to čke puta d 
izračunava se interpolacijom izmjerene trenuta čne nadmorske visine  h corr 
kako slijedi:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ  120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000 
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ  132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2. Dodatno izgla đivanje podataka  
U tablici 2. prva i posljednja izdvojena to čka puta su:  d=0  a = 0 m i d  e = 
799 m. Podaci o nadmorskoj visini svake izdvojene to čke puta izgla đeni 
su primjenom postupka od dva koraka. Prvo izgla đivanje provodi se kako 
slijedi:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h  int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h  int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h  int ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m) 
Izglađena i interpolirana nadmorska visina izra čunava se kako slijedi:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h  int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h  int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Drugo izgla đivanje provodi se kako slijedi:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h  int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h  int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h  int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3. Izrač unavanje kona čnog rezultata 
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje izra čunava se integracijom svih 
pozitivnih interpoliranih i izgla đenih nagiba ceste, tj. vrijednosti u stupcu  
cesta  grade,2  (d) u tablici 2. Za cijeli skup podataka ukupna prije đena 
udaljenost iznosila je  d tot ¼ 139,7km , a svi pozitivni interpolirani i izgla ­ 
đeni nagibi ceste iznosili su 516 m. Stoga je postignut ukupni pozitivni 
uspon 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tablica 1. 
Korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
Vrijeme 
t [s] v(t) 
[km/h] h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Ukup . d 
[m] 
0 0,00 122,7 129,0 122,7 122,7 0,0 0,0 
1 0,00 122,8 129,0 122,8 122,7 0,0 0,0 
2 0,00 —  129,1 123,6 122,7 0,0 0,0 
3 0,00 —  129,2 124,3 122,7 0,0 0,0 
4 0,00 125,1 129,0 125,1 122,7 0,0 0,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00 120,2 129,4 120,2 120,2 0,0 0,0 
19 0,32 120,2 129,4 120,2 120,2 0,1 0,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31 120,9 132,7 120,9 120,9 6,8 117,9 
38 28,18 121,2 133,0 121,2 121,2 7,8 125,7 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52 121,4 131,9 121,4 121,4 3,8 193,4 
47 38,48 120,7 131,5 120,7 120,7 10,7 204,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67 119,8  125,2 119,8 119,8 11,9 308,4 
57 41,70 119,7 124,8 119,7 119,7 11,6 320,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95 125,2 132,2 125,2 125,2 3,0 509,0 
111 11,75 100,8 132,3 100,8 125,2 3,3 512,2 
112 13,52 0,0 132,4 132,4 125,2 3,8 516,0 
113 14,01 0,0 132,5 132,5 132,5 3,9 519,9 
114 13,36 24,30 132,6 132,6 132,6 3,7 523,6 
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93 123,6 129,6 123,6 123,6 11,1 719,2 
150 39,61 123,4 129,5 123,4 123,4 11,0 730,2 
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81 121,3 126,1 121,3 121,3 4,1 792,1 
158 14,19 121,2 126,2 121,2 121,2 3,9 796,1 
159 10,00 128,5 126,1 128,5 121,2 2,8 798,8 
160 4,10 130,6 126,0 130,6 121,2 1,2 800,0  
— označava praznine u podacima  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
Tablica 2. 
Izračun nagiba ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1  798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152 
Slika 2.  
Učinak verifikacije i korekcije podataka – profil nadmorske visine mjeren GPS-om  
h GPS (t), profil nadmorske visine dobiven uvidom u topografsku kartu  h map (t), profil 
nadmorske visine dobiven nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka  h(t) 
i korekcije podataka hcorr(t) navedenih u tablici 1.
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
Slika 3.  
Usporedba izme đu korigiranog profila nadmorske visine h  corr (t) i izglađ ene i 
interpolirane nadmorske visine  h int,sm,1
  
Tablica 2.  
Izračun ukupnog pozitivnog uspona  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1 798,8  121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
Dodatak 8.  
Razmjena podataka i zahtjevi u pogledu izvješć ivanja  
▼M3 
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuju zahtjevi u pogledu razmjene podataka 
između sustava za mjerenje i softvera za ocjenjivanje podataka, izvješ ći­
vanja o me đurezultatima i kona čnim rezultatima RDE-a te njihove 
razmjene po okon čanom ocjenjivanju podataka.  
Razmjena obveznih i fakultativnih parametara te izvješ ćivanje o njima 
moraju biti u skladu sa zahtjevima iz to čke 3.2. Dodatka 1. Tehni čko 
izvješć e sadržava pet stavki:  
i) datoteke za razmjenu podataka, kako su opisane u to čki 4.1.; 
ii) datoteku za izvješćivanje br. 1, kako je opisana u to čki 4.2.1.;  
iii) datoteku za izvješćivanje br. 2, kako je opisana u to čki 4.2.2.; 
iv) opis vozila i motora, kako su opisani u to čki 4.3.; 
v) vizualne popratne materijale za ugradnju PEMS-a, kako su opisani u 
točki 4.4. 
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
a 1 koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 1 koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2 koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 2 koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
tol 1- primarno donje dopušteno odstupanje  
tol 1+ primarno gornje dopušteno odstupanje  
(v · a pos )95  k 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog 
ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 za vožnju u gradu, izvan 
grada i na autocesti [m  2 /s 3 ili W/kg]  
RPA  k relativno pozitivno ubrzanje za vožnju u gradu, izvan 
grada i na autocesti [m/s  2 ili kWs/(kg*km)]  
IC k udio udaljenosti vožnje za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom kojeg je upotrebljavan motor s unutar ­
njim izgaranjem  
d ICE,k udaljenost [km] vožnje za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom koje je motor s unutarnjim izgaranjem 
bio uključen 
d EV,k udaljenost [km] vožnje za utvr đivanje RDE-a za OVC- 
HEV tijekom koje je motor s unutarnjim izgaranjem 
bio isklju čen ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k masa CO  2 [g] specifi čna za prije đenu udaljenost i ispu ­ 
štena tijekom vožnje za utvr đivanje RDE-a  
M CO  2;WLTP; k masa CO  2 [g] specifi čna za prije đenu udaljenost i ispu ­ 
štena tijekom WLTP-a  
M CO  2;WLTP  C S;k masa CO  2 [g/km] specifi čna za prije đenu udaljenost i 
ispuštena tijekom WLTP-a za OVC-HEV ispitan pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije  
r k omjer izme đu emisija CO  2 izmjerenih tijekom ispiti ­
vanja RDE-a i ispitivanja WLTP-om  
RF k faktor za evaluaciju rezultata izra čunan za vožnju za 
utvrđ ivanje RDE-a  
RF L1 prvi parametar funkcije upotrebljavane za izra čun 
faktora za evaluaciju rezultata  
RF L2 drugi parametar funkcije upotrebljavane za izra čun 
faktora za evaluaciju rezultata  
▼B 
3. RAZMJENA PODATAKA I FORMAT IZVJEŠ ĆIVANJA  
▼M3 
3.1. Op ćenito  
Vrijednosti emisija i svi drugi relevantni parametri dostavljaju se i razmje ­
njuju u obliku datoteke s podacima u formatu CSV. Vrijednosti parame ­
tara odvajaju se zarezom, ASCII kod #h2C. Vrijednosti unutar parametara 
odvajaju se dvoto čkom, ASCII kod #h3B. Decimalna oznaka numeri čkih 
vrijednosti je toč ka, ASCII kod #h2E. Reci završavaju znakom za prijelaz 
u novi redak, ASCII kodovi #h0D #h0A. Ne upotrebljavaju se nikakvi 
znakovi za odvajanje tisu ćica. 
▼B 
3.2. Razmjena podataka  
Između sustava za mjerenje i softvera za ocjenjivanje podataka podaci se 
razmjenjuju pomo ću standardizirane datoteke za izvješ ćivanje koja sadr ­ 
žava minimalni skup obveznih i fakultativnih parametara. Datoteka za 
razmjenu podataka strukturirana je na sljede ći način: prvih 195 redaka 
rezervirano je za zaglavlje u kojem se navode konkretne informacije o, 
primjerice, uvjetima ispitivanja, vrsti i umjeravanju prijenosnih sustava za 
mjerenje emisija (PEMS) (tablica 1.). Retci od 198. do 200. sadržavaju 
oznake i mjerne jedinice parametara. Retci po čevši od 201. nadalje sadr­ 
žavaju glavni dio datoteke za razmjenu podataka i vrijednosti parametara 
o kojima se izvješ ćuje (tablica 2.). Glavni dio datoteke za razmjenu 
podataka sadržava najmanje onoliko redaka s podacima koliko iznosi 
trajanje ispitivanja u sekundama pomnoženo s frekvencijom bilježenja u 
hercima.  
▼M3 
3.3. Me đurezultati i kona čni rezultati  
Sažetak parametara me đurezultata bilježi se i strukturira na na čin prikazan 
u tablici 3. Podaci u tablici 3. dobivaju se prije primjene metoda ocje ­
njivanja podataka i izra čuna emisija opisanih u dodacima 5. i 6.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Proizvođač vozila bilježi raspoložive rezultate dviju metoda ocjenjivanja 
podataka u zasebnim datotekama. Rezultati ocjenjivanja podataka pomo ću 
metode opisane u Dodatku 5. i izra čun emisija opisan u Dodatku 6. 
dostavljaju se kako je opisano u tablicama 4., 5. i 6. Zaglavlje datoteke 
za izvješ ćivanje o podacima sastoji se od tri dijela. Prvih 95 redaka 
rezervirano je za specifi čne informacije o postavkama metode ocjenjivanja 
podataka. U recima od 101. do 195. izvješ ćuje se o rezultatima metode 
ocjenjivanja podataka. Reci od 201. do 490. rezervirani su za izvješ ći­
vanje o kona čnim rezultatima ispitivanja emisija. Reci od 501. nadalje su 
glavni dio datoteke za izvješ ćivanje o podacima i sadržavaju detaljne 
rezultate ocjenjivanja podataka.  
▼B 
4. TABLICE ZA TEHNI ČKO IZVJEŠĆ IVANJE  
▼M3 
4.1. Razmjena podataka 
U lijevom stupcu tablice 1. su parametri čije vrijednosti treba unijeti 
(zadani format i sadržaj). U središnjem stupcu u tablici 1. su opis i/ili 
jedinica parametra (zadani format i sadržaj). Ako se parametar može 
opisati elementom s prethodno definiranog popisa iz srednjeg stupca, 
parametar se opisuje pomo ću unaprijed utvr đene nomenklature (npr. u 
retku 19. datoteke za razmjenu podataka, vozilo s ru čnim mjenja čem 
treba opisati kao ru čni, a ne kao MT ili Man ili bilo kojim drugim 
nazivom). U desni stupac tablice 1. trebaju se unijeti konkretni podaci. 
U tablice su uneseni lažni podaci da bi se pokazao ispravan na čin 
unošenja dobivenih sadržaja. Mora se poštovati redoslijed stupaca i 
redaka (uključ ujući praznine).  
Tablica 1. 
Zaglavlje datoteke za razmjenu podataka  
ID ISPITIVANJA [šifra] TEST_01_Veh01  
Datum ispitivanja  [dd.mm.gggg] 13.10.2016. 
Organizacija koja nadzire ispiti ­
vanje  [naziv organizacije]  lažni podatak  
Mjesto ispitivanja  [Grad (Država)] Ispra (Italija)  
Organizacija koja je naruč ila 
ispitivanje  [naziv organizacije]  lažni podatak  
Vozač vozila  [TS/Lab/OEM] Laboratorij VELA  
Tip vozila  [trgova čko ime vozila]  Trgova čko ime  
Proizvođač vozila  [ime]  lažni podatak  
Godina modela vozila  [godina] 2017. 
Identifikacijski broj vozila  [VIN kako je definiran u normi ISO 
3779:2009] ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Stanje broja ča kilometara na 
početku ispitivanja  [km] 5 252 
Stanje broja ča kilometara na 
kraju ispitivanja  [km] 5 341 
Kategorija vozila  [kategorija prema definiciji u Prilogu II. 
Direktivi 70/156/EEZ]  M1 
Granična vrijednost emisija za 
homologaciju  [Euro X] Euro 6c 
Vrsta paljenja  [PI/CI] PI 
Nazivna snaga motora  [kW] 85 
Najveći zakretni moment  [Nm] 190 
Radni obujam motora  [ccm]  1 197 
Mjenjač [ru čni/automatski/CVT]  CVT 
Broj stupnjeva prijenosa za 
vožnju naprijed  [#] 6  
Vrsta goriva. U slučaju vozila 
prilagodljiva gorivu, navedite 
korišteno gorivo  [benzin/dizelsko gorivo/UNP/PP/biometan/ 
etanol/biodizel]  Dizel  
Mazivo [oznaka proizvoda]  5W30 
Veličina prednje i stra žnje gume  [širina.visina.promjer naplatka / širina.visi ­
na.promjer naplatka]  195.55.20/195.55.20  
Tlak u prednjoj i stra žnjoj gumi  [bar / bar]  2,5/2,6 
Parametri cestovnog otpora  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60.1/0.704/0.03122 
Ciklus homologacijskog ispiti­
vanja [NEDC / WLTC]  WLTC 
Emisije CO  2 za homologaciju  [g/km] 139,1 
Emisije CO  2 u WLTC-u s 
niskom brzinom  [g/km] 155,1 
CO  2 u WLTC-u sa srednjom 
brzinom  [g/km] 124,5 
CO  2 u WLTC-u s visokom brzi ­
nom [g/km] 133,8 
CO  2 u WLTC-u s ekstra 
visokom brzinom  [g/km] 146,2  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Ispitna masa vozila (  1 ) [kg] 1 743,1 
Proizvođač PEMS-a [ime] PROIZV 01 
Vrsta PEMS-a [trgova čko ime PEMS-a] PEMS X56 
Serijski broj PEMS-a [broj] C9658 
Napajanje PEMS-a  [tip baterije Li-ion / Ni-Fe / Mg-ion]  Li-ion  
Proizvođač analizatora plina  [ime]  PROIZV 22 
Tip analizatora plina  [tip] IR 
Serijski broj analizatora plina  [broj] 556 
Tip pogona  [ICE / NOVC-HEV / OVC-HEV]  ICE 
Snaga elektromotora  [kW. 0 ako je vozilo potpuno motorno]  0  
Stanje motora na po četku ispiti ­
vanja  [toplo/hladno]  Hladno 
Pogon [2WD/4WD] 2WD 
Umjetni korisni teret  [% odstupanja od korisnog tereta]  28 
Korišteno gorivo [referentno/komercijalno/EN228]  Komercijalno  
Dubina gaznog sloja gume  [mm] 5  
Starost vozila  [u mjesecima]  26 
Sustav dovoda goriva  [izravno ubrizgavanje/neizravno ubrizgava ­
nje/izravno i neizravno ubrizgavanje]  Izravno ubrizgavanje  
Vrsta nadogradnje  [limuzina / limuzina sa stražnjim (petim) 
vratima / karavan / kupe / kabriolet / 
kamionet / furgon]  limuzina  
CO  2 emisije pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije (OVC-HEV- 
ovi) [g/km] —  
Proizvođač mjerača EFM ( 3 ) [ime]  EFMman 2 
Tip senzora u mjeraču EFM (  3 ) [princip rada]  Pitot 
Serijski broj mjerača EFM (  3 ) [broj] 556 
Izvor podataka o masenom 
protoku ispušnih plinova [EFM / upravlja čka jedinica (ECU) / senzor]  EFM  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Senzor tlaka zraka  [tip / proizvođač] Piezootpornik / AAA 
Datum ispitivanja  [dd.mm.gggg] 13.10.2016. 
Vrijeme po četka postupka prije 
ispitivanja  [h:min]  15:25 
Vrijeme po četka vo žnje [h:min] 15:42 
Vrijeme po četka postupka nakon 
ispitivanja  [h:min]  17:28 
Vrijeme kraja postupka prije 
ispitivanja  [h:min]  15:32 
Vrijeme kraja vo žnje [h:min]  17:25 
Vrijeme kraja postupka nakon 
ispitivanja  [h:min]  17:38 
Najviša temperatura kondicioni ­
ranja  [K] 291,2 
Najniž a temperatura kondicioni ­
ranja [K] 290,7 
Kondicioniranje je provedeno u 
potpunosti ili djelomi čno u 
proširenim uvjetima temperature 
okoline  [da / ne] Ne 
Pogon za potpuno motorno 
vozilo, ako postoji  [normalan / sportski / eko]  Eko 
Pogon za PHEV [s dopunjavanjem baterije / baterijski pogon / 
način punjenja / umjereni na čin rada]  
Je li tijekom ispitivanja onemo ­
gućen bilo koji aktivni sustav 
sigurnosti? [Ne / ESP / ABS / AEB] Ne 
Je li aktivan sustav start-stop 
(SS) [da / ne / bez SS-a]  bez SS-a 
Klimatizacija  [isklju čena / uklju čena] isklju čena 
Korekcija vremena: pomak 
THC-a [s] 
Korekcija vremena: pomak CH4  [s] 
Korekcija vremena: pomak 
NMHC-a [s] 
Korekcija vremena: pomak O 2 [s] – 2 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Korekcija vremena: pomak PN-a  [s] 3,1 
Korekcija vremena: pomak CO [s] 2,1 
Korekcija vremena: pomak CO  2 [s] 2,1 
Korekcija vremena: pomak NO  [s] – 1,1 
Korekcija vremena: pomak NO  2 [s] – 1,1 
Korekcija vremena: Pomak 
masenog protoka ispušnih 
plinova  [s] 3,2 
Raspon referentne vrijednosti 
THC-a [ppm] 
Raspon referentne vrijednosti 
CH4  [ppm] 
Raspon referentne vrijednosti 
NMHC-a  [ppm] 
Raspon referentne vrijednosti O  2 [%] 
Raspon referentne vrijednosti 
PN-a [#] 
Raspon referentne vrijednosti 
CO [ppm] 18 000 
Raspon referentne vrijednosti 
CO  2 [%] 15 
Raspon referentne vrijednosti 
NO [ppm] 4 000 
Raspon referentne vrijednosti 
NO  2 [ppm] 550 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
Nulti odziv THC-a prije ispitiva ­
nja [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Nulti odziv CH  4 prije ispitivanja  [ppm] 
Nulti odziv NMHC-a prije ispi ­
tivanja  [ppm] 
Nulti odziv O 2 prije ispitivanja  [%] 
Nulti odziv PN-a prije ispitiva ­
nja [#] 
Nulti odziv CO prije ispitivanja  [ppm] 0  
Nulti odziv CO  2 prije ispitivanja  [%] 0  
Nulti odziv NO prije ispitivanja  [ppm] 0,03 
Nulti odziv NO  2 prije ispitivanja  [ppm] – 0,06 
Odziv raspona THC-a prije ispi­
tivanja  [ppm] 
Odziv raspona CH  4 prije ispiti ­
vanja  [ppm] 
Odziv raspona NMHC-a prije 
ispitivanja  [ppm] 
Odziv raspona O  2 prije ispitiva ­
nja [%] 
Odziv raspona PN-a prije ispiti ­
vanja  [#] 
Odziv raspona CO prije ispitiva­
nja [ppm] 18 008 
Odziv raspona CO  2 prije ispiti ­
vanja  [%] 14,8 
Odziv raspona NO prije ispitiva­
nja [ppm] 4 000 
Odziv raspona NO  2 prije ispiti ­
vanja  [ppm] 549  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Nulti odziv THC-a nakon ispiti ­
vanja  [ppm] 
Nulti odziv CH  4 nakon ispitiva ­
nja [ppm] 
Nulti odziv NMHC-a nakon 
ispitivanja  [ppm] 
Nulti odziv O 2 nakon ispitivanja  [%] 
Nulti odziv PN-a nakon ispitiva ­
nja [#] 
Nulti odziv CO nakon ispitiva ­
nja [ppm] 0  
Nulti odziv CO  2 nakon ispitiva ­
nja [%] 0  
Nulti odziv NO nakon ispitiva ­
nja [ppm] 0,11 
Nulti odziv NO  2 nakon ispitiva ­
nja [ppm] 0,12 
Odziv raspona THC-a nakon 
ispitivanja  [ppm] 
Odziv raspona CH  4 nakon ispi­
tivanja  [ppm] 
Odziv raspona NMHC-a nakon 
ispitivanja  [ppm] 
Odziv raspona O  2 nakon ispiti ­
vanja  [%] 
Odziv raspona PN-a nakon ispi­
tivanja  [#] 
Odziv raspona CO nakon ispiti ­
vanja  [ppm] 18 010 
Odziv raspona CO  2 nakon ispi­
tivanja  [%] 14,55 
Odziv raspona NO nakon ispiti ­
vanja  [ppm] 4 505 
Odziv raspona NO  2 nakon ispi­
tivanja  [ppm] 544  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
THC  [mg/km]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CH  4 [mg/km] 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NMHC [mg/km]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
PN [#/km] 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CO [mg/km]  56,0 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CO  2 [g/km] 2,2 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO  X [mg/km]  11,5 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
THC [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CH  4 [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NMHC  [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
PN [% u odnosu na sustav PMP] 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CO [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost] 2,0 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
CO  2 [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  3,5 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO  X [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  4,2 
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO [mg/km]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO  2 [mg/km]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  
Validacija PEMS-a – rezultati za 
NO  2 [% u odnosu na referentnu laboratorijsku 
vrijednost]  
Tolerancija za NOx  [vrijednost] 0,43 
Tolerancija za PN [vrijednost] 0,5  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01  
Tolerancija za CO  [vrijednost]  
Korišteni K  i [bez / aditivni / multiplikativni]  nema  
faktor K  i / pomak K  i [vrijednost]  
( 5 ) 
( 1 ) Masa vozila kako se ispituje na cesti, uklju čujući masu voza ča i svih sastavnih dijelova PEMS-a uklju čujući umjetni korisni 
teret. 
( 2 ) Mjesto za dodatne informacije o proizvo đaču i serijskom broju analizatora ako se upotrebljava više analizatora. 
( 3 ) Obvezno navesti ako se maseni protok ispušnih plinova odre đuje mjera čem protoka ispušnih plinova (EFM). 
( 4 ) Ako je potrebno, ovdje se mogu dodati dodatne informacije. 
( 5 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju i ozna čivanje ispitivanja.  
Glavni dio datoteke za razmjenu podataka sastoji se od zaglavlja od tri 
retka koji odgovaraju recima 198., 199. i 200. (tablica 2., prenesena) i 
stvarnim vrijednostima zabilježenima tijekom vožnje koji se unose od 
retka 201. pa dok ima podataka. Lijevi stupac tablice 2 odgovara 
retku 198. datoteke za razmjenu podataka (zadani format). Srednji 
stupac tablice 2 odgovara retku 199. datoteke za razmjenu podataka 
(zadani format). Desni stupac tablice 2 odgovara retku 200. datoteke za 
razmjenu podataka (zadani format).  
Tablica 2.  
Glavni dio datoteke za razmjenu podataka; redci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za 
razmjenu podataka 
Vrijeme  vožnja  [s] 
Brzina vozila ( 1 ) Senzor [km/h] 
Brzina vozila ( 1 ) GPS [km/h] 
Brzina vozila ( 1 ) ECU [km/h] 
Zemljopisna širina  GPS [stupnjeva:min:s]  
Zemljopisna du žina GPS [stupnjeva:min:s]  
Nadmorska visina ( 1 ) GPS [m] 
Nadmorska visina ( 1 ) Senzor [m] 
Tlak okoline  Senzor [kPa] 
Temperatura okoline  Senzor [K] 
Vlažnost zraka  Senzor [g/kg] 
Koncentracija ukupnih ugljikovodika 
(THC)  Analizator  [ppm] 
Koncentracija CH  4 Analizator  [ppm] 
Koncentracija nemetanskih ugljikovo ­
dika (NMHC)  Analizator  [ppm] 
Koncentracija CO  Analizator  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
Koncentracija CO  2 Analizator  [ppm] 
Koncentracija NO  X Analizator  [ppm] 
Koncentracija NO  Analizator  [ppm] 
Koncentracija NO  2 Analizator  [ppm] 
Koncentracija O  2 Analizator  [ppm] 
Koncentracija emitiranih čestica (PN) Analizator  [#/m  3 ] 
Maseni protok ispušnih plinova  EFM [kg/s] 
Temperatura ispušnih plinova u EFM-u EFM [K] 
Maseni protok ispušnih plinova  Senzor [kg/s] 
Maseni protok ispušnih plinova  ECU [kg/s] 
Masa ukupnih ugljikovodika (THC)  Analizator  [g/s] 
Masa CH  4 Analizator  [g/s] 
Masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  Analizator  [g/s] 
Masa CO Analizator  [g/s] 
Masa CO  2 Analizator  [g/s] 
Masa NO  X Analizator  [g/s] 
Masa NO Analizator  [g/s] 
Masa NO  2 Analizator  [g/s] 
Masa O  2 Analizator  [g/s] 
PN Analizator  [#/s] 
Aktivirano mjerenje plinova  PEMS [aktivirano (1); nije aktivirano (0); 
pogre ška (> 1)] 
Brzina vrtnje motora  ECU [rpm] 
Zakretni moment motora  ECU [Nm] 
Zakretni moment na pogonskoj osovini  Senzor [Nm] 
Brzina vrtnje kotača Senzor [rad/s] 
Protok goriva ECU [g/s] 
Protok goriva u motoru  ECU [g/s] 
Protok ulaznog zraka motora  ECU [g/s] 
Temperatura rashladne tekućine motora  ECU [K]  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Temperatura ulja motora  ECU [K] 
Stanje regeneracije  ECU —  
Položaj papučice ECU [%] 
Stanje vozila  ECU [pogreška (1); uobičajeno (0)]  
Postotak zakretnog momenta  ECU [%] 
Zakretni moment trenja u postocima  ECU [%] 
Stanje napunjenosti  ECU [%] 
Relativna vla žnost zraka  Senzor [%] 
( 2 ) 
( 1 ) Utvrditi najmanje jednom metodom 
( 2 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju vozila i uvjeta ispitivanja.;  
U lijevom stupcu u tablici 3. su parametri o kojima se izvješ ćuje (zadani 
format). U središnjem stupcu u tablici 3. su opis i/ili jedinica parametra 
(zadani format). Ako se parametar može opisati elementom s prethodno 
definiranog popisa iz srednjeg stupca, parametar se opisuje pomo ću 
unaprijed utvr đene nomenklature. U desni stupac u tablici 3. trebaju se 
unijeti konkretni podaci. U tablicu su uneseni lažni podaci da bi se 
pokazao ispravan na čin unošenja dobivenih sadržaja. Mora se poštovati 
redoslijed stupaca i redaka (uklju čujući praznine).  
4.2. Me đurezultati i konačni rezultati  
4.2.1. Me đurezultati  
Tablica 3. 
Datoteka za izvje šćivanje br. 1 – Sažetak parametara me đurezultata 
Ukupna prije đena udaljenost vožnje  [km] 90,9 
Ukupno trajanje vožnje  [h:min:s] 1:37:03  
Ukupno vrijeme stajanja  [min:s] 9:02 
Prosječna brzina vo žnje [km/h] 56,2 
Najveća brzina vožnje  [km/h] 142,8 
Prosječne emisije THC-a  [ppm] 
Prosječne emisije CH4  [ppm] 
Prosječne emisije NMHC-a  [ppm] 
Prosječne emisije CO [ppm] 15,6 
Prosječne emisije CO  2 [ppm] 119 969,1 
Prosječne emisije NO  X [ppm] 6,3  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Prosječne emisije PN-a  [#/m  3 ] 
Prosječan maseni protok ispušnih plinova [kg/s] 0,010 
Prosječna temperatura ispušnih plinova  [K] 368,6 
Maksimalna temperatura ispušnih plinova  [K] 486,7 
Ukupna masa THC-a [g] 
Ukupna masa CH  4 [g] 
Ukupna masa NMHC-a [g] 
Ukupna masa CO [g] 0,69 
Ukupna masa CO  2 [g] 12 029,53 
Ukupna masa NO  X [g] 0,71 
Ukupan broj čestica  [#] 
Emisije THC-a tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije CO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  7,68 
Emisije O  2 tijekom ukupne vožnje  [g/km] 132,39 
Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  7,98 
Broj emitiranih čestica tijekom ukupne vožnje  [#/km] 
Prijeđena udaljenost gradske vo žnje [km] 34,7 
Trajanje gradske vožnje  [h:min:s]  1:01:42 
Vrijeme stajanja tijekom gradske vožnje  [min:s] 9:02 
Prosječna brzina gradske vo žnje [km/h] 33,8 
Najveća brzina gradske vožnje  [km/h] 59,9 
Prosječna koncentracija THC-a tijekom gradske vožnje  [ppm] 
Prosječna koncentracija CH  4 tijekom gradske vožnje  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
Prosječna koncentracija NMHC-a tijekom gradske vožnje  [ppm] 
Prosječna koncentracija CO tijekom gradske vožnje  [ppm] 23,8 
Prosječna koncentracija CO  2 tijekom gradske vožnje  [ppm] 115 968,4 
Prosječna koncentracija NO  X tijekom gradske vožnje  [ppm] 7,5 
Prosječna koncentracija čestica tijekom gradske vožnje  [#/m  3 ] 
Prosječan maseni protok ispušnih plinova tijekom gradske 
vožnje [kg/s] 0,007 
Prosječna temperatura ispušnih plinova tijekom gradske 
vožnje [K] 348,6 
Maksimalna temperatura ispušnih plinova tijekom gradske 
vožnje [K] 435,4 
Ukupna masa THC-a tijekom gradske vožnje  [g] 
Ukupna masa CH  4 tijekom gradske vožnje  [g] 
Ukupna masa NMHC-a tijekom gradske vožnje  [g] 
Ukupna masa CO tijekom gradske vožnje  [g] 0,64 
Ukupna masa CO  2 tijekom gradske vožnje  [g] 5 241,29 
Ukupna masa NO  X tijekom gradske vožnje  [g] 0,45 
Ukupan broj čestica tijekom gradske vožnje  [#] 
Emisije THC-a tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  18,54 
Emisije CO  2 tijekom gradske vožnje  [g/km] 150,64 
Emisije NO  X tijekom gradske vožnje  [mg/km]  13,18 
Broj emitiranih čestica tijekom gradske vožnje  [#/km] 
Prijeđena udaljenost izvangradskog dijela vožnje  [km] 30,0  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Trajanje izvangradskog dijela vožnje  [h:min:s]  0:22:28 
Vrijeme stajanja tijekom izvangradskog dijela vožnje  [min:s] 0:00 
Prosječna brzina izvangradske vo žnje [km/h] 80,2 
Najveća brzina izvangradske vožnje  [km/h] 89,8 
Prosječna koncentracija THC-a tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 
Prosječna koncentracija CH  4 tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 
Prosječna koncentracija NMHC-a tijekom izvangradske 
vožnje  [ppm] 
Prosječna koncentracija CO tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 0,8 
Prosječna koncentracija CO  2 tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 126 868,9 
Prosječna koncentracija NO  X tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 4,8 
Prosječna koncentracija emitiranih čestica tijekom izvan ­
gradske vožnje [#/m  3 ] 
Prosječan maseni protok ispušnih plinova tijekom izvan ­
gradske vožnje [kg/s] 0,013 
Prosječna temperatura ispušnih plinova tijekom izvangradske 
vožnje [K] 383,8 
Maksimalna temperatura ispušnih plinova tijekom izvan ­
gradske vožnje [K] 450,2 
Ukupna masa THC-a tijekom izvangradske vožnje  [g] 
Ukupna masa CH  4 tijekom izvangradske vožnje  [g] 
Ukupna masa NMHC-a tijekom izvangradske vožnje  [g] 
Ukupna masa CO tijekom izvangradske vožnje  [g] 0,01 
Ukupna masa CO  2 tijekom izvangradske vožnje  [g] 3 500,77 
Ukupna masa NO  X tijekom izvangradske vožnje  [g] 0,17  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Ukupan broj čestica tijekom izvangradske vožnje  [#] 
Emisije THC-a tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CO tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  0,25 
Emisije CO  2 tijekom izvangradske vožnje  [g/km] 116,44 
Emisije NO  X tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  5,78 
Broj emitiranih čestica tijekom izvangradske vožnje  [#/km] 
Prijeđena udaljenost dijela vožnje autocestom  [km] 26,1 
Trajanje vo žnje autocestom  [h:min:s]  0:12:53 
Vrijeme stajanja tijekom vožnje autocestom  [min:s] 0:00 
Prosječna brzina vo žnje autocestom  [km/h] 121,3 
Maksimalna brzina vožnje autocestom  [km/h] 142,8 
Prosječna koncentracija THC-a tijekom vožnje autocestom  [ppm] 
Prosječna koncentracija CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [ppm] 
Prosječna koncentracija NMHC-a tijekom vožnje autocestom  [ppm] 
Prosječna koncentracija CO tijekom vožnje autocestom  [ppm] 2,45 
Prosječna koncentracija CO  2 tijekom vožnje autocestom  [ppm] 127 096,5 
Prosječna koncentracija NO  X tijekom vožnje autocestom  [ppm] 2,48 
Prosječna koncentracija emitiranih čestica tijekom vožnje 
autocestom  [#/m3] 
Prosječan maseni protok ispušnih plinova tijekom vožnje 
autocestom  [kg/s] 0,022 
Prosječna temperatura ispušnih plinova tijekom vožnje autoce ­
stom [K] 437,9 
Maksimalna temperatura ispušnih plinova tijekom vožnje 
autocestom  [K] 486,7  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
Ukupna masa THC-a tijekom vožnje autocestom  [g] 
Ukupna masa CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [g] 
Ukupna masa NMHC-a tijekom vožnje autocestom  [g] 
Ukupna masa CO tijekom vožnje autocestom  [g] 0,04 
Ukupna masa CO  2 tijekom vožnje autocestom  [g] 3 287,47 
Ukupna masa NO  X tijekom vožnje na autocesti  [g] 0,09 
Ukupan broj čestica tijekom vožnje autocestom  [#] 
Emisije THC-a tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
Emisije CO tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  1,76 
Emisije CO  2 tijekom vožnje autocestom  [g/km] 126,20 
Emisije NO  X tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  3,29 
Broj emitiranih čestica tijekom vožnje autocestom  [#/km] 
Nadmorska visina na početnoj toč ki vožnje  [m nadmorske visine]  123,0 
Nadmorska visina na krajnjoj to čki vožnje  [m nadmorske visine]  154,1 
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje  [m/100 km] 834,1 
Ukupni pozitivni uspon tijekom gradske vožnje  [m/100 km] 760,9 
Skupovi podataka s vrijednostima ubrzanja za gradsku vožnju 
> 0,1 m/s  2 [broj] 845 
(v · a pos )95urban [m  2 /s 3 ] 9,03 
RPAurban [m/s  2 ] 0,18 
Skupovi podataka s vrijednostima ubrzanja za izvangradsku 
vožnju > 0,1 m/s  2 [broj]  543  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v · a pos )95rural  [m  2 /s 3 ] 9,60 
RPArural [m/s  2 ] 0,07 
Skupovi podataka s vrijednostima ubrzanja za izvangradsku 
vožnju autocestom > 0,1 m/s  2 [broj] 268 
(v · a pos )95motorway [m  2 /s 3 ] 5,32 
RPAmotorway  [m/s  2 ] 0,03 
Prijeđena udaljenost nakon hladnog pokretanja  [km] 2,3 
Trajanje vo žnje nakon hladnog pokretanja  [h:min:s]  0:05:00 
Vrijeme stajanja nakon hladnog pokretanja  [min:s] 60 
Prosječna brzina nakon hladnog pokretanja  [km/h] 28,5 
Maksimalna brzina nakon hladnog pokretanja  [km/h] 55,0 
Udaljenost prije đena gradskom vo žnjom s uklju čenim ICE-om  [km] 34,8 
Korišteni mjera č brzine  [GPS/ECU/senzor] GPS 
Korišten T4253H filtar  [da / ne] ne 
Trajanje najduljeg razdoblja zaustavljanja  [s] 54 
zaustavljanja u gradskoj vožnji > 10 sekundi  [broj] 12 
Vrijeme praznog hoda nakon 1. paljenja  [s] 7  
Dio vo žnje autocestom > 145 km/h  [%] 0,1 
Maksimalna nadmorska visina tijekom vo žnje [m] 215 
Maksimalna temperatura okoline  [K] 293,2 
Minimalna temperatura okoline  [K] 285,7 
Vožnja je provedena u potpunosti ili djelomi čno u proširenim 
uvjetima nadmorske visine.  [da / ne]  ne 
Vožnja je provedena u potpunosti ili djelomi čno u proširenim 
uvjetima temperature okoline  [da / ne] ne 
Prosječne emisije NO [ppm] 3,2 
Prosječne emisije NO  2 [ppm] 2,1 
Ukupna masa NO [g] 0,23 
Ukupna masa NO  2 [g] 0,09 
Emisije NO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  5,90 
Emisije NO  2 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  2,01 
Prosječna koncentracija NO tijekom gradske vožnje  [ppm] 7,6  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
Prosječna koncentracija NO  2 tijekom gradske vožnje  [ppm] 1,2 
Ukupna masa NO tijekom gradske vožnje  [g] 0,33 
Ukupna masa NO  2 tijekom gradske vožnje  [g] 0,12 
Emisije NO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  11,12 
Emisije NO  2 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  2,12 
Prosječna koncentracija NO tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 3,8 
Prosječna koncentracija NO  2 tijekom izvangradske vožnje  [ppm] 1,8 
Ukupna masa NO tijekom izvangradske vožnje  [g] 0,33 
Ukupna masa NO  2 tijekom izvangradske vožnje  [g] 0,12 
Emisije NO tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  11,12 
Emisije NO  2 tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  2,12 
Prosječna koncentracija NO tijekom vožnje autocestom  [ppm] 2,2 
Prosječna koncentracija NO  2 tijekom vožnje autocestom  [ppm] 0,4 
Ukupna masa NO tijekom vožnje autocestom  [g] 0,33 
Ukupna masa NO  2 tijekom vožnje autocestom  [g] 0,12 
Emisije NO tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  11,12 
Emisije NO  2 tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  2,21 
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01 
Datum ispitivanja  [dd.mm.gggg] 13.10.2016. 
Organizacija koja nadzire ispitivanje  [naziv organizacije]  Ispitno vozilo  
( 1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju dodatnih elemenata vožnje.  
4.2.2. Rezultati ocjenjivanja podataka  
U tablici 4., od retka 1. do retka 497., lijevi stupac sadržava parametar o 
kojemu se izvješ ćuje (zadani format), srednji stupac sadržava opis i/ili 
jedinicu (zadana vrijednost), a u desni se stupac unose stvarni podaci. U 
tablicu su uneseni lažni podaci da bi se pokazao ispravan na čin unošenja 
dobivenih sadržaja. Mora se poštovati redoslijed stupaca i redaka (uklju ­ 
čujući praznine).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
Tablica 4. 
Zaglavlje datoteke za izvješćivanje br. 2 – Postavke izra čuna metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodacima 5 i 6. 
Referentna masa CO  2 [g] 1 529,48 
Koeficijent a  1 karakteri­
stične krivulje CO  2 — – 1,99 
Koeficijent b  1 karakteri­
stične krivulje CO  2 — 238,07 
Koeficijent a  2 karakteri­
stične krivulje CO  2 — 0,49 
Koeficijent b  2 karakteri­
stične krivulje CO  2 — 97,02 
[rezervirano]  —  
[rezervirano]  —  
[rezervirano]  —  
[rezervirano]  —  
[rezervirano]  —  
Softver za izračun i verzija  —  EMROAD V.5.90 
B5 
Primarno gornje dopušteno 
odstupanje tol  1+ [%][% URB/ % RUR/ % MOT] 45/40/40 
Primarno donje dopušteno 
odstupanje tol  1- [%] 25 
IC(t) [omjer korištenja ICE tijekom ukupne vožnje]  1  
dICE(t) [prije đeni km s ICE tijekom ukupne vožnje]  88 
dEV(t) [prije đeni km na elektri čni pogon tijekom ukupne vožnje]  0 
mCO  2 _WLTP_CS(t) [kg CO  2 emitirani tijekom ukupnog WLTP-a za OVC- 
HEV ispitan pri pogonu s dopunjavanjem baterije]  
MCO2_WLTP(t) [masa CO  2 specifična za prije đenu udaljenost i emitirana 
tijekom WLTP-a g/km]  154 
MCO2_WLTP_CS(t) [masa CO  2 specifična za prije đenu udaljenost i emitirana 
tijekom cijelog WLTC-a za OVC-HEV ispitan pri pogonu 
s dopunjavanjem baterije g/km]  
MCO2_RDE(t) [masa CO  2 specifična za prije đenu udaljenost i emitirana 
tijekom ukupne vožnje za utvr đivanje RDE-a [g/km]]  122,4  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [masa CO  2 specifična za prije đenu udaljenost i emitirana 
tijekom gradskog dijela vožnje za utvr đivanje RDE-a [g/ 
km]] 135,8. 
r(t) [omjer između emisija CO  2 izmjerenih tijekom ispitivanja 
RDE-a i ispitivanja WLTP-om]  1,15 
r OVC-HEV  (t) [omjer između emisija CO  2 izmjerenih tijekom ukupnog 
ispitivanja RDE-a i ukupnog WLTP-a za OVC-HEV]  
RF(t) [faktor za evaluaciju rezultata izračunan za vožnju za utvr ­ 
đivanje RDE-a]  1 
RFL1 [prvi parametar funkcije upotrebljavane za izračun faktora 
za evaluaciju rezultata]  1,2 
RFL2 [drugi parametar funkcije upotrebljavane za izračun faktora 
za evaluaciju rezultata]  1,25 
IC(u) [omjer korištenja ICE tijekom gradske vožnje]  1  
dICE(u) [prije đeni km s ICE tijekom gradske vo žnje]  25 
dEV(u) [prije đeni km na električni pogon tijekom gradske vožnje]  0 
r(u) [omjer između emisija CO  2 izmjerenih tijekom gradskog 
dijela ispitivanja RDE-a i 1+2 faze ispitivanja WLTP-om]  1,26 
r OVC-HEV  (u) [omjer između emisija CO  2 izmjerenih tijekom gradskog 
dijela ispitivanja RDE-a i ukupnog WLTP-a za OVC- 
HEV] 
RF(u) [faktor za evaluaciju rezultata izračunan za gradsku vožnju 
za utvrđ ivanje RDE-a]  0,793651 
ID ISPITIVANJA  [šifra] TEST_01_Veh01 
Datum ispitivanja  [dd.mm.gggg] 13.10.2016. 
Organizacija koja nadzire 
ispitivanje  [naziv organizacije]  Ispitno vozilo  
( 1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 95. retka za karakterizaciju postavki izra čuna. 
Tablica 5.a zapo činje od retka 101. datoteke za izvješ ćivanje o podacima 
br. 2. Lijevi stupac sadržava parametar o kojemu se izvješ ćuje (zadani 
format), srednji stupac sadržava opis i/ili jedinicu (zadana vrijednost), a u 
desni se stupac unose se stvarni podaci. U tablicu su uneseni lažni podaci 
da bi se pokazao ispravan na čin unošenja dobivenih sadržaja. Mora se 
poštovati redoslijed stupaca i redaka (uklju čujući praznine).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
Tablica 5.a 
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5. 
Broj prozora  —  4 265 
Broj prozora gradske vo žnje —  1 551 
Broj prozora izvangradske vo žnje —  1 803 
Broj prozora vo žnje autocestom  —  910 
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
Broj prozora unutar tol  1 — 4 219 
Broj prozora gradske vo žnje unutar tol  1 — 1 535 
Broj prozora izvangradske vo žnje unutar tol  1 — 1 774 
Broj prozora vo žnje autocestom unutar tol  1 — 910 
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
Udio prozora gradske vožnje unutar tol  1 [%] 99,0 
Udio prozora izvangradske vožnje unutar tol  1 [%] 98,4 
Udio prozora vožnje autocestom unutar tol  1 [%] 100,0 
Udio prozora gradske vožnje unutar tol  1 veći od 50 % [1 = Da; 0 = Ne] 1  
Udio prozora izvangradske vožnje unutar tol  1 veći od 50 % [1 = Da; 0 = Ne] 1  
Udio prozora vožnje autocestom unutar tol  1 veći od 50 % [1 = Da; 0 = Ne] 1  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka.  
Tablica 5.b zapo činje od retka 201. datoteke za izvješ ćivanje o podacima 
br. 2. Lijevi stupac sadržava parametar o kojemu se izvješ ćuje (zadani 
format), srednji stupac sadržava opis i/ili jedinicu (zadana vrijednost), a u 
desni se stupac unose se stvarni podaci. U tablicu su uneseni lažni podaci 
da bi se pokazao ispravan na čin unošenja dobivenih sadržaja. Mora se 
poštovati redoslijed stupaca i redaka (uklju čujući praznine).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
Tablica 5.b 
Zaglavlje datoteke za izvješćivanje br. 2 – Kona čni rezultati s obzirom na emisije u skladu s Dodatkom 6. 
Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije CO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  6,73 
Broj emitiranih čestica tijekom ukupne vožnje  [#/km] 1.15 × 10 11 
Emisije O  2 tijekom ukupne vožnje  [g/km] 
Emisije NO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  4,73 
Emisije NO  2 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  2  
Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC-a tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije CO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
Emisije NO  X tijekom gradske vožnje  [mg/km]  8,13 
Broj emitiranih čestica tijekom gradske vožnje  [#/km] 0.85 × 10 11 
Emisije CO  2 tijekom gradske vožnje  [g/km] 
Emisije NO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  6,41 
Emisije NO  2 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  2,5 
( 1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
Glavni dio datoteke za izvješ ćivanje br. 2 sastoji se od zaglavlja od tri 
retka koje odgovara recima 498., 499. i 500. (tablica 6., prenesena), a od 
retka 501. pa do završetka podataka unose se stvarne vrijednosti koje 
opisuju pomi čne prozore za izra čun srednje vrijednosti izra čunate u 
skladu s Dodatkom 5. Lijevi stupac tablice 6 odgovara retku 498. dato ­
teke za izvješ ćivanje br. 2 (zadani format). Srednji stupac tablice 6 odgo ­
vara retku 499. datoteke za izvješ ćivanje br. 2 (zadani format). Desni 
stupac tablice 6 odgovara retku 500. datoteke za izvješ ćivanje br. 2 
(zadani format).  
Tablica 6. 
Glavni dio datoteke za izvješćivanje br. 2 – Detaljni rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.; reci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za izvješ ćivanje 
Vrijeme po četka prozora  [s] 
Vrijeme kraja prozora  [s] 
Trajanje prozora  [s] 
Udaljenost prozora  Izvor (1 = GPS; 2 = 
ECU; 3 = Senzor) [km] 
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
Emisije CO  2 prozora [g] 
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
Emisije CO  2 prozora [g/km] 
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
[rezervirano]  —  —  
Udaljenost prozora od karakteristi čne krivulje CO  2 h_j [%] 
[rezervirano]  [–]  
Prosječna brzina vozila prozora  Izvor (1 = GPS; 2 = 
ECU; 3 = Senzor) [km/h] 
( 1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju karakteristika prozora.  
▼B 
4.3. Opis vozila i motora  
Proizvođač dostavlja opis vozila i motora u skladu s Dodatkom 4. Prilogu I.  
▼M3 
4.4. Vizualni popratni materijali za ugradnju PEMS-a  
Potrebno je vizualnim materijalima (fotografijama i/ili videozapisima) 
dokumentirati ugradnju PEMS-a na svako ispitno vozilo. Kvaliteta i koli ­ 
čina fotografija mora biti dovoljna za identifikaciju vozila i procjenu je li 
ugradnja glavne jedinice PEMS-a, EFM-a, antene GPS-a i meteorološke 
stanice u skladu s preporukama proizvo đača instrumenta i op će dobre 
prakse ispitivanja PEMS-om.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
Dodatak 9. 
Proizvođačev certifikat o sukladnosti 
Proizvođačev certifikat o sukladnosti sa zahtjevima koji se odnose na 
stvarne emisije tijekom vožnje  
(Proizvođ ač): 
(Adresa proizvo đača): 
potvrđuje da su 
tipovi vozila navedeni u prilogu ovom certifikatu u skladu sa zahtjevima iz 
točke 2.1. Priloga III.A Uredbi (EU) br. 2017/1151 u pogledu stvarnih emisija 
tijekom vožnje za sva mogu ća ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje, koja su 
u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
Sastavljeno u [  (mjesto)]  
Dana [  (datum)]  
.......................................................... 
(pečat i potpis proizvođačeva zastupnika)  
Prilog: 
— popis tipova vozila za koje vrijedi ovaj certifikat,  
— popis deklariranih maksimalnih vrijednosti RDE-a za svaki tip vozila izražen 
kao mg/km ili broj čestica/km, prema potrebi, bez uklju čivanja dopuštenih 
odstupanja iz toč ke 2.1.1. Priloga IIIA.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
PRILOG IV.  
PODACI O EMISIJAMA KOJI SE ZAHTIJEVAJU PRI 
HOMOLOGACIJI TIPA ZA POTREBE TEHNI ČKIH PREGLEDA  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
Dodatak 1. 
MJERENJE EMISIJE UGLJIČNOG MONOKSIDA PRI BRZINAMA 
VRTNJE MOTORA U PRAZNOM HODU 
(ISPITIVANJE TIPA 2.) 
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuje postupak ispitivanja tipa 2. za mjerenje 
emisija uglji čnog monoksida pri brzinama vrtnje motora u praznom hodu 
(uobičajenima i visokima).  
2. OPĆI ZAHTJEVI 
2.1. Opći zahtjevi utvr đeni su u odjeljku 5.3.2. i stavcima od 5.3.7.1. do 5.3.7.6. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimku opisanu u odjeljku 2.2.  
2.2. Tablica iz stavka 5.3.7.5. Pravilnika UNECE-a br. 83 smatra se tablicom za 
ispitivanje tipa 2. u odjeljku 2.1. dopune Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
3.1. Tehni čki zahtjevi utvrđeni su u Prilogu 5. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz 
iznimke navedene u odjeljcima 3.2. i 3.3.  
3.2. Specifikacije referentnih goriva u stavku 2.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na odgovaraju će specifikacije referentnih 
goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
3.3. Upućivanje na ispitivanje tipa I. u to čki 2.2.1. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa I. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
Dodatak 2. 
MJERENJE ZACRNJENJA DIMA  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuju zahtjevi za mjerenje zacrnjenja emisija 
ispušnih plinova.  
2. SIMBOL ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA APSORPCIJE  
2.1. Simbol ispravljenog koeficijenta apsorpcije mora se postaviti na svako 
vozilo koje je sukladno s homologiranim tipom vozila na koji se primje ­
njuje ovo ispitivanje. Simbol je u obliku pravokutnika u kojem se nalazi 
broj koji prikazuje vrijednost ispravljenog koeficijenta apsorpcije, izražen 
u m  –1 , dobivenog u trenutku homologacije ispitivanjem pri slobodnom 
ubrzavanju. Ispitna metoda opisana je u odjeljku 4.  
2.2. Simbol mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv. Mora se pri čvrstiti na vidljivo i 
lako dostupno mjesto čiji položaj mora biti odre đen u dopuni certifikata o 
homologaciji koja je prikazana u Dodatku 4. Prilogu I.  
2.3. Na slici IV.2.1. prikazan je primjer tog simbola.  
Slika IV.2.1.
  
Gornji simbol prikazuje da je ispravljeni apsorpcijski koeficijent 1,30 m  –1 . 
3. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
3.1. Specifikacije i ispitivanja utvr đeni su u dijelu III. odjeljku 24. Pravilnika 
UNECE-a br. 24 (  1 ), uz iznimke od tih postupaka navedene u to čki 3.2. 
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u točki 24.1. Pravilnika UNECE-a br. 24 smatra 
se upućivanjem na Dodatak 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
4.1. Tehni čki zahtjevi utvrđeni su prilozima 4., 5., 7., 8., 9. i 10. Pravilniku 
UNECE-a br. 24, uz iznimke navedene u odjeljcima 4.2., 4.3. i 4.4.  
4.2. Ispitivanje motora pri ustaljenim brzinama vrtnje na krivulji punog 
opterećenja 
4.2.1. Upu ćivanje na Prilog 1. u stavku 3.1. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a 
br. 24 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.2.2. Referentno gorivo koje je navedeno u to čki 3.2. Priloga 4. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatra se upu ćivanjem na referentno gorivo u Prilogu 
IX. ovoj Uredbi za grani čne vrijednosti emisija prema kojima se tip vozila 
homologira.  ▼B 
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3. Ispitivanje pri slobodnom ubrzavanju  
4.3.1. Upu ćivanja na tablicu 2. Priloga 2. u stavku 2.2. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem na tablicu iz to čke 2.4.2.1. 
Dodatka 4. Priloga I. ovoj Uredbi.  
4.3.2. Upu ćivanja na stavak 7.3. Priloga 1. u stavku 2.3. Priloga 5. Pravilniku 
UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj 
Uredbi.  
4.4. Metoda mjerenja „ECE” neto snage motora s kompresijskim palje ­
njem  
4.4.1. Upu ćivanja u stavku 7. Priloga 10. Pravilniku UNECE-a br. 24 na 
„Dodatak ovom Prilogu” te upu ćivanja u stavcima 7. i 8. Priloga 10. 
Pravilniku UNECE-a br. 24 na „Prilog 1.” smatraju se upu ćivanjem na 
Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
PRILOG V. 
VERIFIKACIJA EMISIJA PLINOVA IZ KU ĆIŠTA KOLJENASTOG 
VRATILA  
(ISPITIVANJE TIPA 3.) 
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak ispitivanja tipa 3. za verifikaciju 
emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila kako je opisano u odjeljku 
5.3.3. Pravilnika UNECE-a br. 83.  
2. OPĆI ZAHTJEVI 
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 3. Utvr đeni su u odjeljcima 1. i 
2. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čkama 
2.2. i 2.3. u nastavku.  
2.2. Upućivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.1. Priloga 6. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  
▼M3 
2.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji, primjenjuje se cestovni otpor za VH. VL i 
VH definirani su u to čki 4.2.1.1.2. Podpriloga 4. Prilogu XXI. Alternativno, 
proizvođač može odlu čiti primijeniti cestovne otpore koji su utvr đeni u 
skladu s odredbama Dodatka 7. Prilogu 4.a Pravilnika UNECE-a br. 83 
za vozilo uklju čeno u interpolacijsku porodicu.  
▼B 
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
3.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su u odjeljcima 3. do 6. Priloga 6. Pravilniku 
UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upućivanja na ispitivanje tipa I. u stavku 3.2. Priloga 6. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
PRILOG VI. 
ODREĐIVANJE EMISIJA NASTALIH ISPARAVANJEM  
(ISPITIVANJE TIPA 4.) 
1. Uvod 
Ovaj Prilog sadr žava metodu za određ ivanje razina emisija nastalih ispa ­
ravanjem iz lakih vozila na ponovljiv i obnovljiv na čin, osmišljeni kako 
bi odgovarala radu vozila u stvarnim uvjetima.  
2. Rezervirano  
3. Definicije  
Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljede će definicije.  
3.1. Ispitna oprema  
3.1.1. „ Točnost” zna či razlika izme đu izmjerene vrijednosti i referentne vrijed ­
nosti koja je sljediva do državnog etalona i koja opisuje ispravnost 
rezultata.  
3.1.2. „ Umjeravanje” zna či postupak podešavanja odziva mjernog sustava na 
način da su njegove izlazne informacije u skladu s opsegom referentnih 
signala.  
3.2. Hibridna električna vozila  
3.2.1. „ Radno stanje s baterijskim pogonom” znač i radno stanje u kojem 
energija pohranjena u REESS-u može varirati, ali se u prosjeku smanjuje 
tijekom vožnje vozila do prijelaza na pogon s dopunjavanjem baterije.  
3.2.2. „ Radno stanje s dopunjavanjem baterije” zna či radno stanje u kojem 
energija pohranjena u REESS-u može varirati, ali se u prosjeku 
održava na neutralnoj razini tijekom vožnje vozila.  
3.2.3. „ Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora” ili „NOVC- 
HEV” zna či hibridno elektri čno vozilo koje se ne može puniti iz vanj ­
skog izvora.  
3.2.4. „ Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora” ili „OVC- 
HEV” zna či hibridno elektri čno vozilo koje se može puniti iz vanjskog 
izvora.  
3.2.5. „ Hibridno elektri čno vozilo” ili „HEV” znač i hibridno vozilo u kojem je 
jedan od pretvara ča za pogonsku energiju elektri čni stroj.  
3.2.6. „Hibridno vozilo” ili „HV” zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom 
koji sadržava najmanje dvije razli čite kategorije pretvara ča za pogonsku 
energiju i najmanje dvije razli čite kategorije sustava za pohranu 
pogonske energije.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3. Emisije nastale isparavanjem  
3.3.1. „ Sustav spremnika za gorivo” zna či naprave koje omogu ćuju spremanje 
goriva, a sastoje se od spremnika za gorivo, otvora za punjenje goriva, 
čepa otvora za punjenje gorivom i, ako je ugra đena u ili na spremnik za 
gorivo, pumpe za gorivo.  
3.3.2. „ Sustav za dovod goriva” zna či sastavni dijelovi vozila u kojima se 
unutar vozila pohranjuje ili prevozi gorivo, a sastoje se od sustava sprem ­
nika za gorivo, svih vodova za gorivo i pare, svih pumpi za gorivo koje 
nisu ugra đene u spremnik i filtra s aktivnim ugljenom.  
3.3.3. „ Radni kapacitet butana” (BWC) zna či masa butana koju filtar s aktivnim 
ugljenom može adsorbirati.  
3.3.4. „ BWC300” zna či radni kapacitet butana nakon 300 ciklusa starenja 
goriva. 
3.3.5. „ Faktor propusnosti” (PF) zna či faktor koji je odre đen na temelju gubi ­
taka ugljikovodika u odre đenom razdoblju i služi za odre đivanje kona čne 
količine emisija nastalih isparavanjem.  
3.3.6. „ Jednoslojni nemetalni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od 
jednog sloja materijala koji nije metal, ali može biti fluorirani/sulfonirani 
materijal.  
3.3.7. „ Višeslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od najmanje 
dvaju razli čitih slojeva materijala pri čemu je jedan od materijala nepro ­
pustan za ugljikovodike.  
3.3.8. „ Sustav zabrtvljenih spremnika za gorivo” zna či sustav spremnika za 
gorivo iz kojeg se pare goriva ne ispuštaju tijekom parkiranja u razdoblju 
od 24 sata kako je definirano u Dodatku 2. Prilogu 7. Pravilniku UNECE 
br. 83. pri upotrebi referentnog goriva definiranog u odjeljku A.1. 
Priloga IX. ovoj Uredbi.  
3.3.9. „ Emisije nastale isparavanjem” u kontekstu ove Uredbe zna či pare uglji ­
kovodika koje su isparile iz sustava za dovod goriva motornog vozila 
tijekom parkiranja i neposredno prije dopune goriva u zabrtvljeni 
spremnik za gorivo.  
3.3.10. „ Jednogorivno vozilo na plin” zna či jednogorivno vozilo koje je 
konstruirano prvenstveno za pogon na ukapljeni naftni plin, prirodni 
plin/biometan ili vodik, ali koje može imati i benzinski sustav koji se 
upotrebljava samo u nuždi ili za pokretanje motora, a u kojem spremnik 
za benzin sadržava najviše 15 litara benzina.  
3.3.11. „ Snižavanje tlaka ispuštanjem para” zna či sustavom dopušteno prozra či­
vanje ugljikovodika iz sustava zabrtvljenih spremnika za gorivo kroz 
sigurnosni ventil isklju čivo pomo ću jedinice za pohranu para.  
3.3.12. „Prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para” zna či ugljikovodici 
koji se ispuste tijekom snižavanja tlaka ispuštanjem para, a koji pro đu 
kroz jedinicu za pohranu para tijekom snižavanja tlaka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13. „Tlak rastere ćenja spremnika za gorivo” znač i minimalna vrijednost tlaka 
pri kojoj sustav zabrtvljenih spremnika za gorivo zapo činje s prozra čiva­
njem zbog tlaka unutar spremnika.  
3.3.14. „ Pomoćni filtar” zna či filtar koji se koristi za mjerenje prelijevanja pri 
snižavanju tlaka ispuštanjem para.  
3.3.15. „ Proboj od dva grama” smatra se postignutim kad ukupna koli čina uglji­
kovodika ispuštena iz filtra s aktivnim ugljenom iznosi dva grama.  
4. Kratice  
Opće kratice 
BWC Radni kapacitet butana  
PF Faktor propusnosti 
APF Dodijeljeni faktor propusnosti  
OVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog 
izvora  
NOVC-HEV  Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog 
izvora  
WLTC  Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila  
REESS Sustav za pohranu elektri čne energije s mogućnošću 
ponovnog punjenja  
5. Op ći zahtjevi  
5.1. Vozilo i njegovi sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisije nastale 
isparavanjem moraju biti konstruirani, izra đeni i ugra đeni tako da 
omogućavaju da je vozilo u uobi čajenoj uporabi i pod normalnim uvje ­
tima uporabe, kao što su vlaga, kiša, snijeg, vru ćina, hladno ća, pijesak, 
zemlja, vibracija, habanje, itd. sukladno s odredbama ove Uredbe tijekom 
njegova radnog vijeka.  
5.1.1. To uključuje sigurnost svih crijeva, spojeva i veza koji se upotrebljavaju 
u sustavima za kontrolu emisija nastalih isparavanjem.  
5.1.2. Za vozila sa sustavom zabrtvljenih spremnika za gorivo ovo takođ er 
uključuje posjedovanje sustava koji neposredno prije dopune goriva otpu ­ 
štanjem snižava tlak u spremniku isklju čivo pomo ću jedinice za pohranu 
para goriva čija je to jedina uloga. Taj nač in prozra čivanja tako đer se 
jedini upotrebljava kad je tlak u spremniku viši od sigurnog radnog tlaka.  
5.2. Ispitno vozilo odabire se u skladu sa stavkom 5.5.2.  
5.3. Uvjeti ispitivanja vozila  
5.3.1. Vrste i količine maziva i rashladne teku ćine za ispitivanje emisija moraju 
biti one koje je proizvo đač naveo za normalni rad vozila.  
5.3.2. Vrsta goriva za ispitivanje mora biti u skladu s vrstom navedenom u 
odjeljku A.1. u Prilogu IX.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3. Svi sustavi za kontrolu emisija moraju biti u ispravnom stanju.  
5.3.4. Uporaba bilo kakvog poreme ćajnog ure đaja je zabranjena, u skladu s 
odredbama članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
5.4. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava 
5.4.1. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava navedene su u stavku 2.3. 
Priloga I.  
5.5. Porodica po emisijama nastalim isparavanjem  
5.5.1. Samo vozila koja su identi čna s obzirom na karakteristike navedene u 
točkama (a), (c) i (d), tehnič ki ekvivalentna s obzirom na karakteristike 
navedene u toč ki (b) i sli čna ili, ako je primjenjivo, unutar zadanih 
dopuštenih odstupanja s obzirom na karakteristike navedene u to čkama 
(e) i (f) mogu biti dio iste porodice po emisijama nastalim isparavanjem:  
(a) materijal i izrada sustava spremnika za gorivo;  
(b) materijal crijeva za pare, voda za gorivo i tehnika priklju čivanja;  
(c) sustav zabrtvljenih ili nezabrtvljenih spremnika za gorivo;  
(d) postavke sigurnosnog ventila za rastere ćenje spremnika za gorivo 
(upuhivanje zraka i rastere ćenje);  
(e) radni kapacitet spremnika butana (BWC300) unutar raspona od 10 % 
od najviše vrijednosti (za spremnike s jednakom vrstom ugljena, 
količina ugljena mora biti unutar 10 % od količ ine za koju je 
utvrđ en BWC300);  
(f) sustav za upravljanje pro čišćavanjem (na primjer vrsta ventila, stra ­
tegija za upravljanje pro čišćavanjem).  
5.5.2. Ako vozilo ima najve ći omjer kapaciteta spremnika za gorivo u odnosu 
na radni kapacitet spremnika butana u porodici, smatra se da to vozilo 
predstavlja najgori mogu ći scenarij za emitiranje emisija nastalih ispara ­
vanjem te se ono upotrebljava za ispitivanje. Vozilo se odabire uz pret ­
hodni dogovor s homologacijskim tijelom.  
5.5.3. Upotreba bilo kakvog inovativnog sustava umjeravanja, konfiguracije ili 
hardvera povezanog sa sustavom za kontrolu emisija nastalih isparava ­
njem prebacuje model vozila u drugu porodicu.  
5.5.4. Identifikator porodice po emisijama nastalim isparavanjem  
Svakoj od porodica po emisijama nastalim isparavanjem, kako su defi ­
nirane u stavku 5.5.1., treba dodijeliti jedinstveni identifikator u slje ­
dećem obliku:  
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x 
pri čemu je:  
nnnnnnnnnnnnnnn je niz od najviše petnaest znakova, ograni čenih na 
znamenke 0–9, slova A–Z i podvlaku „_”;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI (svjetski identifikator proizvo đača) je broj koji identificira proiz ­
vođača na jedinstven na čin, a definiran je u normi ISO 3780:2009;  
x mora biti 1 ili 0 u skladu sa sljede ćim odredbama:  
(a) u dogovoru s homologacijskim tijelom i vlasnikom WMI-ja broj se 
postavlja na 1 ako je porodica vozila definirana radi obuhva ćanja 
vozila:  
i. jednog proizvođača s jednim WMI-jem;  
ii. proizvo đača s nekoliko WMI-jeva, ali samo u sluč ajevima kad se 
upotrebljava jedan WMI;  
iii. više od jednog proizvo đača, ali samo u slu čajevima kad se 
upotrebljava jedan WMI;  
U slučajevima i., ii. i iii. identifikator porodice sastoji se od jednog 
jedinstvenog niza n-znakova i jednog jedinstvenog WMI-ja za kojim 
slijedi 1.  
(b) u dogovoru s homologacijskim tijelom, broj se postavlja na 0 ako je 
porodica vozila definirana na temelju istih kriterija kao odgovaraju ća 
porodica vozila definirana u skladu s to čkom (a), ali je proizvo đač 
odlučio odabrati druk čiji WMI. U tom se sluč aju identifikator poro ­
dice sastoji od niza n-znakova jednakog onom odre đenom za poro ­
dicu vozila definiranu u skladu s to čkom (a) i jedinstvenog WMI-ja, 
koji se mora razlikovati od svih WMI-jeva upotrijebljenih u okviru 
točke (a), za kojim slijedi „0”.  
5.6. Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju tipa ako dostav ­
ljeni podaci nisu dovoljan dokaz da su emisije nastale isparavanjem 
djelotvorno ograni čene tijekom uobi čajene uporabe vozila.  
6. Zahtjevi u pogledu radne sposobnosti  
6.1. Grani čne vrijednosti  
Granične vrijednosti navedene su u tablici 3. u Prilogu I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
Dodatak 1. 
Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 4  
1. Uvod 
U ovom je Prilogu opisan postupak za ispitivanje tipa 4. kojim se 
određuju emisije vozila nastale isparavanjem.  
2. Tehni čki zahtjevi 
2.1. Postupak uključuje ispitivanje emisija nastalih isparavanjem i dva 
dodatna ispitivanja, jedno za starenje filtara s aktivnim ugljenom, 
kako je opisano u stavku 5.1. ovog Dodatka, i jedno za propusnost 
sustava spremnika za gorivo, kako je opisano u stavku 5.2 ovog 
Dodatka. Ispitivanjem emisija nastalih isparavanjem (slika VI.4.) 
utvrđuju se emisije ugljikovodika nastalih isparavanjem kao poslje ­
dice cjelodnevnih kolebanja temperatura i toplog kondicioniranja 
nakon isklju čivanja motora.  
2.2. U slučaju kad sustav goriva sadržava više od jednog filtra s aktivnim 
ugljenom, sve reference na pojam „filtar” u ovom Prilogu primje ­
njuju se na svaki filtar.  
3. Vozilo 
Vozilo mora biti u dobrom mehani čkom stanju i prije ispitivanja 
mora biti uhodavano i voženo najmanje 3 000 km. U svrhu odre đi­
vanja emisija nastalih isparavanjem bilježe se kilometraža i starost 
vozila koje se upotrebljava za certifikaciju i unose u sva relevantna 
ispitna izvješ ća. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem 
spaja se i ispravno radi tijekom uhodavanja. Upotrebljava se filtar 
s aktivnim ugljenom izložen starenju u skladu s postupkom opisanim 
u stavku 5.1. ovog Dodatka.  
4. Ispitna oprema 
4.1. Dinamometar s valjcima  
Dinamometar s valjcima mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 2. 
Podpriloga 5. Prilogu XXI. 
4.2. Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem  
Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem mora ispunjavati 
zahtjeve iz stavka 4.2. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.3. Analiti čki sustavi 
Analitički sustavi ispunjavaju zahtjeve iz stavka 4.3. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. Kontinuirano mjerenje ugljikovodika 
nije obvezno osim ako se upotrebljava komora sa stalnim obujmom.  
4.4. Sustav za bilježenje temperature  
Bilježenje temperature provodi se u skladu sa zahtjevima iz 
stavka 4.5. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5. Sustav za bilježenje tlaka  
Biljež enje tlaka provodi se u skladu sa zahtjevima iz stavka 4.6. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83., osim što su toč nost i razlu či­
vost sustava za bilježenje tlaka utvr đene u stavku 4.6.2. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
(a) Točnost: ± 0,3 kPa 
(b) Razlu čivost: 0,025 kPa 
4.6. Ventilatori  
Ventilatori moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.7. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. osim kapaciteta puhala koji mora biti 
od 0,1 do 0,5 m  3 /s umjesto od 0,1 do 0,5 m  3 /min.  
4.7. Umjerni plinovi  
Plinovi moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.8. Priloga 7. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83. 
4.8. Dodatna oprema  
Dodatna oprema mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.9. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.9. Pomo ćni filtar  
Pomoćni filtar istovjetan je glavnom filtru, ali nije nužno bio izložen 
starenju. Spojna cijev do filtra vozila mora biti što je mogu će kraća. 
Pomoćni se filtar prije optere ćivanja temeljito pro čišćuje suhim 
zrakom.  
4.10. Vaga za filtre  
Točnost vage za filtre je ± 0,02 g.  
5. Postupak izlaganja filtra starenju u ispitnim uvjetima i odre đi­
vanje PF-a 
5.1. Izlaganje filtra starenju u ispitnim uvjetima  
Prije izvo đenja postupaka toplog kondicioniranja i cjelodnevnih 
gubitaka, filtar mora biti izložen starenju u skladu s postupkom 
opisanom na slici VI.1.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
Slika VI.1.  
Postupak izlaganja filtra starenju u ispitnim uvjetima
  
5.1.1. Starenje izlaganjem temperaturnim ciklusima  
Filtar se u namjenskoj temperaturnoj komori izlaže ciklusima 
temperatura od -15 °C do 60 °C uz 30 minuta stabilizacije na 
-15 °C i 60 °C. Svaki ciklus traje 210 minuta (vidjeti sliku VI.2).  
Temperaturni gradijent mora biti što je mogu će bliže 1 °C/min. Ne 
bi smjelo biti prisilnog protoka zraka kroz filtar.  
Ciklus se ponavlja 50 puta uzastopce. Taj postupak ukupno traje 
175 sati. 
Slika VI.2.  
Ciklus temperaturnog kondicioniranja
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2. Starenje izlaganjem vibracijama  
Nakon postupka izlaganja starenju temperaturom, filtar se trese po 
vertikalnoj osi, pri čemu je okrenut na isti na čin kao i u vozilu, s 
ukupnim Grms > 1,5 m/s  2 i s učestalošć u od 30 ± 10 Hz. Ispitivanje 
traje 12 sati.  
5.1.3. Starenje izlaganjem parama goriva i odre đivanje BWC300  
5.1.3.1. Starenje se sastoji od ponovljenog optere ćenja parama goriva i pro či­ 
šćavanja laboratorijskim zrakom.  
5.1.3.1.1. Nakon starenja temperaturom i vibracijama, filtar se dodatno izlaže 
starenju pomo ću mješavine komercijalnog goriva u skladu sa 
stavkom 5.1.3.1.1.1. ovog Dodatka i dušika ili zraka s volumenom 
para goriva od 50 ± 15 posto. Stopa punjenja parom goriva mora biti 
između 60 ± 20 g/h.  
Filtar se opterećuje do proboja od dva grama. Alternativno, optere ­ 
ćenje se smatra završenim kad razina koncentracija ugljikovodika na 
otvoru za odzra čivanje dosegne 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Komercijalno gorivo koje se upotrebljava za ovaj test mora ispunja ­
vati iste uvjete kao referentno gorivo s obzirom na sljede će stavke:  
(a) gusto ća na 15 °C; 
(b) tlak pare;  
(c) destilacija (70 °C, 100 °C, 150 °C);  
(d) analiza ugljikovodika (samo olefini, aromati čni spojevi i 
benzen);  
(e) udio kisika;  
(f) udio etanola.  
5.1.3.1.2. Filtar se pročišćava u trajanju od 5 do 60 minuta nakon optere ćivanja 
s 25 ± 5 litara u minuti laboratorijskog zraka dok se ne postigne 300 
izmjena zraka dimenzija obujma filtra.  
5.1.3.1.3. Postupci navedeni u stavcima 5.1.3.1.1. i 5.1.3.1.2. ovog Dodatka 
ponavljaju se 300 puta nakon čega se filtar smatra stabiliziranim.  
5.1.3.1.4. Postupak za mjerenje radnog kapaciteta butana (BWC) s obzirom na 
porodicu po emisijama nastalim isparavanjem iz stavka 5.5. sastoji se 
od sljedećeg: 
(a) stabilizirani filtar optere ćuje se do proboja od dva grama i nakon 
toga pročišćava minimalno pet puta. Filtar se optere ćuje mješa ­
vinom koja je po obujmu sastavljena od 50 % butana i 50 % 
dušika brzinom 40 grama butana na sat;  
(b) optere ćenje se provodi u skladu sa stavkom 5.1.3.1.2. ovog 
Dodatka;  
(c) BWC mora biti uklju čen u sva relevantna ispitna izvješ ća nakon 
svakog optere ćenja; ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
(d) BWC300 se izra čunava kao presjek posljednjih 5 BWC-a.  
5.1.3.2. Ako je dobavlja č dostavio filtar izložen starenju, proizvo đač prije 
postupka starenja obavještava homologacijsko tijelo i omogu ćuje 
nadzor nad bilo kojim dijelom postupka u prostorima dobavlja ča. 
5.1.3.3. Proizvo đač dostavlja izvje šće o ispitivanju homologacijskom tijelu, a 
u tom se izvješ ću navode barem sljede ći elementi:  
(a) vrsta aktivnog ugljena;  
(b) stopa opterećenja;  
(c) specifikacije goriva.  
5.2. Odre đivanje faktora propusnosti sustava spremnika za gorivo (vidjeti 
sliku VI.3).  
Slika VI.3.  
Određivanje PF-a
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1. Odabire se sustav spremnika za gorivo reprezentativan za porodicu i 
postavlja na okvir okrenut sli čno kao da je postavljen u vozilu. 
Spremnik se puni referentnim gorivom na 40 ± 2 % nazivnog kapa ­
citeta pri temperaturi od 18 °C ± 2 °C. Okvir sa sustavom spremnika 
za gorivo postavlja se u prostoriju s kontroliranom temperaturom od 
40 °C ± 2 °C tijekom tri tjedna.  
5.2.2. Na kraju trećeg tjedna, spremnik se prazni i ponovo puni referentnim 
gorivom na temperaturi od 18 °C ± 2 °C na 40 ± 2 % nazivnog 
kapaciteta spremnika.  
Okvir sa sustavom spremnika za gorivo postavlja se u komoru u 
roku od 6 do 36 sati. Komora je tijekom posljednjih 6 sati ovog 
razdoblja na temperaturi okoline od 20 °C ± 2 °C. U komori se 
tijekom prvog 24-satnog razdoblja provodi postupak ispitivanja 
cjelodnevnih emisija opisan u stavku 6.5.9. ovog Dodatka. Pare 
goriva izbacuju se izvan komore kako se emisije nastale prozra čiva­
njem spremnika ne bi smatrale propusnoš ću. Mjere se emisije uglji ­
kovodika, a vrijednost se uklju čuje u sva relevantna ispitna izvješ ća 
kao HC  3W . 
5.2.3. Okvir sa sustavom spremnika za gorivo ponovno se na preostalih 17 
tjedana odlaže u posebnu i sigurnu prostoriju pri kontroliranoj 
temperaturi od 40 °C +/– 2 °C. 
5.2.4. Na kraju sedamnaestog tjedna spremnik se prazni i ponovo puni 
referentnim gorivom na temperaturi od 18 °C ± 2 °C na 40 +/– 
2 % nazivnog kapaciteta spremnika.  
Okvir sa sustavom spremnika za gorivo postavlja se u komoru u 
roku od 6 do 36 sati. Komora je tijekom posljednjih 6 sati ovog 
razdoblja na temperaturi okoline od 20 °C ± 2 °C. U komori se 
tijekom prvog 24-satnog razdoblja provodi postupak ispitivanja 
cjelodnevnih emisija u skladu sa stavkom 6.5.9. ovog Dodatka. 
Sustav spremnika za gorivo provjetrava se i emisije nastale prozra ­ 
čivanjem spremnika izbacuju se izvan komore kako se ne bi smatrale 
propusnošć u. Mjere se emisije ugljikovodika, a vrijednost se uklju ­ 
čuje u sva relevantna ispitna izvješ ća u ovom slu čaju kao HC  20 W  . 
5.2.5. PF je razlika izme đu vrijednosti HC  20W i HC  3W u g/24h izra čunata s 
preciznoš ću do 3 decimale pomo ću sljedeće jednadžbe:  
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6. Ako je dobavljač utvrdio PF, proizvo đač vozila prije po četka utvr­ 
đivanja obavještava homologacijsko tijelo i omogu ćuje nadzor nad 
bilo kojim dijelom postupka u prostorima dobavlja ča. 
5.2.7. Proizvo đač dostavlja izvje šće o ispitivanju homologacijskom tijelu u 
kojemu se navode barem sljede ći elementi:  
(a) podroban opis ispitivanog sustava spremnika za gorivo, uklju ču­
jući podatke o vrsti ispitivanog spremnika, o tome je li spremnik 
metalan, jednoslojan nemetalni ili višeslojan i o vrsti materijala 
upotrebljenih za izradu spremnika i drugih dijelova sustava 
spremnika za gorivo;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
(b) tjedne srednje temperature pri kojima je izvršeno starenje;  
(c) HC izmjeren u 3. tjednu (HC  3W ); 
(d) HC izmjeren u 20. tjednu (HC  20 W  ); 
(e) dobiveni faktor propusnosti (PF).  
5.2.8. Kao alternativa stavcima 5.2.1. do 5.2.7. ovog Dodatka, proizvo đači 
koji koriste višeslojne ili metalne spremnike mogu izabrati primjenu 
dodijeljenog faktora propusnosti (APF) umjesto ranije navedenog 
cijelog mjernog postupka:  
APF za višeslojni/metalni spremnik = 120 mg/24 h  
Ako proizvo đač izabere primjenu dodijeljenih faktora propusnosti, 
proizvođač homologacijskom tijelu dostavlja izjavu u kojoj je 
jasno nazna čen tip spremnika i deklaraciju vrste upotrijebljenog 
materijala.  
6. Ispitni postupak za mjerenje gubitaka u fazi toplog kondicioni­
ranja i cjelodnevnih gubitaka 
6.1. Priprema vozila  
Vozilo se priprema u skladu sa stavcima 5.1.1. i 5.1.2. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost 
homologacijskog tijela, pozadinski izvori emisija koji ne potje ču iz 
goriva (npr. boje, ljepila, plastike, vodovi za gorivo/pare, gume i 
druge gumene ili polimerske komponente) mogu se prije ispitivanja 
ukloniti ili smanjiti na uobi čajene pozadinske razine (npr. zagrija ­
vanje guma na temperaturu od 50 °C ili više tijekom prikladnih 
razdoblja, zagrijavanje vozila, uklanjanje tekuć ine za čišćenje).  
Filtar vozila se u sluč aju sustava zabrtvljenih spremnika za gorivo 
ugrađuje tako da je pristup filtrima te spajanje/odspajanje filtara 
jednostavno.  
6.2. Odabir načina rada i upute o promjeni stupnja prijenosa  
6.2.1. Za vozila s ru čnim mjenja čima primjenjuju se upute o promjeni 
stupnja prijenosa iz Podpriloga 2. Prilogu XXI.  
6.2.2. U slučaju potpuno MUI vozila na čin rada odabire se u skladu s 
Podprilogom 6. Prilogu XXI.  
6.2.3. U slučaju NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova na čin rada odabire se u 
skladu s Dodatkom 6. Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
6.2.4. Odabrani na čin rada može se na zahtjev homologacijskog tijela 
razlikovati od na čina opisanog u stavcima 6.2.2. i 6.2.3. ovog Doda ­
tka. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3. Ispitni uvjeti  
Ispitivanja navedena u ovom Prilogu provode se pomo ću uvjeta 
ispitivanja specifi čnih za interpolacijske porodice vozila H s 
najvišom ciklusnom potrošnjom energije me đu interpolacijskim 
porodicama u sklopu porodica po emisijama nastalim isparavanjem 
koje se uzimaju u obzir.  
Alternativno, na zahtjev homologacijskog tijela za ispitivanje se 
može upotrijebiti svako vozilo porodice s reprezentativnom ciklu ­
snom potrošnjom energije.  
6.4. Tok ispitnog postupka  
Ispitni postupak za sustave nezabrtvljenih i zabrtvljenih spremnika za 
gorivo primjenjuje se u skladu s dijagramom toka opisanim na 
slici VI.4.  
Sustav zabrtvljenih spremnika za gorivo ispituje se na jedan od dva 
načina. Prvi je na čin ispitivanje vozila jednim neprekinutim postup ­
kom. Drugi na čin, koji se naziva samostalan postupak, ispitivanje je 
vozila pomo ću dva odvojena postupka što omogu ćuje ponavljanje 
ispitivanja dinamometrom s valjcima i ispitivanja cjelodnevnih 
emisija bez ponavljanja ispitivanja prelijevanja pri snižavanju tlaka 
u spremniku ispuštanjem para i mjerenja snižavanja tlaka ispušta ­
njem para.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
Slika VI.4.  
Dijagram toka ispitnog postupka
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5. Neprekinuti ispitni postupak za sustave nezabrtvljenih spremnika za 
gorivo 
6.5.1. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Prazni se spremnik za gorivo vozila. To se radi tako da se pritom 
izbjegne neuobi čajeno pro čišćavanje ili neuobi čajeno optere ćivanje 
regulatora isparavanja ugrađ enih u vozilo. U tu je svrhu uobi čajeno 
dovoljno skinuti poklopac sa spremnika za gorivo. Spremnik se 
ponovo puni referentnim gorivom na temperaturi od 18 °C ± 2 °C 
na 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.  
6.5.2. Kondicioniranje  
Unutar pet minuta nakon dovršetka ispuštanja goriva i ponovnog 
punjenja gorivom, vozilo se kondicionira minimalno 6, a maksi ­
malno 36 sati pri temperaturi od 23 °C ± 3 °C.  
6.5.3. Vo žnja za pretkondicioniranje  
Vozilo se postavlja na dinamometar s valjcima i vozi u sljede ćim 
fazama ciklusa iz Podpriloga 1. Prilogu XXI:  
(a) Za vozila razreda 1: niska, srednja, niska, niska, srednja, niska  
(b) Za vozila razreda 2 i razreda 3: niska, srednja, visoka, srednja.  
Za OVC-HEV-ove, vožnja za pretkondicioniranje provodi se u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije kako je utvr đeno u 
stavku 3.3.6. Priloga XXI. Na zahtjev homologacijskog tijela može 
se upotrebljavati bilo koji drugi nač in. 
6.5.4. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Prazni se spremnik za gorivo vozila unutar jednog sata nakon vožnje 
za pretkondicioniranje. To se radi tako da se pritom izbjegne neuo ­
bičajeno pro čišćavanje ili neuobi čajeno optere ćivanje regulatora ispa ­
ravanja ugra đenih u vozilo. U tu je svrhu uobi čajeno dovoljno 
skinuti poklopac sa spremnika za gorivo. Spremnik se ponovo 
puni ispitivanim gorivom na temperaturi od 18 °C ± 2 °C na 40 ± 2 % 
nazivnog kapaciteta spremnika.  
6.5.5. Kondicioniranje  
U roku od pet minuta od dovršetka ispuštanja goriva i ponovnog 
punjenja gorivom vozilo se parkira najmanje 12 sati, a najviše 
36 sati pri temperaturi od 23 °C ± 3 °C.  
Tijekom kondicioniranja mogu se provesti postupci opisani u stav ­
cima 6.5.5.1. i 6.5.5.2. Mogu se provesti postupci prvo iz stavka 
6.5.5.1., a zatim stavka 6.5.5.2. ili obrnutim redoslijedom. Postupci 
opisani u stavcima 6.5.5.1. i 6.5.5.2. mogu se provesti istodobno.  
6.5.5.1. Punjenje REESS-ova  
Za OVC-HEV-ove, REESS-ovi se pune do kraja u skladu sa zahtje ­
vima punjenja opisanima u stavku 2.2.3. Dodatka 4. Podprilogu 8. 
Prilogu XXI.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2. Optere ćivanje filtra  
Filtar izložen starenju u skladu s postupkom opisanim u stavku 5.1. 
ovog Dodatka optere ćuje se do proboja od 2 grama u skladu s 
postupkom opisanim u stavku 5.1.4. Priloga 7. Pravilniku UNECE- 
a br. 83. 
6.5.6. Ispitivanje dinamometrom  
Ispitno vozilo gura se na dinamometar i vozi kroz cikluse opisane u 
stavku 6.5.3.(a) ili stavku 6.5.3.(b) ovog Dodatka. OVC-HEV-ovi 
moraju raditi u radnom stanju s baterijskim pogonom. Motor se 
nakon toga isklju čuje. Tijekom tog postupka mogu se uzorkovati 
emisije ispušnih plinova i rezultati se mogu upotrebljavati u svrhu 
homologacije s obzirom na emisije ispušnih plinova i potrošnju 
goriva ako postupak ispunjava zahtjeve opisane u Podprilogu 6. ili 
Podprilogu 8. Prilogu XXI.  
6.5.7. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem s toplim kondicioniranjem  
Unutar sedam minuta nakon ispitivanja dinamometrom i unutar dvije 
minute nakon isklju čivanja motora vrši se ispitivanje emisija nastalih 
isparavanjem s toplim kondicioniranjuem u skladu s odjeljkom 5.5. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Gubici zbog toplog kondi ­
cioniranja izra čunavaju se u skladu sa stavkom 7.1. ovog Dodatka i 
uključuju se u sva relevantna ispitna izvješ ća kao M  HS . 
6.5.8. Kondicioniranje  
Nakon ispitivanja emisija nastalih isparavanjem s toplim kondicioni ­
ranjem, ispitno vozilo kondicionira se najmanje 6 sati i najviše 36 
sati izme đu kraja ispitivanja s toplim kondicioniranjem i po četka 
ispitivanja cjelodnevnih emisija. Vozilo se mora kondicionirati 
najmanje 6 sati na temperaturi od 20 °C ± 2 °C.  
6.5.9. Ispitivanje cjelodnevnih emisija  
6.5.9.1. Ispitno vozilo izlaže se dvama ciklusima temperature okoline u 
skladu s profilom za ispitivanje cjelodnevnih emisija utvr đenim u 
Dodatku 2. Prilogu 7. Pravilniku UNECE br. 83. s maksimalnim 
odstupanjem od ± 2 °C u bilo kojem trenutku. Prosje čno odstupanje 
temperature od profila, izra čunano pomo ću apsolutne vrijednosti 
svakog izmjerenog odstupanja, ne će prijeći ± 1 °C. Temperatura 
okoline mjeri se barem svake minute i uklju čuje se u sva relevantna 
ispitna izvješ ća. Temperaturni ciklus zapo činje kad je vrijeme 
T start = 0, kako je navedeno u stavku 6.5.9.6. ovog Dodatka.  
6.5.9.2. Komora se pročišćava nekoliko minuta uo či ispitivanja sve dok se ne 
postigne stabilna pozadinska razina. Tada se tako đer uključuju venti­
latori za miješanje zraka u komori.  
6.5.9.3. Ispitno vozilo, s isklju čenim pogonskim sklopom i otvorenim prozo ­
rima i prtljažnicima, uvodi se u mjernu komoru. Ventilatori za mije ­ 
šanje zraka namještaju se tako da se ispod spremnika za gorivo 
ispitnog vozila održava brzina cirkulacije zraka od najmanje 8 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4. Uo či ispitivanja analizator ugljikovodika nulto se umjerava i odre ­ 
đuje mu se mjerno podru čje. 
6.5.9.5. Vrata komore zatvaraju se i brtve tako da su nepropusna za plinove.  
6.5.9.6. Unutar 10 minuta od zatvaranja i brtvljenja vrata mjere se koncen ­
tracija ugljikovodika, temperatura i barometarski tlak čime se dobi ­
vaju početna očitanja koncentracije ugljikovodika C  HCi , barometar ­
skog tlaka P  i i temperature okoline T  i u komori koja služe za ispi ­
tivanje cjelodnevnih emisija. U ovom trenutku zapo činje T  start = 0. 
6.5.9.7. Prije završetka svakog razdoblja ispitivanja emisija analizator uglji ­
kovodika nulto se umjerava i odre đuje mu se mjerno podru čje. 
6.5.9.8. Zavr šetak prvog razdoblja uzorkovanja emisija je nakon 24 sata 
± 6 minuta, a drugog nakon 48 sati ± 6 minuta nakon po četka 
početnog uzorkovanja kako je navedeno u stavku 6.5.9.6. ovog 
Dodatka. Proteklo vrijeme mora biti uklju čeno u sva relevantna 
ispitna izvješ ća. 
Na kraju svakog razdoblja uzorkovanja emisija, koncentracija uglji ­
kovodika, temperatura i barometri čki tlak mjere se i upotrebljavaju 
za izračun rezultata ispitivanja cjelodnevnih emisija pomo ću 
jednadžbe u stavku 7.1. ovog Dodatka. Rezultati dobiveni nakon 
prvog razdoblja od 24 sata uklju čuju se u sva relevantna ispitna 
izvješć a kao M  D1 . Rezultati dobiveni nakon drugog razdoblja od 
24 sata uklju čuju se u sva relevantna ispitna izvješ ća kao M  D2 . 
6.6. Neprekinuti ispitni postupak za sustave zabrtvljenih spremnika za 
gorivo 
6.6.1. U slučaju da je tlak rastere ćenja spremnika za gorivo jednak 30 kPa 
ili viši od toga.  
6.6.1.1. Ispitivanje se provodi kako je opisano u stavcima od 6.5.1 do 6.5.3. 
ovog Dodatka. 
6.6.1.2. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Spremnik za gorivo vozila prazni se unutar jednog sata nakon vožnje 
za pretkondicioniranje. Pražnjenje se provodi tako da se pritom 
izbjegne neuobi čajeno pro čišćavanje ili neuobi čajeno optere ćivanje 
regulatora isparavanja ugrađ enih u vozilo. U tu je svrhu uobi čajeno 
dovoljno skinuti poklopac sa spremnika za gorivo, ali, ako nije, mora 
se odspojiti filtar. Spremnik se ponovo puni referentnim gorivom na 
temperaturi od 18 °C ± 2 °C na 15 ± 2 % nazivnog kapaciteta 
spremnika.  
6.6.1.3. Kondicioniranje  
Unutar pet minuta nakon dovršetka ispuštanja goriva i ponovnog 
punjenja gorivom, vozilo se kondicionira radi stabilizacije minimalno 
6, a maksimalno 36 sati pri temperaturi okoline od 20 °C ± 2 °C.  
6.6.1.4. Sniž avanje tlaka u spremniku za gorivo  
Tlak u spremniku snižava se kako ne bi neuobi čajeno povisio 
unutarnji tlak u spremniku za gorivo. To se može posti ći uklanja­
njem poklopca sa spremnika za gorivo. Bez obzira na nač in sniža­
vanja tlaka, vozilo se vra ća u izvorno stanje unutar jedne minute.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5. Optere ćivanje i pro čišćavanje filtra  
Filtar izložen starenju u skladu s postupkom opisanim u stavku 5.1. 
ovog Dodatka optere ćuje se do proboja od 2 grama u skladu s 
postupkom opisanim u stavku 5.1.6. Priloga 7. Pravilniku UNECE- 
a br. 83 te se naknadno pro čišćava s 25 ± 5 litara u minuti labora ­
torijskog zraka. Obujam zraka za pro čišćavanje ne smije biti ve ći od 
obujma utvr đenog u stavku 6.6.1.5.1. Optere ćenje i pro čišćenje 
mogu se provesti (a) pomo ću ugrađenog filtra na temperaturi od 
20 °C ili po želji 23 °C ili (b) odspajanjem filtra. U oba slu čaja 
nije dopušteno daljnje rastere ćenje tlaka u spremniku za gorivo.  
6.6.1.5.1. Odre đivanje maksimalnog obujma za pro čišćavanje  
Maksimalan obujam za pro čišćavanje Vol  max , određuje se na temelju 
sljedeće jednadžbe. Za OVC-HEV-ove, vozilo radi u radnom stanju s 
dopunjavanjem baterije. Ovo određ ivanje može se provesti zasebnim 
ispitivanjem ili tijekom vožnje za pretkondicioniranje. 
Vol max ¼ Vol Pcycle Ü Vol tank Ü 0,85 Ü  100 
FC Pcycle 
Dist Pcycle  
pri čemu je:  
Vol  Pcycle  ukupni obujam za pro čišćavanje zaokružen na najbližih 
0,1 litara i izmjeren pomo ću prikladnog ure đaja (npr. 
mjerač protoka priklju čen na ventil filtra s aktivnim 
ugljenom ili ekvivalentan) tijekom vožnje za pretkondicio ­
niranje s hladnim pokretanjem opisane u stavku 6.5.3. 
Dodatka 1;  
Vol  tank proizvođačev nazivni kapacitet spremnika, l;  
FC Pcycle  potrošnja goriva tijekom jednog ciklusa pro čišćavanja, 
opisanog u stavku 6.5.3. ovog Dodatka, koja se može 
mjeriti u uvjetima hladnog ili toplog pokretanja, u 
l/100km. Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove potrošnja 
goriva izra čunava se u skladu sa stavkom 4.2.1. Podpri ­
loga 8 Prilogu XXI;  
Dist  Pcycle  teoretska udaljenost zaokružena na najbližih 0,1 km jednog 
ciklusa pro čišćavanja opisanog u stavku 6.5.3. ovog doda ­
tka, u km.  
6.6.1.6. Priprema opterećenja za prelijevanje pri snižavanju tlaka u filtru 
ispuštanjem para  
Nakon dovršetka postupaka optere ćenja i pro čišćenja filtra, ispitno 
vozilo uvodi se u komoru tipa SHED ili odgovaraju ću klimatsku 
komoru. Mora se dokazati da je sustav nepropustan, a snižavanje 
tlaka je provedeno na uobi čajen način tijekom ispitivanja ili 
zasebnim ispitivanjem (npr. pomo ću senzora tlaka na vozilu). Ispitno  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
se vozilo nakon toga izlaže u prvih 11 sati profila temperature 
okoline utvrđ enog za ispitivanje cjelodnevnih emisija u Dodatku 2. 
Prilogu 7. Pravilniku UNECE br. 83. s maksimalnim odstupanjem od 
± 2 °C u bilo kojem trenutku. Prosje čno odstupanje temperature od 
profila, izra čunano pomo ću apsolutne vrijednosti svakog izmjerenog 
odstupanja, ne smije biti ve će od ± 1 °C. Temperatura okoline mjeri 
se barem svakih 10 minuta i uklju čuje se u sva relevantna ispitna 
izvješć a. 
6.6.1.7. Optere ćenje filtra pri ispuštanju para  
6.6.1.7.1. Sniž avanje tlaka u spremniku za gorivo prije dopune goriva  
Proizvođač osigurava da se postupak dopune goriva ne može pokre ­
nuti prije no što je tlak u sustavu zabrtvljenog spremnika za gorivo u 
potpunosti snižen na vrijednosti ispod 2,5 kPA iznad tlaka okoline u 
uvjetima normalne upotrebe i rada automobila. Proizvo đač, na 
zahtjev homologacijskog tijela, mora osigurati detaljne informacije 
ili dokaz o radu (npr. pomo ću senzora tlaka na vozilu). Može se 
dopustiti svako drugo tehnič ko rješenje pod uvjetom da se osigura 
postupak sigurne dopune goriva i da ne dolazi do prekomjernih 
emisija ispuštenih u atmosferu prije priklju čivanja ure đaja za 
dopunu na vozilo.  
6.6.1.7.2. U roku od 15 minuta nakon što temperatura okoline dosegne 35 °C, 
otvara se ventil za rastere ćenje spremnika radi optere ćenja filtra. 
Postupak optere ćenja provodi se unutar ili izvan komore. Spremnik 
opterećen u skladu s ovim stavkom odspaja se i čuva u prostoru za 
kondicioniranje. Kad se provode postupci iz stavaka od 6.6.1.9. do 
6.6.1.12 ovog Dodatka, na vozilo se ugra đuje lažni filtar.  
6.6.1.8. Mjerenje prelijevanja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para  
6.6.1.8.1. Svako prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para mjeri se 
pomoću pomoćnog filtra s aktivnim ugljenom povezanog izravno 
na izlaz jedinice za pohranu para vozila. Filtar se mora izvagati 
prije i nakon postupka opisanog u stavku 6.6.1.7. ovog Dodatka.  
6.6.1.8.2. Alternativno, prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz 
filtra vozila tijekom snižavanja tlaka može se izmjeriti pomo ću 
SHED-a.  
Unutar 15 minuta nakon što temperatura okoline dosegne 35 °C, 
kako je opisano u stavku 6.6.1.6. ovog Dodatka, komora se 
zatvara i zapo činje postupak mjerenja.  
Analizator ugljikovodika nulto se umjerava i odre đuje mu se mjerno 
područje, nakon čega se mjere koncentracija ugljikovodika, tempera ­
tura i barometri čki tlak kako bi se dobile po četne vrijednosti za C  HCi , 
P i i T  i za određivanje prelijevanja pri snižavanju tlaka ispuštanjem 
para iz zabrtvljenog spremnika.  
Temperatura okoline T komore ne smije biti niža od 25 °C tijekom 
postupka mjerenja.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
Na kraju postupka opisanog u stavku 6.6.1.7.2. ovog Dodatka 
koncentracija ugljikovodika u komori mjeri se nakon 60 ± 5 sekundi. 
Mjere se i temperatura i barometarski tlak. To su završne vrijednosti 
za C  HCf , P f i T f za prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para 
iz zabrtvljenog spremnika.  
Rezultat prelijevanja ispuštanjem para iz zabrtvljenog spremnika 
izračunava se u skladu sa stavkom 7.1. ovog dodatka i uklju čuje u 
sva relevantna ispitna izvješ ća. 
6.6.1.8.3. Ne smije biti promjena u težini pomo ćnog filtra ili rezultatima 
mjerenja u SHED-u, unutar dopuštenog odstupanja od ± 0,5 grama.  
6.6.1.9. Kondicioniranje  
Nakon dovr šetka postupka optere ćenja ispuštanjem para, vozilo se 
kondicionira pri temperaturi od 23 ± 2 °C tijekom razdoblja od 6 do 
36 sati u svrhu stabilizacije temperature vozila.  
6.6.1.9.1. Punjenje REESS-ova  
Za OVC-HEV-ove, REESS-ovi se pune do kraja u skladu sa zahtje ­
vima punjenja opisanima u stavku 2.2.3. Dodatka 4. Podprilogu 8. 
Prilogu XXI. tijekom kondicioniranja opisanog u stavku 6.6.1.9. 
ovog Dodatka.  
6.6.1.10. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Spremnik za gorivo u vozilu prazni se i puni referentnim gorivom na 
temperaturi od 18 °C ± 2 °C na 40 ± 2 % nazivnog kapaciteta 
spremnika.  
6.6.1.11. Kondicioniranje  
Vozilo se nakon toga parkira na najmanje 6 sati i najviše 36 sati u 
prostor za kondicioniranje na 20 °C ± 2 °C u svrhu stabilizacije 
temperature goriva.  
6.6.1.12. Sniž avanje tlaka u spremniku za gorivo 
Tlak u spremniku snižava se kako ne bi neuobi čajeno povisio 
unutarnji tlak u spremniku za gorivo. To se može posti ći uklanja­
njem poklopca sa spremnika za gorivo. Bez obzira na nač in sniža­
vanja tlaka, vozilo se vra ća u izvorno stanje unutar jedne minute. 
Nakon ovog postupka, jedinica za pohranu para mora se ponovno 
spojiti.  
6.6.1.13. Poštuju se postupci u stavcima od 6.5.6. do 6.5.9.8. ovog Dodatka.  
6.6.2. U slučaju da je tlak rastere ćenja spremnika za gorivo niži od 30 kPa  
Ispitivanje se provodi kako je opisano u stavcima od 6.6.1.1. do 
6.6.1.13. ovog Dodatka. Me đutim, u ovom se sluč aju temperatura 
okoline opisana u stavku 6.5.9.1. ovog Dodatka zamjenjuje profilom 
opisanim u Tablici VI.1 ovog Dodatka za ispitivanje cjelodnevnih 
emisija.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
Tablica VI.1  
Profil temperature okoline alternativnog niza za zabrtvljene 
sustave spremnika za gorivo  
Vrijeme (u satima)  Temperatura (°C) 
0/24 20,0 
1 20,4 
2 20,8 
3 21,7 
4 23,9 
5 26,1 
6 28,5 
7 31,4 
8 33,8 
9 35,6 
10 37,1 
11 38,0 
12 37,7 
13 36,4 
14 34,2 
15 31,9 
16 29,9 
17 28,2 
18 26,2 
19 24,7 
20 23,5 
21 22,3 
22 21,0 
23 20,2 
6.7. Samostalni ispitni postupak za sustave zabrtvljenih spremnika za 
gorivo 
6.7.1. Mjerenje mase optere ćenja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para  
6.7.1.1. Provode se postupci u stavcima 6.6.1.1. do 6.6.1.7.2. ovog Dodatka. 
Masa optere ćenja pri snižavanju tlaka ispuštanjem para definira se 
kao razlika u težini filtra vozila prije primjene stavka 6.6.1.6. ovog 
Dodatka i nakon primjene stavka 6.6.1.7.2. ovog Dodatka.  
6.7.1.2. Prelijevanje pri snižavanju tlaka ispuštanjem para iz filtra vozila 
mjeri se u skladu sa stavcima 6.6.1.8.1. i 6.6.1.8.2. ovog Dodatka 
i mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.6.1.8.3. ovog Dodatka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2. Toplo kondicioniranje i ispitivanje cjelodnevnih emisija nastalih 
isparavanjem  
6.7.2.1. U slučaju da je tlak rastere ćenja spremnika za gorivo jednak 30 kPa 
ili viši od toga  
6.7.2.1.1. Ispitivanje se provodi kako je opisano u stavcima od 6.5.1 do 6.5.3. i 
stavcima od 6.6.1.9 do 6.6.1.9.1. ovog Dodatka.  
6.7.2.1.2. Spremnik se izlaže starenju u skladu s postupkom opisanim u 
stavku 5.1. ovog Dodatka te se optere ćuje i pročišćava se u skladu 
sa stavkom 6.6.1.5 ovog Dodatka.  
6.7.2.1.3. Spremnik izložen starenju mora se nakon toga opteretiti u skladu s 
postupkom propisanim u stavku 5.1.6. Priloga 7. Pravilniku UNECE- 
a br. 83., s iznimkom mase optere ćenja. Ukupna masa optere ćenja 
određuje se u skladu sa stavkom 6.7.1.1. ovog Dodatka. Umjesto 
butana na zahtjev proizvo đača može se upotrebljavati referentno 
gorivo. Spremnik se mora odspojiti.  
6.7.2.1.4. Primjenjuju se postupci iz stavaka od 6.6.1.10. do 6.6.1.7.2. ovog 
Dodatka.  
6.7.2.2. U slučaju da je tlak rastere ćenja spremnika za gorivo niži od 30 kPa  
Ispitivanje se provodi kako je opisano u stavcima od 6.7.2.1.1. do 
6.7.2.1.4. ovog Dodatka. Me đutim, u ovom se slu čaju temperatura 
okoline opisana u stavku 6.5.9.1. ovog Dodatka mijenja u skladu s 
profilom opisanim u Tablici VI.1 ovog Dodatka za ispitivanje cjelod ­
nevnih emisija.  
7. Izra čun rezultata ispitivanja emisija nastalih isparavanjem 
7.1. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem opisano u ovom Prilogu 
omogućuje izračun emisija ugljikovodika nastalih tijekom ispitivanja 
prelijevanja pri ispuštanju para, cjelodnevnih emisija i toplog kondi ­
cioniranja. Gubici nastali isparavanjem u svakom od tih ispitivanja 
izračunava se pomo ću početnih i završnih koncentracija ugljikovo ­
dika, temperatura i tlakova u komori, s neto obujmom komore.  
Primjenjuje se sljede ća jednadžba: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P  f 
T f Ä C HCi Ü P  i 
T i ! 
þ M  HC;out Ä M  HC;in 
pri čemu je:  
M HC masa ugljikovodika, u gramima,  
M HC,out  masa ugljikovodika koji izlaze iz komore, u slu čaju 
komora sa stalnim obujmom za ispitivanja cjelodnevnih 
emisija, u gramima,  
M HC,in masa ugljikovodika koji ulaze u komoru, u slu čaju 
komora sa stalnim obujmom za ispitivanja cjelodnevnih 
emisija, u gramima,  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC izmjerena koncentracija ugljikovodika u komori, ppm 
obujam u ekvivalentu C  1 , 
V neto volumen komore korigiran za obujam vozila s otvo ­
renim prozorima i prtljažnikom, m  3 . Ako obujam vozila 
nije poznat, oduzima se obujam od 1,42 m  3 , 
T temperatura okoline u komori, u K,  
P barometarski tlak, u kPa,  
H/C omjer vodika i ugljika,  
pri čemu je:  
H/C uzima da je 2,33 za mjerenja prelijevanja pri ispu ­ 
štanju para u gubicima u SHED-u i ispitivanjima 
cjelodnevnih emisija,  
H/C uzima da je 2,20 za gubitke nastale tijekom toplog 
kondicioniranja,  
k 1,2 × 10  – 4 × (12 + H/C), u (g × K/(m  3 × kPa)), 
i po četno očitanje,  
f završ no očitanje.  
7.2. Rezultat (M HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) mora biti ispod grani čne 
vrijednosti iz stavka 6.1.  
8. Ispitno izvješć e 
Ispitno izvje šće sadržava barem sljede će: 
(a) opis razdoblja kondicioniranja, uklju čujući vrijeme i srednje 
temperature;  
(b) opis upotrjebljenog filtra izloženog starenju i upu ćivanje na 
odgovaraju će izvješće o starenju;  
(c) srednju temperaturu tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja;  
(d) mjerenje tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja, HSL;  
(e) prvo mjerenje cjelodnevnih emisija, DL1 dan;  
(f) drugo mjerenje cjelodnevnih emisija, DL2 dan;  
(g) zavr šni rezultat ispitivanja emisija nastalih isparavanjem, izra ­ 
čunan u skladu sa stavkom 7. ovog Dodatka;  
(h) deklarirani tlak rastere ćenja spremnika za gorivo sustava (za 
sustave zabrtvljenih spremnika);  
(i) vrijednost opterećenja pri ispuštanju para (u sluč aju upotrebe 
samostalnog ispitivanja definiranog u stavku 6.7. ovog Dodatka).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
PRILOG VII. 
VERIFIKACIJA TRAJNOSTI URE ĐAJA ZA KONTROLU 
ONEČIŠĆENJA 
(ISPITIVANJE TIPA 5.) 
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak za verifikaciju trajnosti ure đaja za 
kontrolu one čišćenja.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI 
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 5. utvr đeni su u odjeljku 5.3.6. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u to čkama 2.2. i 2.3. u 
nastavku.  
2.2. Tablica u stavku 5.3.6.2. i tekst u stavku 5.3.6.4. Pravilnika UNECE-a 
br. 83 tumač e se kako slijedi:  
Kategorija motora  Zadani faktori pogoršanja  
CO THC NMHC NO  x HC + NO  x PM ►M3 PN ◄ 
S vanjskim izvorom paljenja  1,5 1,3 1,3 1,6 —  1,0 1,0 
S kompresijskim paljenjem  Kako nema dodijeljenih faktora pogoršanja za vozila s motorima s kompre ­
sijskim paljenjem, proizvođači za utvrđ ivanje faktora pogoršanja primjenjuju 
postupke ispitivanja trajnosti starenjem potpunog vozila ili na ispitnoj napra ­
vi. 
2.3. Upu ćivanje na zahtjeve iz stavaka 5.3.1. i 8.2. u stavku 5.3.6.5. Pravilnika 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na zahtjeve iz Priloga XXI. i 
odjeljka 4.2. Priloga I. ovoj Uredbi tijekom korisnog vijeka trajanja vozila.  
2.4. Prije upotrebe grani čnih vrijednosti emisija utvr đenih u tablici 2. Priloga I. 
Uredbi (EZ) br. 715/2007 za procjenu uskla đenosti sa zahtjevima navede ­
nima u stavku 5.3.6.5. Pravilnika UNECE-a br. 83, faktori pogoršanja 
izračunavaju se i primjenjuju kako je opisano u tablici A7/1. Podpriloga 
7. i tablici A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 1. do 7. i doda ­
cima 1., 2. i 3. Prilogu 9. Pravilniku UNECE-a br. 83., uz iznimke nave ­
dene u odjeljcima 3.2. i 3.10.  
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u stavku 1.5. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3.3. Upu ćivanje na grani čne vrijednosti emisija iz tablice 1. u to čki 1.6. Priloga 
9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na grani čne vrijed­
nosti emisija iz tablice 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.4. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.1.7. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.2.6. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi. 
3.6. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 3.1. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u Prilogu 
XXI. ovoj Uredbi. 
3.7. Upu ćivanje na točku 5.3.1.4. u prvom dijelu stavka 7. Priloga 9. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na tablicu 2. iz Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007.  
3.8. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.2. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
metode u Dodatku 7. Prilogu 4.a smatra se upu ćivanjem na Podprilog 4. 
Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.9. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.4. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
Prilog 4.a smatra se upu ćivanjem na Podprilog 4. Prilogu XXI. ovoj 
Uredbi.  
▼M3 
3.10. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji ili ako je ukupno optere ćenje vozila (VH) na 
80 km/h ve će od ukupnog optere ćenja VL-a na 80 km/h + 5 %, upotreb ­
ljava se cestovni otpor za VH. VL i VH definirani su u to čki 4.2.1.1.2. 
Podpriloga 4. Prilogu XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
PRILOG VIII. 
VERIFIKACIJA PROSJE ČNIH EMISIJA PRI NISKIM 
TEMPERATURAMA OKOLINE 
(ISPITIVANJE TIPA 6.) 
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuju potrebna oprema i postupak za ispitivanje tipa 
6. za verifikaciju emisija pri niskim temperaturama.  
2. OPĆI ZAHTJEVI 
2.1. Opći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 6. utvr đeni su u odjeljku 5.3.5. 
Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u odjeljku 2.2. u 
nastavku.  
2.2. Grani čne vrijednosti na koje se upu ćuje u stavku 5.3.5.2. Pravilnika 
UNECE-a br. 83 odnose se na grani čne vrijednosti navedene u tablici 4. 
Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 2. do 6. Priloga 8. 
Pravilniku UNECE-a br. 83. uz iznimke navedene u to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upućivanje na toč ku 2. Priloga 10. u toč ki 3.4.1. Priloga 8. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na odjeljak B Priloga IX. ovoj 
Uredbi.  
▼M3 
3.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za vozilo  
low (VL). Ako VL ne postoji, primjenjuje se cestovni otpor za VH. VL i 
VH definirani su u to čki 4.2.1.1.2. Podpriloga 4. Prilogu XXI. Alternativno, 
proizvođač može odlu čiti primijeniti cestovne otpore koji su utvr đeni u 
skladu s odredbama Dodatka 7. Prilogu 4.a Pravilnika UNECE-a br. 83 
za vozilo uklju čeno u interpolacijsku porodicu. U oba se sluč aja dinamo ­
metar mora namjestiti tako da simulira vožnju vozila na cesti na – 7 °C. To 
se namještanje može temeljiti na odre đivanju profila sile cestovnog otpora 
na – 7 °C. Druga je mogu ćnost da se utvr đeni otpor pri vožnji korigira za 
10-postotno smanjenje vremena inercijskog usporavanja. Tehni čka služba 
može odobriti primjenu drugih metoda za određ ivanje otpora pri vožnji.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
PRILOG IX. 
SPECIFIKACIJE REFERENTNIH GORIVA  
A. REFERENTNA GORIVA  
1. Tehni čki podaci referentnih goriva za ispitivanje vozila s motorima s 
vanjskim izvorom paljenja 
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Istraživački oktanski broj, RON (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorni oktanski broj, MON ( 3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gustoća na 15 °C kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Tlak pare (DVPE) kPa 56,0 60,0 EN 13016-1 
Udio vode % vol. 0,05 EN 12937 
Izgled na –7 °C bistar i svijetao  
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol. 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— isparavanje na 100 °C  % vol. 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— isparavanje na 150 °C  % vol. 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— završno vrelište  °C 170 195 EN ISO 3405 
Ostatak % vol. —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol. 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati čni spojevi  % vol. 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen % vol. —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— zasićeni spojevi  % vol. izvješć e EN 22854 
Omjer ugljik/vodik  izvješć e 
Omjer ugljik/kisik  izvješć e 
Indukcijsko vrijeme ( 4 ) minuta  480 —  EN ISO 7536 
Udio kisika ( 5 ) % vol. 3,3 3,7 EN 22854 
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Parametar  Jedinica Granične vrijednosti ( 1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimaln o 
Udio sumpora (  6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C) — razred 1. EN ISO 2160 
Udio olova mg/l  —  5  EN 237 
Udio fosfora ( 7 ) mg/l —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol. 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih granič nih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehnič kih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzin ­ 
skih strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376.  
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore 
navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E85)  
Parametar  Jedinica Granične vrijedn osti ( 1 ) 
Ispitna metoda ( 2 ) 
Minima lno Maksimaln o 
Istraživački oktanski broj, RON 95 —  EN ISO 5164 
Motorni oktanski broj, MON 85 —  EN ISO 5163 
Gustoća na 15 °C kg/m  3 izvješć e ISO 3675 
Tlak pare  kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Udio sumpora ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884 
Oksidacijska stabilnost  minuta  360 EN ISO 7536 
Udjel prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml —  5  EN-ISO 6246 
Izgled se utvr đuje na temperaturi okoline 
ili na 15 °C, ovisno o tome koja je ve ća. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebdećih ili nataloženih one čišću­
jućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi ( 5 ) % vol. 83 85 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Parametar  Jedinica Granične vrijednosti ( 1 ) 
Ispitna metoda (2 ) 
Minima lno Maksimaln o 
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol. —  2  
Metanol % vol. 0,5 
Benzin (  6 ) % vol. bilanca  EN 228 
Fosfor mg/l 0,3 ( 7 ) ASTM D 3231  
Udio vode % vol. 0,3 ASTM E 1064 
Udio anorganskog klorida  mg/l  1  ISO 6227 
pHe 6,5 9  ASTM D 6423  
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  Oznaka razred 1. EN ISO 2160 
Kiselost (kao octena kiselina CH  3 COOH) % (m/m) —  0,005 ASTM D 1613  
(mg/l) —  40 
Omjer ugljik/vodik  izvješć e 
Omjer ugljik/kisik  izvješć e 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih granič nih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehnič kih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju to čnosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slučajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.  
Tip: UNP  
Parametar  Jedinica Gorivo A Gorivo B Ispitna metoda  
Sastav: ISO 7941 
Sadržaj C  3 % vol. 30 ± 2 85 ± 2 
Sadržaj C  4 % vol. bilanca  bilanca  
< C  3 , > C  4 % vol. maksimalno 2  maksimalno 2  
Olefini % vol. maksimalno 12 maksimalno 15  
Ostatak isparavanja  mg/kg maksimalno 50  maksimalno 50  prEN 15470 
Voda na 0 °C slobodno slobodno prEN 15469 
Ukupni sadrž aj sumpora mg/kg maksimalno 10  maksimalno 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Parametar  Jedinica  Gorivo A Gorivo B Ispitna metoda  
Vodikov sulfid ne primjenjuje 
se ne primjenjuje 
se ISO 8819 
Korozija bakrene plo čice oznaka  razred 1. razred 1. ISO 6251 (  1 ) 
Miris Karakteristi čan karakteristi čan 
Motorni oktanski broj  minimalno 89 minimalno 89  EN 589 Prilog B  
( 1 ) Tom se metodom možda ne će točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava protukorozijska sredstva ili 
druge kemikalije koje umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zato je zabranjeno dodavanje takvih spojeva 
samo radi davanja prednosti ispitnoj metodi.  
Tip: PP/biometan  
Karakteristike  Jedinice  Osnova Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Referentno gorivo G20  
Sastav: 
Metan % mol 100 99 100 ISO 6974 
Stanje (  1 ) % mol —  —  1  ISO 6974 
N 2 % mol ISO 6974 
Udio sumpora mg/m  3 ( 2 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2 47,2 49,2 
Referentno gorivo G25 
Sastav: 
Metan % mol 86 84 88 ISO 6974 
Stanje (  4 ) % mol —  —  1  ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16 ISO 6974 
Udio sumpora mg/m  3 ( 5 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4 38,2 40,6  
( 1 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrijednosti se utvr đuju pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa 
( 4 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrijednost se odre đuje pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa 
( 6 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa  
Tip: vodik za motore s unutarnjim izgaranjem  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Čistoća vodika % mol 98 100 ISO 14687-1 
Ukupno ugljikovodika  μmol/mol  0  100 ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Karakteristike  Jedinice  Granične vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1 
Kisik μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1 
Argon μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1 
Dušik μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1 
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1 
Sumpor μmol/mol  0  2  ISO 14687-1 
Trajne čestice (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne kondenzira se. 
( 2 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne smije sadržavati prašinu, pijesak, prljavštinu, smolu, ulja ni druge tvari u koli čini dovoljnoj da našteti opremi jedinice 
za napajanje vozila (motora) dok se napaja gorivom.  
2. Tehni čki podaci goriva za ispitivanje vozila s motorima s kompresijskim 
paljenjem 
Tip: Dizel (B7):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Cetanski indeks  46,0 EN ISO 4264 
Cetanski broj ( 2 ) 52,0 56,0 EN ISO 5165 
Gustoća na 15 °C kg/m  3 833,0 837,0 EN ISO 12185 
Destilacija:  
— točka 50 % °C 245,0 —  EN ISO 3405 
— točka 95 % °C 345,0 360,0 EN ISO 3405 
— zavr šno vrelište  °C —  370,0 EN ISO 3405 
Plami šte °C 55 —  EN ISO 2719 
Točka zamućenja °C —  – 10 EN 23015 
Viskoznost na 40 °C mm  2 /s 2,30 3,30 EN ISO 3104 
Policiklički aromatski ugljikovodici  % vol 2,0 4,0 EN 12916 
Udio sumpora mg/kg —  10,0 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C) — Razred 1.  EN ISO 2160 
Ostatak ugljika po Conradsonu (10 % 
DR) % vol. —  0,20 EN ISO 10370 
Udio pepela  % vol. —  0,010 EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Ukupno one čišćenje mg/kg —  24 EN 12662 
Udio vode mg/kg —  200 EN ISO 12937 
Kiselinski broj  mg KOH/g —  0,10 EN ISO 6618 
Mazivost (promjer površine habanja 
prema metodi HFRR na 60 °C)  μm —  400 EN ISO 12156 
Oksidacijska stabilnost na 110 °C (  3 ) h  20,0 EN 15751 
FAME (  4 ) % vol. 6,0 7,0 EN 14078  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđ ivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Područje cetanskog broja nije u skladu sa zahtjevima za minimalno podru čje 4R. Ipak, u slu čaju spora izme đu dobavlja ča i 
korisnika goriva, za razrješenje istih mogu se koristiti uvjeti navedeni u ISO 4259 pod uvjetom da se provede dovoljan broj 
ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna preciznost, radije nego jednostruko odre đivanje. 
( 3 ) Iako se oksidacijska stabilnost regulira, vjerojatno je da će rok uporabe biti ograni čen. U pogledu uvjeta skladištenja i životnog 
vijeka traži se savjet dobavlja ča. 
( 4 ) Udio FAME odgovara specifikaciji EN 14214.  
▼M3 
3. Tehni čki podaci o gorivima za ispitivanje vozila s gorivnim ćelijama  
Vrsta: Vodik za vozila s gorivnom ćelijom  
Karakteristike  Mjerne jedinice  Granične vrijednosti  
Metoda ispitivanja  
minimalna  maksimalna  
Indeks vodika kao goriva (  а ) % mol 99,97 
Ukupni plinovi bez vodika  μmol/mol  300 
Najveća koncentracija za pojedine zaga đivače 
Voda (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
Ukupni ugljikovodici ( b ) (metanski)  μmol/mol  2  (  e ) 
Kisik (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Helij (He) μmol/mol  300 (  e ) 
Ukupni du šik (N  2 ) i argon (Ar) (  b ) μmol/mol  100 (  e ) 
Ugljikov dioksid (CO  2 ) μmol/mol  2  (  e ) 
Ugljikov monoksid (CO) μmol/mol  0,2 (  e ) 
Ukupni spojevi sumpora (  c ) (H  2 S) μmol/mol  0.004 (  e ) 
Formaldehid (HCHO) μmol/mol  0,01 (  e ) 
Mravlja kiselina (HCOOH) μmol/mol  0,2 (  e ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Karakteristike  Mjerne jedinice  Granične vrijednosti  
Metoda ispitivanja  
minimalna  maksimalna  
Amonijak (NH  3 ) μmol/mol  0,1 (  e ) 
Ukupni halogenirani spojevi (  e ) 
(ioni halogenata)  μmol/mol  0,05 (  d ) 
Za aditivne sastojke kao što su ukupni ugljikovodici i ukupni spojevi sumpora, zbroj sastojaka mora biti jednak prihvatljivoj 
graničnoj vrijednosti ili niži od nje. 
( а ) Indeks vodika kao goriva utvr đuje se oduzimanjem vrijednosti ukupnih plinova bez vodika iz ove tablice, izraženih u postotku 
mola, od 100 posto mola. 
( b ) Ukupni ugljikovodici uklju čuju oksigenirane organske vrste. Ukupni ugljikovodici mjere se na temelju ugljika ( μmolC/mol). 
Ukupni ugljikovodici smiju prije ći 2 μmol/mol samo uslijed prisutnosti metana, u kojem slu čaju zbroj metana, dušika i argona ne 
smije biti viši od 100 μmol/mol. 
( c ) Ukupni spojevi sumpora, kao minimum, uklju čuju H  2 S, COS, CS  2 i merkaptane koji se naj češće nalaze u prirodnom plinu. 
( d ) Ukupni halogenirani spojevi, na primjer, uklju čuju vodikov bromid (HBr), vodikov klorid (HCl), klor (Cl  2 ) i organski vezane 
halogene (R-X). 
( e ) Metoda ispitivanja dokumentira se.  
▼B 
B. REFERENTNA GORIVA ZA ISPITIVANJE EMISIJA PRI NISKIM 
TEMPERATURAMA OKOLINE – ISPITIVANJE TIPA 6.  
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Istraživač ki oktanski broj, RON (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorni oktanski broj, MON (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gustoća na 15 °C kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Tlak para (DVPE)  kPa 56,0 95,0 EN 13016-1 
Udio vode najviše 0,05 % vol 
Izgled na – 7 °C: bistar i svijetao  EN 12937 
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol. 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— isparavanje na 100 °C  % vol. 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— isparavanje na 150 °C  % vol. 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— zavr šno vrelište  °C 170 195 EN ISO 3405 
Talog  % vol. —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol. 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati čni spojevi  % vol. 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen % vol. —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— zasićeni spojevi  % vol. izvješć e EN 22854 
Omjer ugljik/vodik  izvješć e 
Omjer ugljik/kisik  izvješć e 
Indukcijsko vrijeme ( 4 ) minuta  480 —  EN ISO 7536 
Sadržaj kisika (  5 ) % vol. 3,3 3,7 EN 22854  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minima lno Maksimalno  
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246 
Udio sumpora ( 6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  — Razred 1.  EN ISO 2160 
Udio olova mg/l  —  5  EN 237 
Sadržaj fosfora (  7 ) mg/l  —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol. 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvrđ ivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač 
goriva može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju 
navoda maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, 
primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih 
strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6. 
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore 
navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E75)  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda ( 2 ) 
Minima lno Maksimalno  
Istraživač ki oktanski broj, RON 95 —  EN ISO 5164 
Motorni oktanski broj, MON 85 —  EN ISO 5163 
Gustoća na 15 °C kg/m  3 izvješć e EN ISO 12185 
Tlak para  kPa 50 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Udio sumpora ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Oksidacijska stabilnost  minuta  360 —  EN ISO 7536 
Udio prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Parametar  Jedinica  Granične vrijedn osti (  1 ) 
Ispitna metoda ( 2 ) 
Minima lno Maksimalno  
Izgled se utvrđ uje na temperaturi okoline 
ili na 15 °C, ovisno o tome što je ve će. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebdećih ili nataloženih one čišću­
jućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi ( 5 ) % vol. 70 80 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol. —  2  
Metanol —  0,5 
Benzin (  6 ) % vol. bilanca  EN 228 
Fosfor  mg/l  0,30 ( 7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Udio vode % vol. —  0,3 ASTM E 1064 
EN 15489 
Udio anorganskog klorida  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492 
pHe 6,50 9  ASTM D 6423 
EN 15490 
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C) Oznaka Razred 1.  EN ISO 2160 
Kiselost (kao octena kiselina CH  3 COOH) % (m/m)  0,005 ASTM D1613 
EN 15491 
mg/l 40 
Omjer ugljik/vodik  izvješć e 
Omjer ugljik/kisik  izvješć e 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvrđ ivanju grani čnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja. Pri utvr đivanju 
minimalne vrijednosti u obzir je uzeta minimalna razlika 2R iznad nule. Pri utvr đivanju maksimalne i minimalne vrijednosti 
minimalna je uporabljena razlika bila 4R (R = ponovljivost). Unato č tom postupku, potrebnom zbog tehni čkih razloga, proiz­ 
vođači goriva moraju nastojati posti ći nultu vrijednost kada je predvi đena najve ća vrijednost 2R i prosje čnu vrijednost kada su 
navedene maksimalne i minimalne grani čne vrijednosti. Kada je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima 
specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju toč nosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slučajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
PRILOG X.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
PRILOG XI. 
UGRAĐENI DIJAGNOSTI ČKI SUSTAVI (OBD) ZA MOTORNA 
VOZILA 
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti čkih 
sustava (OBD) za kontrolu emisija iz motornih vozila.  
2. DEFINICIJE, ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Definicije, zahtjevi i ispitivanja za OBD-ove utvr đeni u odjeljcima 2. i 3. 
Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83. primjenjuju se za potrebe ovog 
Priloga, s iznimkama navedenima u ovom Prilogu.  
2.1.1. Uvodni tekst prije stavka 2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumači se kako slijedi:  
„Samo za potrebe ovog Priloga:”  
2.1.2. Stavak 2.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„„Vozni ciklus” sastoji se od uklju čivanja motora, na čina vožnje u kojem 
bi se mogla otkriti neispravnost kada bi postojala i isklju čivanja motora”.  
2.1.3. Uz zahtjeve iz stavka 3.2.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83, 
utvrđivanje pogoršanja ili neispravnosti može se provesti i izvan 
voznog ciklusa (npr. nakon isklju čivanja motora).  
2.1.4. Stavak 3.3.3.1 Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„3.3.3.1. Smanjenje učinkovitosti katalizatora s obzirom na emisije 
NMCH-a i NO  x Proizvođači mogu pratiti samo prednji katali ­
zator ili prednji katalizator u kombinaciji s katalizatorima iza 
njega. Svaki pra ćeni katalizator, ili svaka pra ćena kombinacija 
katalizatora, smatrat će se neispravnim ako emisije prije đu 
granične vrijednosti NMCH-a ili NO  x iz stavka 3.3.2. ovog 
Priloga.” 
2.1.5. Upu ćivanja na granične vrijednosti iz stavka 3.3.3.1. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na grani čne vrijednosti u 
odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.1.6. Rezervirano.  
2.1.7. Ne primjenjuju se stavci 3.3.4.9. i 3.3.4.10. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83. 
2.1.8. Stavci od 3.3.5. do 3.3.5.2 Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumače se kako slijedi:  
„3.3.5. Proizvo đači mogu dokazati homologacijskom tijelu da odre đene 
sastavne dijelove ili sustave nije potrebno nadzirati ako, u 
slučaju njihova potpunog otkazivanja ili uklanjanja, emisije ne 
prekorač uju grani čne vrijednosti OBD-a navedene u 
stavku 3.3.2. ovog Priloga.  
3.3.5.1. Sljede će je uređaje, međutim, potrebno nadzirati s obzirom na 
potpuno otkazivanje ili uklanjanje (ako bi uklanjanje prouzro ­ 
čilo prekora čenje primjenjivih grani čnih vrijednosti emisija iz 
stavka 5.3.1.4. ove Uredbe):  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
(a) filtar čestica ugra đen u motore s kompresijskim paljenjem 
kao zasebna jedinica ili kao dio kombiniranog ure đaja za 
kontrolu emisija;  
(b) sustav za naknadnu obradu NO  x ugrađen u motore s 
kompresijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao dio 
kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija;  
(c) dizelski oksidacijski katalizator (DOC) ugrađ en u motore s 
kompresijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao dio 
kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija.  
3.3.5.2. Ure đaji navedeni u stavku 3.3.5.1. ovog Priloga nadziru se i s 
obzirom na kvarove koji bi prouzro čili prekora čenje primje ­
njivih grani čnih vrijednosti OBD-a.”  
2.1.9. Stavak 3.8.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„OBD može izbrisati kod kvara i prije đenu udaljenost te snimku stanja 
ako isti kvar nije ponovno upisan u najmanje 40 ciklusa zagrijavanja 
motora ili 40 voznih ciklusa u kojima su ispunjeni kriteriji rada vozila 
utvrđeni u odjeljcima 7.5.1. od (a) do (c) Dodatka 1. Prilogu 11.”  
2.1.10. Upu ćivanje na normu ISO DIS 15031 5 u stavku 3.9.3.1. Priloga 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„…norma navedena u toč ki 6.5.3.2.(a) Dodatka 1. Prilogu 11. ovoj 
Uredbi.” 
2.1.11. Uz zahtjeve iz stavka 3. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83., primje ­
njuje se sljede će: 
„Dodatne odredbe za vozila koja koriste strategije isklju čivanja motora  
Vozni ciklus  
Autonomno ponovno pokretanje motora koje nalaže upravlja čki sustav 
motora nakon isklju čivanja motora može se smatrati novim ciklusom 
vožnje ili nastavkom postoje ćeg ciklusa vožnje.”  
2.2. „ Udaljenost radi utvr đivanja trajnosti u ispitivanju tipa V. trajnost” i 
„ispitivanje tipa V., utvr đivanje trajnosti” iz odjeljaka 3.1. i 3.3.1. 
Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na 
zahtjeve iz Priloga VII. ovoj Uredbi.  
2.3. Grani čne vrijednosti OBD-a navedene u stavku 3.3.2. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na zahtjeve navedene u 
točkama 2.3.1. i 2.3.2.:  
2.3.1. Grani čne vrijednosti OBD-a za vozila koja su homologirana u skladu s 
graničnim vrijednostima emisija Euro 6 navedenima u tablici 2. Priloga I. 
Uredbi (EZ) br. 715/2007 tri godine od datuma navedenih u članku 10. 
stavku 4. i članku 10. stavku 5. te Uredbe navedene su u sljede ćoj 
tablici:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Konačne granične vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna masa 
(RM) (kg) Masa ugljikova 
monoksida Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih 
oksida Masa čestične 
tvari (  1 ) Broj čestica (  2 ) 
Katego­
rija Razred (CO) 
(mg/km) (NMHC) 
(mg/km ) (NO  x ) 
(mg/km) (PM) 
(mg/km) PN 
(#/km) 
PI CI PI CI PI CI CI PI CI PI  
M —  Sve 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
N 1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
II 1 305 < RM 
≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12 
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12 
N 2 — Sve 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12  
Legenda: PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje 
( 1 ) Granične vrijednosti mase i broja čestica kod vanjskog izvora paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim 
ubrizgavanjem. 
( 2 ) Moguće je naknadno uvo đenje ograni čenja broja emisijskih čestica  
2.3.2. Do tri godine nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007 za nove homologacije odnosno za nova vozila, 
sljedeće granične vrijednosti OBD-a primjenjuju se na vozila koja su 
homologirana u skladu s grani čnim vrijednostima emisija Euro 6 nave ­
denima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007, na temelju 
odabira proizvo đača: 
Preliminarne grani čne vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna mas a 
(RM) (kg)  Masa ugljikova 
monoksida Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih 
oksida Masa čestične 
tvari (  1 ) 
Katego­
rija Razred (CO) 
(mg/km) (NMHC) 
(mg/km ) (NO  x ) 
(mg/km) (PM) 
(mg/km) 
PI CI PI CI PI CI CI PI  
M —  Sve 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
N 1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
II 1 305 < RM 
≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 190 220 25 25 
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270  350 210 280 30 30 
N 2 — Sve 4 300 2 500 270 350 210 280 30 30  
Legenda: PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje 
( 1 ) Granične vrijednosti mase čestica za vanjski izvor paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim 
ubrizgavanjem.  
2.4. 
2.5. Rezervirano.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6. „Ispitni ciklus tipa I.” iz stavka 3.3.3.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se istim kao i ciklus tipa 1. koji je primijenjen za najmanje 
dva uzastopna ciklusa nakon uvo đenja kvarova s paljenjem u skladu sa 
stavkom 6.3.1.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
2.7. „ Granične vrijednosti čestica odre đene u stavku 3.3.2.” na koje se 
upućuje u stavku 3.3.3.7. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
smatraju se upu ćivanjem na grani čne vrijednosti čestica navedene u 
odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.8. Stavak 3.3.3.4 Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„3.3.3.4. Ako su aktivni na izabranom gorivu, druge sastavne dijelove 
sustava ili sustave za kontrolu emisija ili sastavne dijelove ili 
sustave pogonskog sklopa koji su povezani s ra čunalom, a čiji 
kvar može prouzro čiti da emisije iz ispušne cijevi premaše 
granične vrijednosti OBD-a zadane u stavku 3.3.2. ovog Prilo ­
ga;” 
2.9. Stavak 3.3.4.4 Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„3.3.4.4. Druge sastavne dijelove sustava ili sustave za kontrolu emisija 
ili sastavne dijelove ili sustave pogonskog sklopa koji su pove ­
zani s ra čunalom, a čiji kvar može prouzro čiti da emisije iz 
ispušne cijevi premaše grani čne vrijednosti OBD-a zadane u 
stavku 3.3.2. ovog Priloga. Primjeri su takvih sustava ili sasta ­
vnih dijelova oni za pra ćenje i kontrolu masenog protoka zraka, 
volumetrijskog protoka zraka (i temperature), tlaka prednabi ­
janja i tlaka u ulaznom cjevovodu (i odgovaraju ći senzori 
koji omogu ćuju odvijanje tih funkcija).”  
3. OP ĆE ODREDBE O NEDOSTACIMA OBD-A  
3.1. Administrativne odredbe za nedostatke OBD-a, kako je navedeno u 
članku 6. Stavku 2. su one utvr đene u odjeljku 4. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 uz iznimke navedene u nastavku.  
3.2. Upu ćivanja na „granične vrijednosti OBD-a” u stavku 4.2.2. Priloga 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na grani čne vrijed­
nosti OBD-a utvrđ ene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
3.3. Stavak 4.6. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako 
slijedi:  
„Homologacijsko tijelo obavješćuje o svojoj odluci o odobravanju 
zahtjeva za prihva ćanje nedostatka u skladu s člankom 6. stavkom 2.”  
4. PRISTUP INFORMACIJAMA POVEZANIMA S OBD-OM  
4.1. Zahtjevi za pristup informacijama povezanima s OBD-om utvr đeni su u 
odjeljku 5. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83. Iznimke u odnosu na 
te zahtjeve opisane su u sljede ćim toč kama.  
4.2. Upu ćivanje na Dodatak 1. Prilogu 2. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra 
se upućivanjem na Dodatak 5. Prilogu I. ovoj Uredbi.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3. Upu ćivanje na odjeljak 3.2.12.2.7.6. Priloga 1. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se upu ćivanjem na odjeljak 3.2.12.2.7.6. Dodatka 3. 
Prilogu I. ovoj Uredbi. 
4.4. Upu ćivanje na „ugovorne stranke” smatra se upu ćivanjem na „države 
članice”. 
4.5. Upu ćivanje na „homologaciju dodijeljenu na temelju Pravilnika br. 83” 
smatra se upu ćivanjem na homologaciju dodijeljenu na temelju ove 
Uredbe i Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4.6. UNECE homologacija tipa smatra se EZ homologacijom tipa.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
Dodatak 1. 
FUNKCIONALNI ASPEKTI UGRAĐENIH DIJAGNOSTI ČKIH 
SUSTAVA (OBD)  
1. UVOD  
1.1. U ovom Dodatku opisan je postupak ispitivanja u skladu s odjeljkom 2. 
ovog Priloga.  
2. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
2.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvrđeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83, a iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i 
dodatni zahtjevi propisani su sljede ćim točkama.  
2.2. Upu ćivanja u Dodatku 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 na 
granične vrijednosti OBD-a utvr đene u stavku 3.3.2. Priloga 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na grani čne vrijednosti 
OBD-a utvrđ ene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.3. Upu ćivanje na ispitni ciklus tipa I. u odjeljku 2.1.3. Dodatka 1. 
Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na ispi ­
tivanje tipa 1. u skladu s Uredbom (EZ) br. 692/2008 ili Prilogom XXI. 
ovoj Uredbi, u skladu s odabirom proizvo đača za svaku pojedina čnu 
neispravnost koju treba demonstrirati.  
2.4. Referentna goriva navedena u stavku 3.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatraju se referentnima za specifikacije odgova ­
rajućeg referentnoga goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
2.5. Stavak 6.4.1.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumači se kako slijedi:  
„6.4.1.1. Nakon pretkondicioniranja vozila u skladu sa stavkom 6.2. 
ovog Dodatka ispitno se vozilo vozi kroz ispitivanje I. tipa 
(prvi i drugi dio).  
Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja 
tog ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta iz stavaka od 
6.4.1.2. do 6.4.1.5 ovog Dodatka. Indikator neispravnosti može 
se aktivirati i tijekom pretkondicioniranja. Tehnič ka služba 
može zamijeniti te uvjete drugim uvjetima u skladu sa 
stavkom 6.4.1.6. ovog Dodatka. U svrhu homologacije, me đu­
tim, ukupan broj simuliranih kvarova ne smije biti već i od 
četiri (4).  
U slučaju ispitivanja dvogorivnog vozila na plin upotrebljavaju 
se obje vrste goriva s najviše četiri (4) simulirana kvara prema 
izboru homologacijskog tijela.”  
2.6. Upu ćivanje na Prilog 11. u stavku 6.5.1.4. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na Prilog XI. ovoj Uredbi.  
2.7. Uz zahtjeve iz drugog stavka odjeljka 1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83. primjenjuje se sljede će: 
„Za elektri čne kvarove (kratki spoj/otvoreni krug), emisije mogu prije ći 
granične vrijednosti iz stavka 3.3.2. za više od dvadeset posto.”  
2.8. Stavak 6.5.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či 
se kako slijedi:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
„6.5.3. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija mora omogu ćavati 
standardiziran i neograni čen pristup te biti u skladu sa slje ­
dećim ISO normama i/ili SAE specifikacijama. Ako su rele ­
vantne organizacije za normizaciju povukle ili zamijenile neku 
od sljedećih normi, upotrebljavaju se novije verzije.  
6.5.3.1. Za prijenos podataka izme đu sustava ugra đenog u vozilu i 
vanjskog ure đaja primjenjuje se sljede ća norma:  
(a) ISO 15765-4:2011 „Cestovna vozila – Dijagnostika na 
regulatoru mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za 
sustave se odnose na emisiju” od travnja 2016.  
6.5.3.2. Norme koje se primjenjuju za prijenos informacija bitnih za 
OBD: 
(a) Norma ISO 15031-5 „Cestovna vozila – Prijenos podataka 
između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se 
odnosi na emisiju – 5. dio: Dijagnosti čke usluge koje se 
odnose na emisiju” od kolovoza 2015. ili SAE J1979 od 
veljače 2017.;  
(b) ISO 15031-4 „Cestovna vozila – Prijenos podataka izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi na 
emisiju – 4. dio: Vanjska ispitna oprema” od velja če 2014. 
ili SAE J1978 od 30. travnja 2002.;  
(c) ISO 15031-3 „Cestovna vozila – Prijenos podataka izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi na 
emisiju – 3. dio: Dijagnosti čki konektor i povezani strujni 
krugovi: specifikacija i uporaba” od travnja 2016. ili SAE 
J1962 od 26. srpnja 2012.;  
(d) ISO 15031-6 „Cestovna vozila – Prijenos podataka izme đu 
vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi na 
emisiju – 6. dio: Definicije dijagnostič kih kodova neisprav ­
nost” od kolovoza 2015. ili SAE J2012 od 7. ožujka 2013.;  
(e) ISO 27145 „Cestovna vozila – Provedba komunikacijskih 
zahtjeva WWH-OBD dijagnostike (WWH-OBD)” od 
15. kolovoza 2012. uz ograni čenje da se kao podatkovna 
veza može koristiti samo ona navedena u stavku 
6.5.3.1.(a);  
(f) ISO 14229:2013 „Cestovna vozila – Jedinstveno dijagno ­
stičko posluživanje (UDS)” uz ograni čenje da se kao 
podatkovna veza može koristiti samo ona navedena u 
stavku 6.5.3.1.(a).  
Norme (e) i (f) postaju opcije umjesto (a) tek od 1. sije čnja 
2019.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3. Ispitna oprema i dijagnosti čki alati potrebni za komunikaciju s 
OBD-ima moraju ispunjavati funkcionalne specifikacije iz 
norme navedene u stavku 6.5.3.2.(b) ovog Dodatka ili biti 
bolji od tih specifikacija.  
6.5.3.4. Osnovni dijagnosti čki podaci (kao što je navedeno u 
stavku 6.5.1.) i dvosmjerne kontrolne informacije dostavljaju 
se u formatu i jedinicama propisanima u normi navedenoj u 
stavku 6.5.3.2.(a) ovog Dodatka i moraju biti dostupni pomo ću 
dijagnosti čkog alata koji ispunjava zahtjeve norme navedene u 
stavku 6.5.3.2.(b) ovog Dodatka.  
Proizvođač vozila mora nacionalnom tijelu za norme dostaviti 
detalje o svim dijagnosti čkim podacima povezanima s emisi ­
jama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci OBD-ove jedinice 
za praćenje i identifikacijskim kodovima ispitivanja koji nisu 
navedeni u normi iz stavka 6.5.3.2.(a) ove Uredbe, ali su pove ­
zani s ovom Uredbom.  
6.5.3.5. Kad se zabilježi kvar, proizvo đač identificira kvar služe ći se 
odgovaraju ćim kodom kvara koji su odre đeni u nekoj od 
ISO/SAE normi iz stavka 6.5.3.2.(d) ovog Dodatka, koji se 
odnosi na „dijagnosti čke kodove neispravnosti sustava pove ­
zane s emisijama”. Ako takva identifikacija nije mogu ća, proiz­
vođač može upotrebljavati dijagnosti čke kodove neispravnosti 
koje odre đuje proizvo đač u skladu s istom normom. Svi kodovi 
kvarova moraju biti dostupni primjenom standardne dijagno ­
stičke opreme koja ispunjava odredbe stavka 6.5.3.3. ovog 
Dodatka.  
Proizvođač vozila mora nacionalnom tijelu za norme dostaviti 
detalje o svim dijagnosti čkim podacima povezanima s emisi ­
jama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci OBD-ove jedinice 
za praćenje i identifikacijskim kodovima ispitivanja koji nisu 
navedeni u normi iz stavka 6.5.3.2.(a) ovog Dodatka, ali su 
povezani s ovom Uredbom.  
6.5.3.6. Su čelje za povezivanje vozila i dijagnosti čkog uređaja za ispi ­
tivanje mora biti standardizirano i ispunjavati sve zahtjeve 
norme navedene u stavku 6.5.3.2.(c) ovog Dodatka. Položaj 
ugradnje podliježe dogovoru s upravnim tijelom tako da 
sučelje bude lako dostupno servisnom osoblju, ali i zašti ćeno 
od nedopuštenih zahvata nekvalificiranog osoblja.  
6.5.3.7. Proizvo đač mora tako đer učiniti dostupnima, uz plaćanje ako je 
primjereno, tehnič ke informacije potrebne za popravak ili 
održavanje motornih vozila, osim ako su te informacije obuh ­
vaćene pravom intelektualnog vlasništva ili čine bitno, tajno 
znanje i iskustvo koje je utvr đeno u odgovaraju ćem obliku; u 
tom slučaju potrebne tehnič ke informacije ne smiju biti 
neopravdano uskra ćene. 
Pravo na takve informacije ima svaka osoba koja se bavi 
komercijalnim servisiranjem ili popravljanjem, pruža pomo ć 
na cesti, pregledava ili ispituje vozila, proizvodi ili prodaje 
zamjenske dijelove ili dijelove za naknadnu ugradnju, dijagno ­
stičke alate i ispitnu opremu.”  
2.9. Uz zahtjeve iz stavka 6.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83., primjenjuje se sljede će: ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
„Ispitivanje tipa I. ne mora se provoditi za dokazivanje elektri čnih 
kvarova (kratki spoj / otvoreni krug). Proizvo đač može dokazati te 
kvarove vožnjom u uvjetima u kojima se taj sastavni dio upotrebljava 
te se pojavljuju uvjeti koji se prate. Ti se uvjeti dokumentiraju u homo ­
logacijskoj dokumentaciji.”  
2.10. Stavak 6.2.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či 
se kako slijedi:  
„Na zahtjev proizvođača mogu se upotrebljavati alternativne i/ili dodatne 
metode pretkondicioniranja.”  
2.11. Uz zahtjeve iz stavka 6.2. Dodatka 1. PrilogU 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83., primjenjuje se sljede će: 
„Primjena dodatnih ciklusa pretkondicioniranja ili pretkondicioniranja 
alternativnim metodama mora biti dokumentirana u homologacijskoj 
dokumentaciji.”  
2.12. Stavak 6.3.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumači se kako slijedi:  
„Prekid elektri čne veze elektroničkog uređaja za kontrolu pro čišćavanja 
emisija nastalih isparavanjem (ako je vozilo opremljeno takvim ure đajem 
i ako je on aktivan za odabranu vrstu goriva).”  
2.13. Rezervirano.  
2.14. Stavak 6.4.2.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumači se kako slijedi:  
„Nakon pretkondicioniranja vozila u skladu sa stavkom 6.2. ovog 
Dodatka na ispitnom se vozilu obavlja ispitivanje I. tipa (prvi i drugi 
dio). 
Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja tog ispi ­
tivanja kad nastane bilo koji od uvjeta navedenih u stavcima 6.4.2.2. do 
6.4.2.5. Indikator neispravnosti može se aktivirati i prije pretkondicioni ­
ranja. Tehni čka služba može zamijeniti te uvjete drugima u skladu sa 
stavkom 6.4.2.5. ovog Dodatka. U svrhe homologacije, me đutim, ukupan 
broj simuliranih kvarova ne smije biti već i od četiri (4).”  
2.15. Informacije iz točke 3. Priloga XXII. mogu se čitati u obliku signala na 
priključku serijskom su čelja navedenog u stavku 6.5.3.2.(c) Dodatku 1. 
Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83, kako su utvr đene u toč ki 2.8. 
Dodatka 1. ovom Prilogu.  
3. RADNA UČINKOVITOST  
3.1. Op ći zahtjevi  
Tehnički zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83, a iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i 
dodatni zahtjevi propisani su sljede ćim točkama.  
3.1.1. Zahtjevi stavka 7.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumače se kako slijedi.  
Za nove homologacije i nova vozila, nadzorna jedinica koja se zahtijeva 
u skladu sa stavkom 3.3.4.7. Priloga 11. Pravilnika UNECE-a br. 83 
mora imati IUPR koji je najmanje 0,1 do tri godine nakon datuma iz 
članka 10. stavaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
3.1.2. Zahtjevi stavka 7.1.7. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
tumače se kako slijedi.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Proizvođač mora dokazati homologacijskom tijelu i, na zahtjev, Komisiji, 
da su ti statisti čki uvjeti ispunjeni za sve jedinice za pra ćenje o podacima 
iz kojih OBD mora izvješ ćivati u skladu sa stavkom 7.6. Dodatka 1. 
Prilogu 11. Pravilniku br. 83 najkasnije 18 mjeseci od stavljanja na 
tržište prvoga tipa vozila s IUPR-om unutar porodice po OBD-u i 
nakon toga svakih 18 mjeseci. U tu svrhu na porodice po OBD-u s 
više od 1 000 registracija u Uniji koje su predmet uzorkovanja tijekom 
razdoblja uzimanja uzoraka primjenjuje se postupak opisan u Prilogu II., 
ne dovode ći u pitanje odredbe iz stavka 7.1.9. Dodatka 1. Prilogu 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Osim zahtjeva iz Priloga II. i bez obzira na rezultate kontrole opisane u 
odjeljku 2. Priloga II., tijelo koje dodjeljuje homologaciju provodi 
provjeru sukladnosti u uporabi za IUPR opisanu u Dodatku 1. Prilogu II. 
na prikladnom broju sluč ajno odabranih sluč ajeva. „Prikladan broj 
slučajno odabranih slu čajeva” zna či da ta mjera ima odvra ćajući učinak 
na neispunjavanje zahtjeva iz odjeljka 3. ovog Priloga ili na davanje 
prilagođenih, pogrešnih ili nereprezentativnih podataka za kontrolu. 
Ako nema posebnih okolnosti i ako homologacijska tijela to mogu doka ­
zati, provjera sukladnosti u uporabi na 5 % homologiranih porodica po 
OBD-u na temelju slu čajnog odabira smatra se dovoljnom za ispunja ­
vanje tog zahtjeva. U tu svrhu homologacijska tijela mogu se dogovoriti 
s proizvo đačem o smanjenju dvostrukog ispitivanja određ ene porodice po 
OBD-u sve dok takvi dogovori ne ugrožavaju odvra ćajući učinak 
provjere sukladnosti u uporabi koju provodi homologacijsko tijelo u 
slučaju nesukladnosti sa zahtjevima iz odjeljka 3. ovog Priloga. Podaci 
koje države članice prikupe u okviru programa nadzornog ispitivanja 
mogu se upotrijebiti za provjeru sukladnosti u uporabi. Na zahtjev, 
homologacijska tijela dostavljaju Komisiji i drugim homologacijskim 
tijelima podatke o kontrolama i provjerama sukladnosti u uporabi na 
temelju sluč ajnog odabira, uklju čujući metode primijenjene za odabir 
slučajeva koji su bili predmet nasumi čne provjere sukladnosti u uporabi.  
3.1.3. Nesukladnost sa zahtjevima iz stavka 7.1.6. Dodatka 1. Prilogu 11. 
Pravilniku br. 83 koja je utvr đena ispitivanjima opisanima u to čki 3.1.2. 
ovog Dodatka ili stavku 7.1.9. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku br. 83 
smatra se povredom za koju su predvi đene sankcije utvr đene u članku 13. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007. Ovo upu ćivanje ne ograni čava primjenu tih 
sankcija za kršenje drugih odredaba Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili ove 
Uredbe na koje se ne upu ćuje izravno u članku 13. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
3.1.4. Odjeljak 7.6.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
zamjenjuje se sljede ćim: 
„7.6.1. U skladu s normom navedenom u stavku 6.5.3.2.(a) ovog 
Dodatka OBD prijavljuje stanje broja ča ciklusa paljenja i 
općeg nazivnika kao i posebnih brojnika i nazivnika za 
nadzorne jedinice navedene u nastavku, ako je njihova prisut ­
nost zahtjev propisan u ovom Prilogu:  
(a) katalizatori (treba prijavljivati stanje za svaki senzor pose ­
bno); 
(b) senzori kisika/ispušnih plinova, uklju čujući i sekundarne 
senzore kisika  
(treba prijavljivati stanje za svaki senzor posebno);  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
(c) ispušni sustav;  
(d) sustav povrata ispušnih plinova (EGR); 
(e) sustav promjenljivog vremena otvaranja ventila (VVT);  
(f) sustav za sekundarni zrak;  
(g) filtar čestica;  
(h) sustav za naknadnu obradu dušikovih oksida (NO  x ) (npr. 
apsorber za NO  x , sustav s reagensom/katalizatorom za 
NOx); 
(i) sustav za regulaciju tlaka prednabijanja.”  
3.1.5. Stavak 7.6.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či 
se kako slijedi:  
„7.6.2. Za određene sastavne dijelove ili sustave koji imaju više jedi ­
nica za pra ćenje, za koje je potrebno prijavljivanje podataka u 
skladu s ovom toč kom (npr. senzor kisika grane 1 može imati 
višestruke jedinice za pra ćenje odziva senzora ili druge karak ­
teristike senzora), ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD) bilježi 
odvojeno brojnike i nazivnike za svaku pojedina čnu jedinicu za 
praćenje i prijavljuje samo odgovaraju ći brojnik i nazivnik za 
specifičnu jedinicu za pra ćenje koja ima najniži broj čani omjer. 
Ako dvije jedinice za pra ćenje ili više njih imaju identi čne 
omjere, za odre đeni sastavni dio prijavljuju se odgovaraju ći 
brojnik i nazivnik za onu jedinicu za pra ćenje koja ima 
najviši nazivnik.”  
3.1.6. Uz zahtjeve iz stavka 7.6.2. Dodatka 1. PrilogU 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83., primjenjuje se sljede će: 
„Ne moraju se prijavljivati brojnici i nazivnici za specifi čne jedinice za 
praćenje komponenti ili sustava koje kontinuirano prate kvarove kratkih 
spojeva ili otvorenih krugova.  
„Kontinuirano ”, ako se upotrijebi u ovom kontekstu, zna či da je pra ćenje 
uvijek omogu ćeno i da se uzorkovanje signala koji se koristi za nadzor 
odvija učestalošć u od najmanje dva uzorka po sekundi te da se prisutnost 
ili odsutnost kvarova relevantnih za tu jedinicu pra ćenje mora utvrditi u 
roku od 15 sekundi.  
Ako se u svrhu kontrole komponenta ra čunalnog ulaza uzorkuje rje đe, 
signal komponente može se umjesto toga vrednovati svaki put kad do đe 
do uzorkovanja.  
Nije potrebno aktiviranje izlaza komponente/sustava isklju čivo u svrhu 
praćenja tog izlaza komponente/sustava.”  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
Dodatak 2. 
BITNE KARAKTERISTIKE PORODICE VOZILA  
Bitne karakteristike porodice vozila utvr đene su u Dodatku 2. Prilogu 11. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
PRILOG XII.  
▼M3 
HOMOLOGACIJA VOZILA S UGRA ĐENIM EKOINOVACIJAMA TE 
ODREĐIVANJE EMISIJA CO  2 I POTROŠNJE GORIVA VOZILA 
DOSTAVLJENIH NA VIŠESTUPANJSKU HOMOLOGACIJU ILI 
HOMOLOGACIJU POJEDINA ČNOG VOZILA  
▼B 
1. HOMOLOGACIJA VOZILA OPREMLJENIH EKOINOVACIJAMA  
1.1. U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila 
kategorije M1 i člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 427/2014 za 
vozila kategorije N1, proizvo đač koji želi ostvariti korist od smanjenja 
svojih prosje čnih specifi čnih emisija CO  2 kao rezultat ušteda zbog jedne u 
vozilo ugra đene ekoinovacije ili više njih, podnosi homologacijskom tijelu 
zahtjev za EZ certifikat o homologaciji vozila s ugra đenom ekoinovacijom.  
1.2. Za potrebe homologacije, uštede emisija CO  2 za vozila s ugra đenom ekoi ­
novacijom odre đuju se postupcima i metodama ispitivanja utvr đenim u 
odluci Komisije o odobravanju ekoinovacije u skladu s člankom 10. 
Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili člankom 10. 
Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3. Izvo đenje potrebnih testova za određ ivanje ušteda emisija CO  2 postignutih 
ekoinovacijama razmatraju se ne dovode ći u pitanje dokazivanje uskla đe­
nosti ekoinovacija s tehni čkim propisima utvr đenima u Direktivi 
2007/46/EZ, ako je primjenjivo.  
▼M3 _______  
2. ODRE ĐIVANJE EMISIJA CO  2 I POTROŠNJE GORIVA VOZILA 
DOSTAVLJENIH NA VIŠESTUPANJSKU HOMOLOGACIJU ILI 
HOMOLOGACIJU POJEDINA ČNOG VOZILA  
2.1. U svrhu odre đivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva vozila dostavljenih na 
višestupanjsku homologaciju, kako je definirano u članku 3. stavku 7. 
Direktive 2007/46/EZ, primjenjuju se postupci iz Priloga XXI. Međ utim, 
ako je osnovno vozilo nepotpuno, mogu se upotrebljavati druge mogu ćnosti 
opisane u stavcima od 2.2. do 2.6. u skladu s odabirom proizvo đača i 
neovisno o najve ćoj tehnič ki dopuštenoj masi optere ćenog vozila.  
2.2. Porodica po matrici cestovnog otpora, kako je definirana u stavku 5.8. 
Priloga XXI., utvrđ uje se primjenom parametara reprezentativnog višestu ­
panjskog vozila u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
2.3. Proizvo đač osnovnog vozila izra čunava koeficijente cestovnog otpora vozila 
H M i L M porodice po matrici cestovnog otpora kako je odre đeno u stavku 5. 
Podpriloga 4. Prilogu XXI. te utvrđ uje emisije CO  2 i potrošnju goriva obaju 
vozila ispitivanjem tipa 1. Proizvo đač osnovnog vozila mora u činiti 
dostupnim alat za izra čun da bi se ustanovile, na temelju parametara dovr ­ 
šenih vozila, kona čna potrošnja goriva i vrijednosti CO  2 kao što je navedeno 
u Podprilogu 7. Prilogu XXI.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4. Izračun cestovnog otpora i otpora vožnje za pojedina čno višestupanjsko 
vozilo izra čunava se u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
2.5. Krajnju potrošnju goriva i vrijednosti CO  2 izračunava proizvo đač finalne 
faze na temelju parametara dovršenog vozila, kao što je navedeno u 
točki 3.2.4. Podpriloga 7. Prilogu XXI., služe ći se alatom koji dostavlja 
proizvođač osnovnog vozila.  
2.6. Proizvo đač dovr šenog vozila prilaže, u certifikatu o sukladnosti, podatke o 
dovršenim vozilima te ih dopunjava informacijama o osnovnim vozilima u 
skladu s Prilogom IX. Direktivi 2007/46/EZ.  
2.7. U slučaju višestupanjskih vozila podvrgnutih homologaciji pojedina čnog 
vozila, certifikat o homologaciji pojedina čnog vozila sadržava sljede će poda­
tke: 
(a) emisije CO  2 izmjerene u skladu s metodologijom navedenom u pret ­
hodnim toč kama od 2.1. do 2.6.;  
(b) masu dovršenog vozila u voznom stanju;  
(c) identifikacijski kod koji odgovara tipu, varijanti i izvedbi osnovnog 
vozila;  
(d) homologacijski broj osnovnog vozila, uklju čujući i broj proširenja;  
(e) naziv i adresu proizvo đača osnovnog vozila;  
(f) masu osnovnog vozila u voznom stanju.  
2.8. U slučaju višestupanjskih homologacija ili pojedina čnih homologacija u 
kojima je osnovno vozilo dovršeno vozilo s valjanim certifikatom o suklad ­
nosti, proizvo đač finalne faze u dogovoru s proizvo đačem osnovnog vozila 
postavlja novu vrijednost CO  2 u skladu s interpolacijom CO  2 pomoću odgo­
varajućih podataka za dovršeno vozilo ili izra čunava novu vrijednost CO  2 na 
temelju parametara dovršenog vozila, kako je navedeno u to čki 3.2.4. 
Podpriloga 7. Prilogu XXI., služe ći se alatom koji dostavlja proizvo đač 
osnovnog vozila kako je navedeno u stavku 2.3. Ako alat nije dostupan 
ili ako interpolacija CO  2 nije mogu ća, vrijednost CO  2 vozila High osnovnog 
vozila upotrebljava se uz pristanak homologacijskog tijela.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
PRILOG XIII. 
EZ HOMOLOGACIJA ZAMJENSKIH URE ĐAJA ZA KONTROLU 
ONEČIŠĆENJA KAO ZASEBNE TEHNI ČKE JEDINICE  
1. UVOD  
1.1. Ovaj Prilog sadržava dodatne zahtjeve za homologaciju ure đaja za 
kontrolu one čišćenja kao zasebnih tehni čkih jedinica.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI 
2.1. Ozna čavanje 
Originalni zamjenski uređaji za kontrolu one čišćenja moraju imati 
najmanje sljede će oznake:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja 
za kontrolu one čišćenja u skladu s podacima navedenima u to čki 
2.3. 
2.2. Dokumentacija 
Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu onečišćenja moraju sadrža ­
vati sljede će informacije:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja 
za kontrolu one čišćenja u skladu s podacima navedenima u to čki 
2.3.; 
(c) vozila čiji je originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
onog tipa koji je obuhva ćen toč kom 2.3. dopune Dodatku 4. 
Prilogu I., uklju čujući, prema potrebi, oznaku originalnog zamjen ­
skog uređaja za kontrolu one čišćenja koji je pogodan za ugradbu 
na vozilo opremljeno ugra đenim dijagnosti čkim sustavom (OBD);  
(d) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te se informacije moraju nalaziti u katalogu proizvoda koje proiz ­
vođač vozila distribuira prodajnim mjestima.  
2.3. Proizvo đač vozila mora dostaviti potrebne podatke tehni čkoj službi 
i/ili tijelu za homologaciju tipa u elektroni čkom obliku koji omogu ­ 
ćava vezu izme đu odgovaraju ćih brojeva dijelova i odgovaraju će 
homologacijske dokumentacije.  
Ti podaci moraju sadržavati sljede će: 
(a) marku (marke) i tip (tipove) vozila,  
(b) marku (marke) i tip (tipove) originalnih zamjenskih ure đaja za 
kontrolu one čišćenja,  
(c) broj (brojeve) dijela (dijelova) originalnih zamjenskih ure đaja za 
kontrolu one čišćenja, ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
(d) homologacijski broj odgovaraju ćeg (odgovaraju ćih) tipa (tipova) 
vozila.  
3. OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE ZA ZASEBNU TEHNI ČKU JEDI­
NICU 
3.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja koji je u skladu s 
tipom homologiranim prema ovoj Uredbi kao zasebna tehni čka jedi­
nica nosi oznaku EZ homologacije.  
3.2. Ta se oznaka sastoji od pravokutnika oko malog slova „e”, iza kojeg 
slijedi razlikovni broj države članice koja je dodijelila EZ homologa ­
ciju u skladu sa sustavom broj čanog ozna čavanja iz Priloga VII. 
Direktivi 2007/46/EZ.  
Oznaka EZ homologacije tipa mora tako đer u blizini pravokutnika 
sadržavati „osnovni broj homologacije” iz 4. dijela broja homologacije 
određenog u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ, ispred kojeg je dvoz ­
namenkasti redosljedni broj koji je dodijeljen najnovijim ve ćim tehni­ 
čkim izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili ove Uredbe na dan 
dodjeljivanja EZ homologacije tipa za zasebnu tehni čku jedinicu. Za 
ovu Uredbu taj je redosljedni broj „00”.  
3.3. Oznaka EZ homologacije postavlja se na zamjenski ure đaj za kontrolu 
onečišćenja tako da je jasno čitljiva i neizbrisiva. Ona, kad je god 
moguće, treba biti vidljiva kada je zamjenski ure đaj za kontrolu one či­ 
šćenja ugra đen na vozilo.  
3.4. U Dodatku 3. ovom Prilogu nalazi se primjer oznake EZ homologa ­
cije. 
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI 
4.1. Zahtjevi za homologaciju zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja 
utvrđeni su u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a br. 103, uz iznimke 
navedene u odjeljcima 4.1.1. do 4.1.5.  
4.1.1. Upu ćivanje na „ispitni ciklus” u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom 
tipa I. / tipa 1. koji se koristi za izvornu homologaciju vozila.  
4.1.2. Izraz „katalizator” koji se upotrebljava u odjeljku 5. Pravilnika 
UNECE-a br. 103 tumač i se kao „ure đaj za kontrolu one čišćenja”. 
4.1.3. Regulirane onečišćujuće tvari na koje se upu ćuje u odjeljku 5.2.3. 
Pravilnika UNECE-a br. 103 moraju se zamijeniti svim one čišćujućim 
tvarima navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 
za zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja predvi đene za ugradnju 
na vozila homologirana u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
4.1.4. Upu ćivanje na norme za zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja 
predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s Uredbom 
(EZ) br. 715/2007., za zahtjeve s obzirom na trajnost i pripadaju će 
faktore pogoršanja odre đene u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103, smatra se upu ćivanjem na odgovaraju će zahtjeve navedene 
u Prilogu VII. ovoj Uredbi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5. Upu ćivanje na Dodatak 1. izjave o homologaciji u odjeljku 5.5.3. 
Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se upu ćivanjem na dopunu certi ­
fikata o EZ homologaciji koja se odnosi na informacije o OBD-u 
vozila (Dodatak 5. Prilogu I.).  
4.2. Za vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, ako su emisije 
NMHC-a izmjerene tijekom pokaznog ispitivanja novog originalnog 
katalizatora, u skladu sa stavkom 5.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 103, 
više od vrijednosti koje su izmjerene tijekom homologacije, razlika se 
mora dodati grani čnim vrijednostima OBD-a. Grani čne vrijednosti 
OBD-a navedene su u toč ki 2.3 Priloga XI. ovoj Uredbi.  
4.3. Revidirane granične vrijednosti OBD-a primjenjuju se tijekom ispiti ­
vanja kompatibilnosti OBD-a koja su određ ena u stavcima 5.5. do 
5.5.5. Pravilnika UNECE-a br. 103. Posebno, kad se primijeni preko ­
račenje dopušteno u stavku 1. Dodatka 1. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83.  
4.4. Zahtjevi za zamjenske sustave s periodi čnom regeneracijom  
4.4.1. Zahtjevi u pogledu emisija  
4.4.1.1. Vozilo ili vozila navedena u članku 11. stavku 3., opremljena zamjen ­
skim sustavima s periodi čnom regeneracijom tipa za koje je zatražena 
homologacija, moraju se podvrgnuti ispitivanjima opisanima u stavku 
3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 radi usporedbe njihova 
radnog u činka s istim vozilom opremljenim originalnim sustavom s 
periodičnom regeneracijom.  
4.4.1.2. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2. Odre đivanje osnove za uspore đivanje  
4.4.2.1. Vozilo mora biti opremljeno novim originalnim sustavom s perio ­
dičnom regeneracijom. Radni u činak tog sustava u pogledu emisija 
mora se odrediti u skladu s ispitnim postupkom utvr đenim u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.2.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2.2. Na zahtjev podnositelja zahtjeva za homologaciju zamjenskog 
sastavnog dijela, homologacijsko tijelo na nediskriminiraju ćoj osnovi 
stavlja na raspolaganje podatke navedene u to čkama 3.2.12.2.1.11.1. i 
3.2.12.2.6.4.1. opisnog dokumenta navedenog u Dodatku 3. Priloga I. 
ovoj Uredbi za svako ispitano vozilo.  
4.4.3. Ispitivanje ispušnih plinova sa zamjenskim sustavom s periodi čnom 
regeneracijom.  
4.4.3.1. Originalni sustav s periodi čnom regeneracijom ispitnih vozila mora se 
zamijeniti zamjenskim sustavom s periodi čnom regeneracijom. Radni 
učinak tog sustava u pogledu emisija određ uje se u skladu s ispitnim 
postupkom utvrđ enim u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i „ispitni ciklus” u 5. 
poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem 
tipa I. / tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje 
za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.3.2. Za određivanje faktora D zamjenskog sustava s periodi čnom rege­
neracijom može se upotrijebiti bilo koja od metoda ispitivanja 
motora na ispitnom ure đaju na koje se upu ćuje u toč ki 3. Priloga 
13. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.4. Drugi zahtjevi 
Zahtjevi iz stavaka 5.2.3., 5.3., 5.4. i 5.5. Pravilnika UNECE-a 
br. 103 primjenjuju se za zamjenske sustave s periodi čnom regenera ­
cijom. U tim se stavcima rije č „katalizator” tuma či kao „sustav s 
periodičnom regeneracijom”. Osim toga, iznimke za te stavke nave ­
dene u odjeljku 4.1. ovog Priloga tako đer se primjenjuju na sustav s 
periodičnom regeneracijom.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja mora biti jasno i 
neizbrisivo ozna čen imenom ili trgova čkom oznakom proizvo đača i 
popraćen sljedećim informacijama:  
(a) vozila (s godinom proizvodnje) za koja je zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja homologiran, uklju čujući, kad je primjenjivo, 
oznaku koja pokazuje je li zamjenski ure đaj za kontrolu one či­ 
šćenja prikladan za ugradbu na vozilo koje je opremljeno 
sustavom OBD-a;  
(b) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te informacije moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koje proiz ­
vođač zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja distribuira 
prodajnim mjestima.  
6. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju se u 
skladu s odredbama propisanima u članku 12. Direktive 2007/46/EZ.  
6.2. Posebne odredbe 
6.2.1. Provjere na koje se upu ćuje u toč ki 2.2. Priloga X. Direktivi 
2007/46/EZ uklju čuju provjeru sukladnosti s karakteristikama koje 
su utvrđene u članku 2. toč ki 8. ove Uredbe.  
6.2.2. Za primjenu članka 12. stavka 2. Direktive 2007/46/EZ mogu se 
provesti ispitivanja opisana u odjeljku 4.4.1. ovog Priloga i u odjeljku 
5.2. Pravilnika UNECE-a br. 103 (zahtjevi s obzirom na emisije). U 
tom slučaju, nositelj homologacije može zatražiti, kao drugu mogu ć­
nost, da se kao osnova za usporedbu ne upotrijebi originalni ure đaj za 
kontrolu one čišćenja, već zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
koji je bio upotrijebljen tijekom homologacijskih ispitivanja (ili 
drugi uzorak za koji je dokazana sukladnost s homologiranim 
tipom). Vrijednosti emisija izmjerenih na verificiranom uzorku ne 
smiju prelaziti u prosjeku više od 15 % srednje vrijednosti izmjerene 
na referentnom uzorku.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
Dodatak 1. 
OBRAZAC 
Opisni dokument br. … 
o EZ homologaciji tipa zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja 
Sljedeći podaci, ako se primjenjuju, moraju biti dostavljeni u tri primjerka s 
popisom priloženih dokumenata. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnome 
mjerilu i dovoljno detaljni na formatu A4 ili u mapi tog formata. Ako su prilo ­ 
žene fotografije, moraju biti dovoljno detaljne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko 
upravljanje, moraju se dostaviti podaci o njihovim radnim zna čajkama.  
0. OP ĆI PODACI  
0.1. Marka (trgovački naziv proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
0.2.1. Trgova čko ime (imena), ako postoji: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
Ime i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji: …  
0.7. U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i nač in 
postavljanja oznake EZ homologacije tipa: …  
0.8. Adrese proizvodnih pogona: …  
1. OPIS UREĐAJA 
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Crte ži zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u kojima su posebno 
navedene sve karakteristike na koje se upu ćuje u toč ki 8. članku 2. ove 
Uredbe: … 
1.3. Crte ži tipa ili tipova vozila za koja je predvi đen zamjenski ure đaj za 
kontrolu one čišćenja: …  
1.3.1. Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) koji ozna čuju tipove motora i vozila: 
… 
1.3.2. Je li predviđeno da je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja sukladan 
zahtjevima za OBD (da/ne) (  1 ) 
1.4. Opis i nacrti koji prikazuju položaj zamjenskog ure đaja za kontrolu one či­ 
šćenja u odnosu na ispušnu granu (ispušne grane) motora: …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
Dodatak 2. 
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI 
(Najveći format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI 
Žig homologacijskog tijela 
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), …, 
— proširenju EZ homologacije (  2 ), …, 
— odbijanju EZ homologacije (  3 ), …, 
— Povla čenju EZ homologacije tipa ( 4 ), …, 
tipa sastavnog dijela / zasebne tehni čke jedinice (  5 ) 
s obzirom na Uredbu (EZ) br. 715/2007, kako je provedena Uredbom (EU) 
2017/1151. 
Uredba (EZ) br. 715/2007 ili Uredba (EU) 2017/1151 kako je zadnje izmijenjena 
… 
Broj EZ homologacije tipa: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I. 
0.1. Marka (trgovačko ime proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na sastavnom dijelu / 
zasebnoj tehni čkoj jedinici (  6 ): … 
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.7. U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i nač in 
postavljanja oznake EZ homologacije tipa: …  
0.8. Ime (imena) i adresa (adrese) proizvodnog pogona: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 3 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 4 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 5 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 6 ) Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, 
sastavnog dijela ili zasebne tehnič ke jedinice na koje se odnosi ovaj certifikat o homo ­
logaciji, takvi se znakovi u dokumentu zamjenjuju znakom:„?” (npr. ABC??123??).
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
ODJELJAK II. 
1. Dodatne informacije  
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Tip (tipovi) vozila za koja je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
podoban kao zamjenski dio: …  
1.3. Tip (tipovi) vozila na kojima je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
ispitan: …  
1.3.1. Je li dokazana sukladnost ure đaja za kontrolu one čišćenja sa zahtjevima 
za OBD (da/ne) (  1 ): … 
2. Tehni čka slu žba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum ispitnog izvješ ća: … 
4. Broj ispitnog izvješ ća: … 
5. Primjedbe: … 
6. Mjesto: … 
7. Datum: … 
8. Potpis: … 
Prilozi: Opisna dokumentacija.  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
Dodatak 3. 
Primjer oznake EZ homologacije  
(vidjeti toč ku 3.2. ovog Priloga)
  
Gore prikazana homologacijska oznaka pri čvršćena na sastavni dio zamjenskog 
uređaja za kontrolu one čišćenja pokazuje da je odgovaraju ći tip homologiran u 
Francuskoj (e2) u skladu s ovom Uredbom. Prve dvije znamenke homologacij ­
skog broja (00) pokazuju da je dio homologiran u skladu s ovom Uredbom. 
Sljedeće četiri znamenke (1234) dodijelilo je homologacijsko tijelo zamjenskom 
uređaju za kontrolu one čišćenja kao osnovni broj homologacije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
PRILOG XIV. 
Pristup informacijama povezanima s ugrađenim dijagnosti čkim sustavima 
(OBD) vozila i informacijama za popravak i održavanje vozila  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvrđ uju tehnič ki zahtjevi za pristup informacijama 
povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavom vozila (OBD) i informa ­
cijama za popravak i održavanje vozila.  
2. ZAHTJEVI 
2.1. Informacije povezane s OBD sustavom vozila te za popravak i održavanje 
vozila koje su dostupne na internetskim stranicama moraju slijediti tehni čke 
specifikacije iz OASIS dokumenta SC2-D5, Format informacija za 
popravak automobila, verzija 1.0, 28. svibnja 2003. (  1 ) i iz odjeljaka 3.2., 
3.5. (osim 3.5.2.), 3.6., 3.7. i 3.8. dokumenta OASIS SC1-D2, Specifikacije 
zahtjeva za popravak automobila, verzija 6.1 od 10.1.2003. (  2 ), upotreblja ­
vajući samo slobodno dostupne formate za tekst i grafiku ili formate koje je 
moguće pregledati i ispisati samo uporabom uobi čajenih programskih 
rješenja koja su slobodno dostupna, jednostavno se instaliraju i rade na 
operativnim ra čunalnim sustavima koji se uobi čajeno upotrebljavaju. Kad 
je moguće, ključne riječi metapodataka moraju biti u skladu s normom ISO 
15031–2. Takve informacije moraju biti dostupne u svakom trenutku, osim 
u razdoblju održavanja internetske stranice. Svatko tko želi dobiti pravo 
umnožavanja ili ponovne objave informacija treba pregovarati izravno s 
odgovaraju ćim proizvo đačem. Informacije koje se odnose na materijale za 
obuku tako đer moraju biti dostupne, ali se mogu dati i putem drugih 
medija, a ne samo na internetskim stranicama.  
Informacije o svim dijelovima vozila kojima je vozilo izvorno opremljeno, 
određeno identifikacijskom oznakom vozila (VIN) i svim drugim dodatnim 
kriterijima kao što su razmak osovina, snaga motora, razina opreme ili 
dodatna oprema, i koji se mogu zamijeniti zamjenskom dijelovima koje 
nudi proizvo đač svojim ovlaštenim servisima ili trgovcima ili tre ćim 
osobama upu ćivanjem na broj dijela originalne opreme (oznaka OE), 
moraju biti dostupne u bazi podataka koja je lako dostupna neovisnim 
operatorima.  
Ta baza podatka mora sadržavati VIN, oznake OE dijelova, nazive OE 
dijelova, podatke o valjanosti (po četak i kraj valjanosti), upute za ugradnju 
i, prema potrebi, bitne karakteristike.  
Informacije u bazi podatka moraju se redovito ažurirati. Ažuriranje obuh ­
vaća posebno sve preinake koje se odnose na pojedina čna vozila nakon 
njihove proizvodnje ako se te informacije šalju ovlaštenim trgovcima.  
2.2. Pristup sigurnosnim zna čajkama vozila koje upotrebljavaju ovlašteni proda ­
vači i servisne radionice mora biti omogu ćen neovisnim operatorima pod 
zaštitom sigurnosne tehnologije u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
i. podaci se razmjenjuju uz osiguravanje povjerljivosti, cjelovitosti i 
zaštite od umnožavanja;  
ii. upotrebljava se norma https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Dostupno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/ 
Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Dostupno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
iii. upotrebljavaju se sigurnosni certifikati u skladu s normom ISO 20828 
za uzajamnu autentifikaciju neovisnih subjekata i proizvo đača; 
iv. tajni ključ neovisnog operatora mora biti zašti ćen sigurnom ra čunalnom 
opremom.  
Forum o pristupu informacijama o vozilima iz članka 13. stavka 9. odredit 
će parametre za ispunjavanje tih zahtjeva u skladu sa sadašnjim stanjem 
tehnologije.  
Neovisni operater mora biti odobren i ovlašten u tu svrhu na temelju 
dokumentacije koja pokazuje da zakonito posluje i da nije bio osu đivan 
za relevantne kriminalne radnje.  
2.3. Reprogramiranje kontrolnih jedinica mora se provoditi u skladu s normom 
ISO 22900 ili SAE J2534, bez obzira na datum homologacije. Za validaciju 
kompatibilnosti specifi čne aplikacije pojedinoga proizvo đača i komunikacij ­
skih priklju čaka vozila (VCI) sukladnih s normom ISO 22900 ili SAE 
J2534, proizvo đač može predložiti validaciju neovisno razvijenog VCI-ja 
ili dati informacije potrebne proizvo đaču VCI-ja da samostalno provede 
takvu validaciju te mu posuditi svu za to posebnu opremu. Uvjeti iz 
članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 715/2007 primjenjuju se za naknade 
za takvu validaciju ili za potrebne informacije i opremu.  
2.4. Svi kodovi grešaka povezanih s emisijama moraju biti u skladu s Dodatkom 
1. Prilogu XI. 
2.5. Za pristup informacijama povezanima s OBD sustavom vozila te informa ­
cijama za popravak i održavanje vozila koje se ne odnose na sigurnosna 
područja vozila, za registraciju neovisnog operatora za uporabu proizvo đa­ 
čeve internetske stranice zahtijevaju se samo informacije koje su potrebne 
za potvrđivanje na čina plaćanja za informacije. Za informacije koje se 
odnose na pristup sigurnosnim podru čjima vozila, neovisni operator predo ­ 
čuje certifikat o sukladnosti s normom ISO 20828 kojim identificira sebe i 
organizaciju kojoj pripada, a proizvo đač odgovara vlastitim certifikatom o 
sukladnosti s normom ISO 20828 kojim neovisnom operatoru potvr đuje da 
pristupa službenoj stranici željenog proizvo đača. Obje stranke moraju voditi 
zapisnike o svim takvim transakcijama koji sadržavaju podatke o vozilima i 
promjene na vozilima obavljene u okviru ove odredbe.  
2.6. U slu čaju da informacije povezane s OBD sustavom vozila te informacije 
za popravak i održavanje koje su dostupne na internetskoj stranici proizvo ­ 
đača ne sadržavaju odre đene bitne informacije koje bi omogu ćile odgova ­
rajuću konstrukciju i proizvodnju sustava na alternativna goriva za 
naknadnu ugradbu, tada se svim zainteresiranim proizvo đačima sustava 
na alternativna goriva za naknadnu ugradnju mora omogu ćiti pristup poda ­
cima zahtijevanim u to čkama 0., 2. i 3. Dodatka 3. Prilogu I., uz izravno 
obraćanje proizvo đaču s takvim zahtjevom. Podaci za kontakt za tu svrhu 
moraju se jasno navesti na internetskoj stranici proizvo đača, a informacije 
se moraju u činiti dostupnima u roku od 30 dana. Takve informacije 
potrebno je osigurati samo za sustave na alternativna goriva za naknadnu 
ugradbu na koja se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 (  1 ) ili za 
sastavne dijelove za naknadnu ugradnju za alternativna goriva koji čine 
dio sustava na koje se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 te ih je  ▼B 
( 1 ) SL L 323, 7.11.2014., str. 91.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
potrebno osigurati samo na zahtjev u kojem je jasno određ ena toč na speci­
fikacija modela vozila za koji se zahtijeva informacija i koji posebno potvr ­ 
đuje da su informacije potrebne za razvoj sustava na alternativna goriva za 
naknadnu ugradnju ili njihovih sastavnih dijelova na koje se primjenjuje 
Pravilnik UNECE-a br. 115.  
2.7. Proizvo đači na svojim internetskim stranicama koje sadržavaju informacije 
za popravak moraju navesti homologacijski broj po modelu.  
2.8. Proizvo đači određuju razumne i razmjerne cijene za satni, dnevni, mjese čni, 
godišnji pristup ili cijenu za pojedina čni pristup svojim internetskim stra ­
nicama s podacima za popravak i održavanje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
Dodatak 1
  
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
PRILOG XV.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
PRILOG XVI. 
ZAHTJEVI ZA VOZILA KOJA UPOTREBLJAVAJU REAGENS U 
SASTAVU ZA NAKNADNU OBRADU ISPUŠNIH PLINOVA  
1. Uvod 
Ovim se Prilogom utvrđ uju zahtjevi za vozila koja za smanjivanje 
emisija upotrebljavaju reagens u sustavu za naknadnu obradu ispušnih 
plinova. Svako upu ćivanje u ovom Prilogu na spremnik za reagens 
tumač i se kao da se primjenjuje na ostale spremnike u koje je pohranjen 
reagens. 
1.1. Kapacitet spremnika za reagens mora biti takav da puni spremnik za 
reagens nije potrebno dopunjavati tijekom prosje čne autonomije od 5 
punih spremnika za gorivo ako se spremnik za reagens može lako 
dopuniti (npr. bez upotrebe alata i potrebe za uklanjanjem unutarnje 
opreme vozila; otvaranje unutarnjeg pretinca u svrhu omogu ćivanja 
dopunjavanja reagensa ne smatra se uklanjanjem unutarnje opreme). 
Ako se smatra da se spremnik za reagens ne može lako nadopuniti 
kako je prethodno opisano, minimalni kapacitet spremnika reagensa 
mora biti jednak barem prosje čnoj autonomiji od 15 punih spremnika 
za gorivo. Me đutim, u slu čaju da u skladu sa stavkom 3.5. proizvo đač 
odabere da se sustav za upozoravanje aktivira prije nego što se isprazni 
spremnik za reagens na udaljenosti koja ne smije biti manja od 2 400 km, 
ne primjenjuju se navedena ograni čenja minimalnog kapaciteta sprem ­
nika za reagens.  
1.2. U kontekstu ovog Priloga smatra se da se pojam „prosje čna autonomija” 
temelji na potrošnji goriva ili reagensa tijekom ispitivanja tipa 1. prove ­
denog u svrhu odre đivanja autonomije spremnika za gorivo ili spremnika 
za reagens.  
2. Prikaz količine reagensa  
2.1. Na ploči s instrumentima vozila nalazi se indikator koji obavještava 
vozača kad je razina reagensa ispod grani čne vrijednosti navedene u 
stavku 3.5.  
3. Sustav za upozoravanje voza ča 
3.1. Vozilo sadržava sustav za upozoravanje koji se sastoji od vizualnih 
upozorenja kojim se upozorava voza ča ako se utvrdi nepravilnost u 
doziranju reagensa, npr. previsoka razina emisija, preniska razina 
reagensa, prekinuto doziranje reagensa ili problem kvalitete reagensa 
koja nije proizvo đačevim specifikacijama. Sustav za upozoravanje 
može imati i ure đaj za zvu čno upozoravanje voza ča. 
3.2. Signal sustava za upozoravanje sve je intenzivniji što je reagensa manje. 
Najviši mu je stupanj upozorenje voza ču koje nije mogu će jednostavno 
isključiti ili zanemariti. Ne smije postojati mogu ćnost da se sustav 
isključi prije nego što se reagensa dopuni.  
3.3. Kao vizualno upozorenje prikazuje se poruka koja ozna čuje nisku razinu 
reagensa. To upozorenje ne smije biti isto upozorenje kao ono koje se 
primjenjuje za potrebe ugrađ enog dijagnosti čkog sustava ili drugog 
održavanja motora. Upozorenje je dovoljno jasno da voza č shvati da 
je razina reagensa niska (npr. „niska razina uree”, „niska razina 
AdBlue” ili „reagens nizak”).  
3.4. Sustav za upozoravanje u po četku ne mora djelovati kontinuirano, me đu­
tim, upozorenje se treba postupno poja čavati tako da postaje kontinui ­
rano kako se razina reagensa približava to čki u kojoj se uklju čuje sustav  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
za prinudu voza ča iz toč ke 8. Prikazuje se izri čito upozorenje (npr. 
„dopunite ureu”, „dopunite AdBlue”, „dopunite reagens”). Kontinuiran 
rad sustava za upozoravanje mogu privremeno prekinuti drugi signali 
upozorenja pod uvjetom da su ta upozorenja važne poruke koje se 
odnose na sigurnost.  
3.5. Sustav za upozoravanje aktivira se na udaljenosti koja odgovara auto ­
nomiji od najmanje 2 400 km prije nego što se isprazni spremnik za 
reagens ili, u skladu s odabirom proizvo đača, najkasnije kad razina 
reagensa u spremniku dosegne jednu od sljede ćih razina:  
(a) razina koja se smatra dovoljnom za vožnju 150 % prosje čne auto­
nomije s punim spremnikom za gorivo; ili  
(b) 10 % kapaciteta spremnika za reagens,  
ovisno što nastupi prije.  
4. Prepoznavanje neispravnog reagensa  
4.1. Vozilo mora raspolagati na činom za otkrivanje prisutnosti reagensa koji 
ne odgovara karakteristikama prema proizvo đačevoj deklaraciji navede ­
nima u Dodatku 3. Priloga I.  
4.2. Ako reagens u spremniku ne odgovara minimalnim zahtjevima prema 
proizvođačevoj deklaraciji, sustav za upozoravanje voza ča iz stavka 3. 
mora se uklju čiti i prikazati poruku s odgovaraju ćim upozorenjem (npr. 
„otkrivena pogrešna urea”, „otkriven pogrešni AdBlue” ili „otkriven 
pogrešni reagens”). Ako se kvaliteta reagensa ne popravi unutar 
50 km vožnje od uklju čivanja sustava za upozoravanje, primjenjuju se 
zahtjevi za prinudu voza ča iz stavka 8.  
5. Pra ćenje potrošnje reagensa  
5.1. Vozilo mora raspolagati na činom za utvrđ ivanje potrošnje reagensa i 
omogućavanjem da se podacima o potrošnji pristupi vanjskim ure đajem.  
5.2. Prosje čna potroš nja reagensa i prosje čna zahtijevana potrošnja reagensa 
sustava motora dostupne su putem serijskog su čelja normiranog dijagno ­
stičkog konektora. Podaci su raspoloživi za prethodnih 2 400 kilometara 
rada vozila.  
5.3. Za praćenje potrošnje reagensa prate se barem sljede ći parametri vozila:  
(a) razina reagensa u spremniku vozila; i  
(b) protok reagensa ili ubrizgavanje reagensa, koliko je tehni čki moguće 
blizu toč ke ubrizgavanja u sustav za naknadnu obradu ispušnih 
plinova.  
5.4. Ako do đe do odstupanja za više od 50 % od prosječ ne potrošnje 
reagensa i prosje čne zahtijevane potrošnje reagensa sustava motora u 
razdoblju od 30 minuta rada, aktivira se sustav za upozoravanje 
vozača iz stavka 3., koji prikazuje poruku s odgovaraju ćim upozorenjem 
(npr. „neispravnost u doziranju uree”, „neispravnost u doziranju 
AdBlue” ili „neispravnost u doziranju reagensa”). Ako se potrošnja 
reagensa ne popravi tijekom 50 km od uklju čivanja sustava upozorenja, 
primjenjuju se zahtjevi za prinudu voza ča iz stavka 8.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5. U slu čaju prekida doziranja reagensa uklju čuje se sustav za upozora ­
vanje voza ča iz stavka 3. koji prikazuje poruku s odgovaraju ćim upozo ­
renjem. Ako sustav motora prekine doziranje reagensa zato što je radno 
stanje vozila takvo da vrijednosti emisija ne zahtijevaju doziranje 
reagensa, aktivacija sustava za upozoravanje kako je opisana u stavku 3. 
smije se izostaviti pod uvjetom da je proizvo đač jasno obavijestio homo ­
logacijsko tijelo kad se primjenjuju takvi radni uvjeti. Ako se doziranje 
reagensa ne ispravi tijekom 50 km od uklju čivanja sustava upozorenja, 
primjenjuju se zahtjevi za prinudu voza ča iz stavka 8.  
6. Pra ćenje emisija NO  X 
6.1. Umjesto zahtjeva za nadzor iz to čaka 4. i 5., proizvo đači mogu izravno 
upotrebljavati senzore za ispušne plinova za otkrivanje prekomjerne 
razine NO  x u ispušnim plinovima. 
6.2. Proizvo đač dokazuje da se pri uporabi senzora iz stavka 6.1. i svih 
drugih senzora na vozilu uklju čuje sustav za upozoravanje voza ča iz 
stavka 3., prikazuje poruka s odgovaraju ćim upozorenjem (npr. „previ ­
soke emisije – provjerite ureu”, „previsoke emisije – provjerite AdBlue”, 
„previsoke emisije – provjerite reagens”) i, kad nastupe okolnosti iz 
stavaka 4.2., 5.4. ili 5.5., uklju čuje sustav za prinudu voza ča iz 
stavka 8.3.  
Za potrebe ovog stavka pretpostavlja se da se te okolnosti javljaju ako 
su prekora čene primjenjive grani čne vrijednosti OBD-a za NO  x utvrđ ene 
u tablicama u stavku 2.3 Priloga XI.  
Emisije du šikovih oksida tijekom ispitivanja radi dokazivanja suklad ­
nosti s tim zahtjevima ne smiju biti za više od 20 % ve će od grani čnih 
vrijednosti OBD-a.  
7. Pohranjivanje informacija o kvarovima  
7.1. Svako upućivanje na ovaj stavak znač i da se pohranjuje neizbrisivi 
identifikator parametra (PID) kojim se bilježe razlog za uključ ivanje i 
udaljenost koju je vozilo prešlo tijekom dok je sustav za prinudu bio 
aktivan. Vozilo čuva zapis s PID-om najmanje 800 dana ili 30 000 km 
rada vozila. Na zahtjev generi čkog alata za skeniranje PID je dostupan 
putem serijskog su čelja normiranog dijagnosti čkog konektora u skladu s 
odredbama stavka 2.3. Dodatka 1. Prilogu XI. Informacije pohranjene u 
PID-u povezuju se s ukupnim razdobljem rada vozila tijekom kojeg su 
se pojavile s toč nošću koja nije manja od 300 dana ili 10 000 km.  
7.2. Na neispravnosti u sustavu za doziranje reagensa koje se pripišu tehni ­ 
čkim nedostacima (npr. mehani čki ili elektri čni kvar) tako đer se primje ­
njuju zahtjevi povezani s OBD-om navedeni u Prilogu XI.  
8. Sustav za prinudu voza ča 
8.1. Vozilo sadržava sustav za prinudu voza ča kako bi se osiguralo da vozilo 
uvijek radi s ispravnim sustavom za kontrolu emisija. Sustav za prinudu 
vozača konstruira se tako da osigurava da vozilo ne može raditi s 
praznim spremnikom reagensa.  
8.2. Sustav za prinudu aktivira se najkasnije:  
(a) u slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira najmanje 2 400 km 
prije no što se o čekuje da će se isprazniti spremnik za reagens, kad 
razina reagensa u spremniku dosegne razinu koja se smatra 
dovoljnom za prosje čnu autonomiju vozila s punim spremnikom 
goriva;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
(b) u slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira na razini opisanoj u 
stavku 3.5.(a), kad razina reagensa u spremniku dosegne razinu koja 
se smatra dovoljnom za 75 % prosje čne autonomije vozila s punim 
spremnikom goriva; ili  
(c) u slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira na razini opisanoj u 
stavku 3.5.(b), kad razina reagensa u spremniku dosegne 5 % kapa ­
citeta;  
(d) u slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira prije dostizanja 
razina opisanih u stavcima 3.5.(a) i 3.5.(b), ali manje od 2 400 km 
prije no što bi se ispraznio spremnik za reagens, ovisno koja od 
razina opisana u toč kama (b) ili (c) ovog stavka nastupi ranije.  
U slučaju opisanom u stavku 6.1. sustav se aktivira kad se jave nepra ­
vilnosti opisane u stavku 4. ili 5. ili razine dušikovih oksida opisane u 
stavku 6.2. 
Ako se utvrdi da je spremnik za reagens prazan ili ako se utvrde nepra ­
vilnosti iz stavka 4., 5. ili 6., po činju se primjenjivati zahtjevi za pohra ­
njivanje informacija o kvarovima iz stavka 7.  
8.3. Proizvo đač bira vrstu sustava za prinudu koji ć e ugraditi. Mogu ći sustavi 
opisani su u stavcima 8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. i 8.3.4.  
8.3.1. Pristup „nemogućnost ponovnog pokretanja motora nakon isteka odbro ­
javanja” omogu ćava ograni čavanje broja ponovnih pokretanja ili kilome ­
tara vožnje nakon uklju čivanja sustava za prinudu. Pokretanja motora 
koja zapo čne upravlja čki sustav vozila, poput start-stop sustava, nisu 
uključena u to odbrojavanje.  
8.3.1.1. U slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira najmanje 2 400 km 
prije no što se o čekuje da će se isprazniti spremnik za reagens, ili kad se 
jave nepravilnosti opisane u stavku 4. ili 5. ili razine dušikovih oksida 
opisane u stavku 6.2., ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se 
odmah nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom 
za vožnju prosje čne autonomije vozila s punim spremnikom nakon akti ­
viranja sustava za prinudu.  
8.3.1.2. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u 
stavku 8.2.(b), ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se odmah 
nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom za 
vožnju 75 % prosje čne autonomije vozila s punim spremnikom nakon 
aktiviranja sustava za prinudu.  
8.3.1.3. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u 
stavku 8.2.(c), ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se odmah 
nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom za 
vožnju prosje čne autonomije vozila s kapacitetom spremnika za 
reagens od 5 % nakon aktiviranja sustava za prinudu.  
8.3.1.4. Uz to, ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se u trenutku kad se 
isprazni spremnik za reagens, ako do toga do đe prije situacija iz stavka 
8.3.1.1, 8.3.1.2. ili 8.3.1.3.  
8.3.2. Sustav „nemogu ćnost pokretanja nakon dopune goriva” djeluje tako da 
nije mogu će pokrenuti vozilo nakon dopune goriva ako se uklju čio 
sustav prinude.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3. Pristup „zaklju čavanja spremnika za gorivo” spre čava dopunu goriva u 
vozilo zaklju čavanjem mehanizma otvora za punjenje goriva nakon 
uključenja sustava za prinudu. Sustav za zaklju čavanje mora biti 
dovoljno robustan da se sprije če nedopušteni zahvati na njemu.  
8.3.4. Pristup „ograničenja učinkovitosti” ograni čuje brzinu vozila nakon uklju ­ 
čenja sustava za prinudu. Razina ograni čenja brzine uo čljiva je voza ču i 
znatno smanjuje najve ću brzinu vozila. To ograni čenje počinje djelovati 
postupno ili nakon pokretanja motora. Neposredno prije spre čavanja 
ponovnog pokretanja motora ograni čena brzina vozila ne smije biti 
veća od 50 km/h.  
8.3.4.1. U slučaju kad se sustav za upozoravanje aktivira najmanje 2 400 km 
prije no što se o čekuje da će se isprazniti spremnik za reagens, ili kad se 
jave nepravilnosti opisane u stavku 4. ili 5. ili razine dušikovih oksida 
opisane u stavku 6.2., ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se 
odmah nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom 
za vožnju prosje čne autonomije vozila s punim spremnikom nakon akti ­
viranja sustava za prinudu.  
8.3.4.2. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u 
stavku 8.2.(b), ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se odmah 
nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom za 
vožnju 75 % prosje čne autonomije vozila s punim spremnikom nakon 
aktiviranja sustava za prinudu.  
8.3.4.3. U slučaju kad se sustav za prinudu aktivira na razini opisanoj u 
stavku 8.2.(c), ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se odmah 
nakon što vozilo prije đe udaljenost koja se smatra dovoljnom za 
vožnju prosje čne autonomije vozila s kapacitetom spremnika za 
reagens od 5 % nakon aktiviranja sustava za prinudu.  
8.3.4.4. Uz to, ponovna pokretanja motora onemogu ćuju se u trenutku kad se 
isprazni spremnik za reagens, ako do toga do đe prije situacija iz stavka 
8.3.4.1, 8.3.4.2. ili 8.3.4.3.  
8.4. Nakon što sustav za prinudu onemogu ći ponovno pokretanje motora, 
sustav se deaktivira samo ako se uklone nepravilnosti utvr đene u 
stavku 4., 5. ili 6. ili ako količ ina reagensa dodana u vozilo ispunjava 
barem jedan od sljede ćih kriterija:  
(a) dodana je razina koja se smatra dovoljnom za vožnju 150 % 
prosječne autonomije s punim spremnikom za gorivo; ili  
(b) dodana razina reagensa je najmanje 10 % kapaciteta spremnika za 
reagens. 
Nakon popravka radi uklanjanja kvara zbog kojeg se aktivirao OBD u 
skladu sa stavkom 7.2., sustav za prinudu može se ponovno inicijalizirati 
(vratiti u po četno stanje) putem serijskog su čelja OBD-a (npr. generi ­ 
čkim alatom za skeniranje) kako bi se omogu ćilo ponovno pokretanje 
vozila u svrhu samodijagnoze. Vozilo se vozi najviše 50 km da bi se 
provjerila uspješnost popravka. Sustav za prinudu potpuno se reaktivira 
ako nakon provjere kvar i dalje bude prisutan.  
8.5. Sustav za upozoravanje voza ča iz stavka 3. treba prikazati poruku koja 
jasno pokazuje:  
(a) broj preostalih ponovnih pokretanja vozila i/ili preostalu udaljenost; i  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
(b) uvjete pod kojima je vozilo mogu će ponovno pokrenuti.  
8.6. Sustav za prinudu voza ča isključuje se nakon prestanka postojanja uvjeta 
za njegovo uklju čivanje. Sustav za prinudu ne isklju čuje se automatski 
sve dok razlog za njegovo uklju čenje nije uklonjen.  
8.7. Detaljne pisane informacije kojima se u cijelosti opisuju karakteristike 
ispravnog rada sustava za prinudu voza ča moraju se dostaviti homolo ­
gacijskom tijelu u vrijeme homologacije.  
8.8. U okviru zahtjeva za homologaciju na temelju ove Uredbe proizvo đač 
mora dokazati rad sustava za upozoravanje i sustava za prinudu voza ča. 
9. Zahtjevi u pogledu informacija  
9.1. Proizvo đač svim vlasnicima novih vozila dostavlja jasne pisane infor ­
macije o sustavu za kontrolu emisija. U njima se navodi da u slu čaju 
neispravnosti sustava za kontrolu emisija sustav za upozoravanje voza ča 
obavješć uje vozača o tom problemu i da zbog toga sustav za prinudu 
vozača u naknadno spre čava pokretanje vozila.  
9.2. U uputama se navode zahtjevi koje treba poštovati kako bi se vozilo 
pravilno upotrebljavalo i održavalo, uklju čujući ispravnu upotrebu potro ­ 
šnih reagensa.  
9.3. U uputama se navodi treba li voza č vozila dopunjavati potrošne reagense 
između uobičajenih intervala održavanja. Navodi se i na čin na koji 
vozač treba dopuniti spremnik za reagens. Usto, navodi se i vjerojatna 
potrošnja reagensa za taj tip vozila i koliko ga je često potrebno dopu ­
njavati.  
9.4. U uputama se navodi da su uporaba i dopunjavanje potrebnog reagensa 
ispravnih svojstava obvezni da bi vozilo bilo u skladu s certifikatom o 
sukladnosti izdanom za taj tip vozila.  
9.5. U uputama se navodi da uporaba vozila koje ne troši reagens može biti 
kazneno djelo ako je reagens potreban za smanjenje emisija.  
9.6. U uputama se objašnjava na čin djelovanja sustava za upozoravanje 
vozača i sustava za prinudu voza ča. Usto, objašnjavaju se posljedice 
neobraćanja pozornosti na sustav za upozoravanje voza ča i nedopunja ­
vanja reagensa.  
10. Radni uvjeti sustava za naknadnu obradu  
Proizvođači osiguravaju da sustav za kontrolu emisija djelotvorno 
kontrolira emisije u svim uvjetima okoline, posebno na niskim tempera ­
turama. To uklju čuje mjere za spre čavanje potpunog smrzavanja 
reagensa tijekom parkiranja u trajanju od do 7 dana na 258 K (– 15 °C) 
s 50 % punim spremnikom reagensa. Ako je reagens smrznut, proiz ­
vođač osigurava da će reagens unutar 20 minuta od pokretanja vozila na 
258 K (– 15 °C), izmjerenih u spremniku za reagens vozila, biti u 
tekućem stanju i spreman za uporabu.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
PRILOG XVII. 
IZMJENE UREDBE (EZ) BR. 692/2008  
1. Dodatak 3. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
a) Točke od 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju, ili drugi na čin identifikacije):  ”  
b) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............. kW pri ............ min  –1 
(proizvođačeva deklarirana vrijednost)”  
c) Točka 3.2.2.2. postaje toč ka 3.2.2.1.1. i glasi kako slijedi:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin:  ”  
d) Točka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod /sustav pumpa-brizgaljka / distri ­
bucijska pumpa itd.):  ”  
e) Točka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa”  
f) Točka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
g) Točka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava” 
h) Točke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
i) Točka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  ”  
j) Točke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
k) Točka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke”  
l) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u drugim 
točkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator ” 
m) Točke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se  
n) Točke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori 
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Mjesto:  
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije:  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
o) Točke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / 
kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (nazna čiti za svaki EGR 
sustav, npr. niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: 
da/ne (  1 )” 
p) Točke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparivanjem (samo 
motori na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih ispara- 
vanjem:  
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog ugljena:  g  
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i 
materijalu (samo motori na benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika 
i ispušnog sustava:  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) Točke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se 
r) Točke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. mijenjaju broj i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka filtra čestica:  
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
s) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav:  ”  
t) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u 
nastavku navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih 
ciklusa na ispitnom ure đaju između dvaju ciklusa kad 
nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgova ­
raju ispitivanju tipa 1. (razmak ‚D’ na slici 
A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu 
XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. u 
Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je 
primjenjivo)):  
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (Navesti primjenjivi postu ­
pak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a 
br. 83):  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za određ ivanje broja ciklusa 
između dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze:  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se 
zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak 
itd.):  
3.2.12.2.10.5. Opis metode za optere ćenje sustava u ispitnom 
postupku opisanom u stavku 3.1. Priloga 13. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83:  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense 
(navesti informacije za svaku zasebnu jedinicu) da/ne 
( 1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: … 
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju 
(ako je primjenljivo):  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa: (opis i mjesto)  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1. Kapacitet: … 
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili crtež  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tip: … 
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka za dodavanje reagensa (marka, tip i lokaci ­
ja): …”  
u) Točka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
v) Točka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
w) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
x) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS” 
y) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
z) Točka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis ure đaja za pohranjivanje energije: (REES, kondenzator, 
zamašnjak/generator)”  
aa) Točka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: .............................. (za REESS: napon i kapacitet u 
Ah u dva sata, za kondenzator: J, ............................. )”  
bb) Točka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
cc) Točka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za određ ivanje emisija CO  2 / 
potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elektri čne autono ­
mije i detaljne informacije o ekoinovacijama (ako je primjenjivo)(  o )” 
dd) Točka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/e”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri mjenja ča 
Mjenjač Unut arnji prijenosni 
omjeri mjenja ča (prije­
nosni omjeri izme đu 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) pogonske osovine 
(prijenosni omjeri izme đu 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupn i prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT 
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT ” 
ff) Točke 6.6. do 6.6.3. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kota či 
6.6.1. Kombinacije guma/kotač 
6.6.1.1. Osovine  
6.6.1.1.1. Osovina 1:  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2. Osovina 2:  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1:  
6.6.2.2. Osovina 2:  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača 
vozila:  kPa”  
gg) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju oznaka iz dijela C Priloga II. Direktivi 
2007/46/EZ:  ”  
2. U tablici 1. Dodatka 6. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 retci od ZD do ZL 
te ZX i ZY mijenjaju se kako slijedi: 
„ZD Euro 6c Euro 6-2 M, N1 razred I PI, CI 31.8.2018. 
ZE Euro 6c Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 31.8.2019.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2019. 
ZG Euro 6d-TEMP Euro 6-2 M, N1 razred I PI, CI 31.8.2018. 
ZH Euro 6d-TEMP Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 31.8.2019. 
ZI Euro 6d-TEMP Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2019. 
ZJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 razred I PI, CI 31.8.2018. 
ZK Euro 6d Euro 6-2 N1 razred II PI, CI 31.8.2019. 
ZL Euro 6d Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PI, CI 31.8.2019. 
ZX Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elek­
trična 
baterija  1.9.2009. 1.1.2011. 31.8.2019. 
ZY Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elek­
trična 
baterija  1.9.2009. 1.1.2011. 31.8.2019. 
ZZ Ne primjenjuje 
se Ne 
primje­
njuje se  Sva vozila koja 
koriste certifi ­
kate sukladno 
točki 2.1.1. 
Priloga I.  PI, CI 1.9.2009. 1.1.2011. 31.8.2019.”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
PRILOG XVIII. 
POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA PRILOGE I., II., III., VIII. 
i IX. DIREKTIVI 2007/46/EZ  
Izmjene Priloga I. Direktivi 2007/46/EZ  
(1) Prilog I. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) Točka 2.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2.6.1. Raspodjela mase izme đu osovina i, u slu čaju poluprikolice, 
prikolice s krutim rudom ili prikolice sa središnjom osovinom, 
masa na spojnici:  
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu:  
(b) masa svake izvedbe (prikazati matri čno): ”  
b) Točke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  ”  
c) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............... kW pri ............ min  –1 
(vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
d) Dodaje se sljedeća nova toč ka 3.2.2.1.1.:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin:  ”  
e) Točka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod / sustav pumpa-brizgaljka / 
distribucijska pumpa itd.):  ”  
f) Točka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje/dovod goriva” 
g) Točka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
h) Točka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava”  
i) Nova točka 3.2.4.2.9.3.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Verzija softvera ECU-a:  ”  
j) Točke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
k) Nova to čka 3.2.4.3.4.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.3.4.1.1. Verzija softvera ECU-a:  ”  
l) Točka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka:  ”  
m) Točke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode:  
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka:  ”  
n) Točka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke ” 
o) Nove točke 3.2.4.4.2. i 3.2.4.4.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.4.4.2. Marka (marke):  
3.2.4.4.3. Tip (tipovi):  ”  
p) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim 
točkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator ” 
q) Točke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se i zamjenjuju slje ­
dećom novom toč kom:  
„3.2.12.2.1.11. Uobi čajeni raspon radne temperature:  °C”  
r) Točke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori  
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Položaj:  
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela:  
3.2.12.2.2.2. Senzor NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Marka:  
3.2.12.2.2.2.2. Tip:  
3.2.12.2.2.2.3. Položaj:  
3.2.12.2.2.3. Senzor čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Marka:  
3.2.12.2.2.3.2. Tip:  
3.2.12.2.2.3.3. Položaj:  ”  
s) Točke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak 
/ kombinirani tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (potrebno navesti za svaki 
sustav za povrat ispušnih plinova, npr. niski tlak / visoki 
tlak / kombinirani tlak: da/ne (  1 )” 
t) Točke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo 
za motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: 
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavan- 
jem: 
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom:  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog aktivnog ugljena:  g  
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i 
materijalu (samo za motore na benzin i etanol):  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu sprem­
nika i ispušnog sustava:  ”  
u) Točke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se.  
v) Točke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. renumeriraju se i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka odvaja ča krutih čestica:  
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela:  ”  
w) Točke od 3.2.12.2.7. do 3.2.12.2.7.0.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.7. Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (samo za Euro VI) Broj porodica motora po OBD-u 
unutar porodice motora  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u 
(prema potrebi)  
3.2.12.2.7.0.3. (samo za Euro VI) Broj porodice motora po OBD-u 
kojoj pripada osnovni motor / član porodice motora:  
3.2.12.2.7.0.4. (samo za Euro VI) Proizvo đačeva upućivanja na doku ­
mentaciju o OBD-u koja se zahtijeva u članku 5. 
stavku 4. to čki (c) i članku 9. toč ki 4. Uredbe (EU) 
br. 582/2011 i koja je propisana u Prilogu X. toj 
Uredbi za potrebe homologacije OBD-a  
3.2.12.2.7.0.5. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo 
upućivanje na dokumentaciju za ugradnju motornog 
sustava opremljenog OBD-om u vozilo  
3.2.12.2.7.0.6. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo 
upućivanje na opisnu dokumentaciju koja se odnosi 
na ugradnju OBD-a homologiranog motora u vozilo”  
x) U točki 3.2.12.2.7.6.4.1. naslov „Laka teretna vozila” zamjenjuje se 
naslovom „Laka vozila”  
y) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav:  ”  
z) Dodaju se sljede će nove to čke od 3.2.12.2.8.2.3. do 3.2.12.2.8.2.5.: 
„3.2.12.2.8.2.3. Vrsta sustava za prinudu voza ča: nemogu ćnost 
ponovnog pokretanja motora nakon odbrojavanja / 
nemogućnost pokretanja nakon dolijevanja goriva / 
zaključavanje spremnika za gorivo / ograni čenje 
radnog učinka 
3.2.12.2.8.2.4. Opis sustava za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalentno prosje čnoj autonomiji vozila s punim 
spremnikom goriva:  km”  
aa) Nova toč ka 3.2.12.2.8.4. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.8.4. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u 
(prema potrebi): …”  
bb) Nove točke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku 
navesti podatke za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt: …  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili ekviva ­
lentnih ciklusa ispitivanja motora na ispitnoj 
napravi izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze pod uvjetima jednakima ispitivanju tipa 
1. (razmak ‚D’ na slici A6.App1./1. u Dodatku 1. 
Podprilogu 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 
ili slika A13./1. u Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 (ako je primjenjivo)): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čite primjenjivi 
postupak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83):  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za određ ivanje broja 
ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze:  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se 
zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak 
itd.):  
3.2.12.2.10.5. Opis metode upotrijebljene za optere ćenje sustava u 
ispitnom postupku opisanom u stavku 3.1. Priloga 
13. Pravilniku UNECE-a br. 83:  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora u kojima se upotrebljavaju 
potrošni reagensi (navesti podatke za svaku pojedi ­
načnu jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: … 
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održa ­
vanju (prema potrebi):  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa (opis i položaj): …  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1. Obujam: … 
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili nacrt: …  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tip: … 
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj): …”  
cc) Točka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  ”  
dd) Točka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 
(SL L 200, 31.7.2009., str. 1.):  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) Nove toč ke od 3.2.20. do 3.2.20.2.4. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.20. Informacije o pohrani topline  
3.2.20.1. Aktivni spremnik topline: da/ne  
3.2.20.1.1. Entalpija: … (J)  
3.2.20.2. Izolacijski materijali  
3.2.20.2.1. Izolacijski materijal: …  
3.2.20.2.2. Volumen izolacije: …  
3.2.20.2.3. Masa izolacije: …  
3.2.20.2.4. Polo žaj izolacije: …”  
ff) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj ” 
gg) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS ” 
hh) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvarača za pogonsku energiju”  
ii) Točka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis uređaja za pohranu energije: (REES, kondenzator, zama ­ 
šnjak/generator)”  
jj) Točka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: ......................... (za REESS: napon i kapacitet u 
Ah u dva sata, za kondenzator: J, ......................... )”  
kk) Točka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
ll) Točka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za određ ivanje emisija CO  2 
/ potrošnje goriva / potrošnje elektri čne energije / elektri čne 
autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama (prema 
potrebi)(°)”  
mm) Nove točke od 3.5.7. do 3.5.8.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.5.7. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
3.5.7.1. Parametri ispitnog vozila  
3.5.7.1.1 Vozilo H (eng. high , VH)  
3.5.7.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............ N 
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Vozilo L (eng.  low, VL) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.2.1. Potro šnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............ N 
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Vozilo M (VM) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.3.1. Potro šnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.3.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............ N 
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombinirane masene emisije CO  2 
3.5.7.2.1. Masena emisija CO  2 za ICE 
3.5.7.2.1.1. Vozilo H (eng. high , VH): ............. g/km 
3.5.7.2.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):....................... g/km  
3.5.7.2.2. Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove 
3.5.7.2.2.1. Vozilo H: .................................. g/km  
3.5.7.2.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):.............................. g/km  
3.5.7.2.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ......................... g/km  
3.5.7.2.3. Masene emisije CO  2 pri baterijskom pogonu za OVC- 
HEV-ove 
3.5.7.2.3.1. Vozilo H: .................................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):.......................... g/km  
3.5.7.2.3.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ......................... g/km  
3.5.7.3. Elektri čna autonomija za elektri čna vozila  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za 
potpuno elektri čna vozila (PEV)  
3.5.7.3.1.1. Vozilo H: .............................. km  
3.5.7.3.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): .............................. km  
3.5.7.3.2. Autonomija na isključivo elektri čni pogon (AER) za 
hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog 
izvora (OVC-HEV) 
3.5.7.3.2.1. Vozilo H: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):  km  
3.5.7.3.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo)  km  
3.5.7.4. Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(FCCS) za hibridna vozila s gorivnom ćelijom (FCHV) 
3.5.7.4.1. Vozilo H: .................................. kg/100 km  
3.5.7.4.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ............... kg/100 km  
3.5.7.4.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) .............. kg/100 km  
3.5.7.5. Potro šnja elektri čne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1. Kombinirana potrošnja elektri čne energije (ECWLTC) 
za potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1. Vozilo H: .................................. Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ......................... Wh/km  
3.5.7.5.2. Potro šnja elektri čne energije ponderirana faktorom kori ­
snosti pri baterijskom pogonu ECAC,CD (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1. Vozilo H: .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ............................ Wh/km  
3.5.8. Vozilo s ugrađenom eko-inovacijom u smislu članka 
12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kategorije M1 
ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kate ­
gorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1. Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. 
Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili 
članka 5. Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije 
N1 (ako je primjenjivo):  
3.5.8.2. Postojanje interakcija me đu različitim eko-inovacijama: 
da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3. Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu eko- 
inovacija (ispuniti tablicu za svako ispitano referentno 
gorivo) (w1)  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inovacije 
( w2 ) Ozna ka 
eko-inova­
cije (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisija 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  w4 ) 4. Emisija 
CO  2 iz 
vozila s 
ugrađenim 
eko-inova ­
cijama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koefici­
jent iskori ­ 
štenja (UF) 
tj. vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvje ­
tima Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x 
Ukupna ušteda emisija CO  2 (g/km) (  w5 )” 
nn) Točka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/spojke:  ”  
oo) Nove to čke od 4.5.1.1. do 4.5.1.5. dodaju se kako slijedi:  
„4.5.1.1. Prevladavaju ći način rada: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2. Najbolji način rada (ako nema prevladavaju ćeg načina rada): 
… 
4.5.1.3. Najgori način rada (ako nema prevladavaju ćeg načina rada): 
… 
4.5.1.4. Oznaka zakretnog momenta: ............  
4.5.1.5. Broj spojki: ............ ”  
pp) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Mjenjač Unut arnji prijenosni omjeri 
mjenjača (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijeno sni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupn i prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1. 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) Točke 6.6. do 6.6.5. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kotači 
6.6.1. Kombinacija guma/kotač  
6.6.1.1. Osovine 
6.6.1.1.1. Osovina 1.: ...........................  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veličine gume: ............  
6.6.1.1.1.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: .............  
6.6.1.1.1.3. Oznaka brzinske kategorije (  r ): ............ 
6.6.1.1.1.4. Veli čina naplatka kota ča: ............  
6.6.1.1.1.5. Dubina nalijeganja: ............  
6.6.1.1.2. Osovina 2.: ........................... 
6.6.1.1.2.1. Oznaka veličine gume: ............  
6.6.1.1.2.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: .............  
6.6.1.1.2.3. Oznaka kategorije brzine: .............  
6.6.1.1.2.4. Veli čina naplatka kota ča: ............ 
6.6.1.1.2.5. Dubina nalijeganja kota ča: ............ 
itd. 
6.6.1.2. Rezervni kotač, ako postoji: .............  
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1.: .................................... mm  
6.6.2.2. Osovina 2.: .................................... mm  
6.6.2.3. Osovina 3.: .................................... mm  
6.6.2.4. Osovina 4.: .................................... mm  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača 
vozila: .............................. kPa  
6.6.4. Kombinacija lanac/guma/kota č na prednjoj i/ili stražnjoj 
osovini koja odgovara tipu vozila, prema preporuci proiz ­
vođača vozila:  
6.6.5. Kratak opis rezervnog kota ča za privremenu uporabu (ako 
postoji):  ”  
rr) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga 
II. Direktivi 2007/46/EZ:  ”  
ss) Točka 9.9.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.9.2.1. Tip i opis ure đaja: ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Izmjene Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ  
(2) Prilog II. mijenja se kako slijedi:  
(a) Na kraju toč aka 1.3.1. i 3.3.1. dijela B Priloga II., u kojima se utvr đuju 
kriteriji za,izvedbe vozila’ za vozila kategorija M1 i N1, potrebno je 
dodati sljede ći tekst:  
„Kao alternativa kriterijima (h), (i) i (j), za vozila grupirana u izvedbu 
moraju se provesti sva ispitivanja za izra čun njihovih emisija CO  2 , 
potrošnje elektri čne energije i potrošnje goriva u skladu s odredbama 
Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151. ” 
(b) Na kraju toč ke 3.3.1. dijela B Priloga II. dodaje se sljede ći tekst:  
„(k) postojanje jedinstvenog skupa inovativnih tehnologija, kao što je 
navedeno u članku 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 (*).  
___________  
(*) SL L 145, 31.5.2011., str. 1.” 
Izmjene Priloga III. Direktivi 2007/46/EZ  
(3) Prilog III. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) Točke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU (k)  
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju:  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za 
pogonsku energiju ili drugi na čin identifikacije):  ”  
b) Točka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............ kW pri ............. min  –1 
(vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
c) Točke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim 
točkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator ” 
d) Točka 3.2.12.2.1.11. briše se.  
e) Točke 3.2.12.2.1.11.6. i 3.2.12.2.1.11.7. brišu se. 
f) Točka 3.2.12.2.2. briše se i zamjenjuje sljede ćom novom toč kom: 
„3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 )” 
g) Točka 3.2.12.2.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav kontrole emisija nastalih isparavanjem (samo za 
motore na benzin i etanol): da/ne (  1 )” ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) Točka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav”  
i) Nove točke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.10.1. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku navesti 
podatke za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt:  ”  
j) Nova to čka 3.2.12.2.11.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa:  ”  
k) Točka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
l) Točka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS” 
m) Točka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
n) Točke od 3.5.4. do 3.5.5.6. brišu se. 
o) Točka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Unutarn ji prijenosni omjeri 
mjenjača (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenjača) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupn i prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”  
p) Točka 6.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.6.1. Kombinacija guma/kota č” 
q) Točka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga 
II. Direktivi 2007/46/EZ:  ”  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Izmjene Priloga VIII. Direktivi 2007/46/EZ  
(4) Prilog VIII. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
„PRILOG VIII. 
REZULTATI ISPITIVANJA  
(Obrazac ispunjava homologacijsko tijelo i prilaže se certifikatu o EZ homo ­
logaciji)  
Iz podataka mora biti razvidno na koje se varijante ili izvedbe odnose. Jedna 
izvedba može imati samo jedan rezultat. Me đutim, dopuštena je kombinacija 
više rezultata za istu izvedbu ako se navede koji je rezultat najlošiji. U tom 
slučaju u bilješci je potrebno navesti da su za stavke ozna čene simbolom (*) 
navedeni samo najlošiji rezultati.  
1. Rezultati ispitivanja razine buke  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijega regulatornog akta o 
izmjeni koji se primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima 
dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene:  
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
U vo žnji (dB(A)/E):  …  …  …  
U mirovanju (dB(A)/E):  …  …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati ispitivanja emisija ispušnih plinova  
2.1. Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za 
laka teretna vozila  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: ......................  
Gorivo(a) (  1 ) … (dizel, benzin, ukapljeni naftni plin (UNP), prirodni 
plin (PP), za vozila na dvojno gorivo: benzin/PP, UNP, PP/biometan, 
za vozila prilagodljiva gorivu: benzin/etanol …)  
2.1.1. Ispitivanje tipa 1. (  2 ), ( 3 ) (emisije vozila pri ispitnom ciklusu nakon 
hladnog pokretanja motora)  
Prosječne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema 
WLTP-u 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/km) …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa 
L ili tipa H). 
( 2 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva. 
( 3 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici 
I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/1151, te za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo 
jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove 
rabljene u ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. 
Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 
83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/km)  … …  …  
Broj čestica (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ispitivanje radi utvrđivanja korekcijskog faktora za temperaturu 
okoline (ATCT)  
Porodica po ATCT-u  Interpolacijska porodica  Porodica po matrici 
cestovno g otpora  
… …  …  
… …  …  
Faktori korekcije porodice  
Porodica po ATCT-u FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Ispitivanje tipa 2. (  1 ), ( 2 ) (podaci o emisijama potrebni za homologa ­
ciju za potrebe tehni čkog pregleda)  
Ispitivanje tipa 2., ispitivanje pri niskom broju okretaja u praznom 
hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.) …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura ulja u 
motoru (°C) … …  …  
Tip 2., ispitivanje pri visokom broju okretaja u praznom hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.) …  …  …  
Lambda vrijednost  …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura ulja u 
motoru (°C) … …  …  ▼B 
( 1 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva. 
( 2 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici 
I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/1151, te za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo 
jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove 
rabljene u ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. 
Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 
83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3. Ispitivanje tipa 3. (emisije plinova iz ku ćišta koljenastog vratila): …  
2.1.4. Ispitivanje tipa 4. (emisije nastale isparavanjem): … g/ispitivanju  
2.1.5. Ispitivanje tipa 5. (trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja):  
— Prijeđena duljina starenja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor starenja DF: izra čunan/fiksan (  1 ) 
— Vrijednosti: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC …  …  …  
NMHC …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa čestične tvari (PM) …  …  …  
Broj čestica (PN) ( 1 ) …  …  …  
2.1.6. Ispitivanje tipa 6. (prosje čne emisije pri niskim temperaturama okoli ­
ne): 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (g/km) …  …  …  
THC (g/km) …  …  …  
2.1.7. OBD: da/ne (  2 ) 
2.2. Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za 
teška teretna vozila. 
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: …  
Gorivo(a) (  3 ) … (dizel, benzin, UNP, PP, etanol …)  
2.2.1. Rezultati ESC ispitivanja (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( 3 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa 
L ili tipa H). 
( 4 ) Ako je primjenjivo. 
( 5 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC. 
( 6 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim 
referentnim gorivima, tablice se moraju ispuniti za svako ispitano referentno gorivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/kWh)  … …  …  
broj čestica (#/kWh) ( 1 ) …  …  …  
2.2.2. Rezultati ELR ispitivanja (  1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Stupanj dimljenja: … m  –1 … …  …  
2.2.3. Rezultati ETC ispitivanja (  2 ), ( 3 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NMHC (mg/kWh) ( 1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa čestične tvari (PM) 
(mg/kWh)  … …  …  
Broj čestica (#/kWh) ( 1 ) …  …  …  
2.2.4. Ispitivanje u praznom hodu (  4 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.) …  …  …  
Lambda vrijednost ( 1 ) …  …  …  
Brzina vrtnje motora 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornog 
ulja (K) … …  …  
2.3. Dim iz dizelskog motora  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se 
primjenjuje na homologaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više 
stupnja primjene, navesti i stupanj primjene:  .  
2.3.1. Rezultati ispitivanja pri slobodnom ubrzanju 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Ispravljena vrijednost 
apsorpcijskog koefi- 
cijenta (m  –1 ) … …  …  
Normalna brzina vrtnje 
motora u praznom hodu  … …  …  
Maksimalna brzina vrtnje 
motora … …  …  
Temperatura ulja (min./ 
maks.) … …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC. 
( 3 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim 
referentnim gorivima, tablice se moraju ispuniti za svako ispitano referentno gorivo. 
( 4 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. Rezultati ispitivanja emisija CO  2, potrošnje goriva / elektri čne 
energije i elektri čne autonomije  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijeg regulatornog akta o 
izmjeni koji se primjenjuje na homologaciju:  
3.1. Motori s unutarnjim izgaranjem, uklju čujući hibridna elektri čna 
vozila bez punjenja iz vanjskog izvora (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (gradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (izvangradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potro šnja goriva (gradski uvjeti) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Potro šnja goriva (izvangradski uvjeti) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Potro šnja goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 2 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 3 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
Identifikator interpolacijske porodice (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora interpolacijske porodice naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 
оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih 
vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i 
održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i 
Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.). 
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora porodice po matrici cestovnog otpora naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi (EU) 2017/ 
1151. ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo. 
( 2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifika tor 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora 
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik V  
Masene emisije CO  2 , NISKA faza (g/km) …  …  …  
Masene emisije CO  2 , SREDNJA faza (g/km) …  …  …  
Masene emisije CO  2 , VISOKA faza (g/km) …  …  …  
Masene emisije CO  2 , IZNIMNO VISOKA faza (g/km) …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potro šnja goriva, NISKA faza (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km) … …  …  
Potro šnja goriva, SREDNJA faza (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km) … …  …  
Potro šnja goriva, VISOKA faza (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km) … …  …  
Potro šnja goriva, IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
Potro šnja goriva (kombinirane vrijednosti) (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za VL ako je primjenjivo u usporedbi s 
VH) … …  …  
Ispitna masa  …  …  …  
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici 
cestovnog otpora.  
3.2. Hibridna električna vozila s vanjskim napajanjem (OVC)  ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet A, kombinirane vrijednosti) 
(g/km) … …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet B, kombinirane vrijednosti) 
(g/km) … …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijednosti) 
(g/km)  … …  …  
Potro šnja goriva (uvjet A, kombinirane vrijednosti) (l/100 
km) (  g ) … …  …  
Potro šnja goriva (uvjet B, kombinirane vrijednosti) (l/100 
km) (  g ) … …  …  
Potro šnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) (l/ 
100 km) (  g ) … …  …  
Potro šnja elektri čne energije (uvjet A, kombinirane vrijedno ­
sti) (Wh/km)  … …  …  
Potro šnja elektri čne energije (uvjet B, kombinirane vrijedno ­
sti) (Wh/km)  … …  …  
Potro šnja elektri čne energije (ponderirane kombinirane 
vrijednosti) (Wh/km)  … …  …  
Autonomija potpuno električnog vozila (km)  …  …  …  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifika tor interpolacijske porodice  Identifika tor 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora 
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavni k 
V 
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, NISKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, SREDNJA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, VISOKA faza (g/km) … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, IZNIMNO VISOKA faza (g/km) … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem bate ­
rije, (kombinirane vrijednosti) (g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifika tor 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora 
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavni k 
V 
Masene emisije CO  2 pri radu na baterijski pogon (kom ­
binirane vrijednosti) (g/km)  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti) (g/km)  
Potro šnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
NISKA faza (l/100 km)  … …  
Potro šnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
SREDNJA faza (l/100 km)  … …  
Potro šnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
VISOKA faza (l/100 km)  … …  
Potro šnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km) … …  
Potro šnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(kombinirane vrijednosti) (l/100 km)  … …  
Potro šnja goriva pri radu na baterijski pogon (kombini ­
rane vrijednosti) (l/100 km)  … …  
Potro šnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) 
(l/100 km)  … …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinirane vrijednosti)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL ili VM u usporedbi s VH) …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona povr šina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu.  
3.3. Potpuno električna vozila (  1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potro šnja elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Autonomija (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator interpo lacijske 
porodice Identifika tor 
porodice po 
matrici  
VH VL Predstavnik V  
Potrošnja elektri čne energije (kombinirane vrijednosti) (Wh/ 
km) … …  
Autonomija potpuno električnog vozila (kombinirane vrijed ­
nosti) (km) … …  
Autonomija potpuno električnog vozila (grad) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL u usporedbi s VH) …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona povr šina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
3.4. Vozila s pogonom na vodikove gorivne ćelije ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potro šnja goriva (kg/100 km)  …  …  …  
Varijanta/izvedba:  Varijanta/izvedba:  
Potrošnja goriva (kombinirane vrijednosti) (kg/100 
km) … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Ispitna masa  …  ▼B 
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5. Izlazno izvješć e/izvješća iz korelacijskog alata u skladu s Proved ­
benom uredbom (EU) 2017/1152 
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici 
cestovnog otpora:  
Identifikator interpolacijske porodice ili porodice po matrici 
cestovnog otpora [Bilješka: ‚Homologacijski broj + redni broj inter ­
polacijske porodice’]: …  
VH izvješć e: … 
VL izvje šće (ako je primjenjivo): …  
Predstavnik V: … 
4. Rezultati ispitivanja za vozila s ugra đenim eko-inovacija ­
ma (  1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Prema Pravilniku br. 83 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobr enju 
eko-inova­
cije (  1 ) Ozna ka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 vozila s 
ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1. 
= 3.5.1.3. 
Priloga I.)  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 prema NEDC-u (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) ( h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu I. u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83.  
Prema Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobr enju 
eko-inova­
cije (  1 ) Ozna ka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1.  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Ponoviti tablicu za svaku varijantu/izvedbu. 
( 2 ) ( h2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo. 
( 3 ) ( h3 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobr enju 
eko-inova­
cije (  1 ) Ozna ka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra­ 
đenim eko- 
inovaci­
jama (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugrađenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1.  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) (  h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) (  h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) (  h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu 1. u skladu s Prilogom XXI. Podprilogom 4. 
Uredbi (EU) 2017/1151.  
4.1. Op ća oznaka eko-inovacije  ( 1 ): 
Pojašnjenja 
( h ) Eko-inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Opća oznaka eko-inovacije sastoji se od sljede ćih elemenata me đu­
sobno odvojenih praznim mjestima: 
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugrađ enih u vozilo, 
navedenih kronološkim redom prema redoslijedu odluka Komi ­
sije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 
10, 15 i 16 te ugra đenih u vozilo koje je odobrilo njema čko 
homologacijsko tijelo trebala bi biti: ‚e1 10 15 16’.)”  
Izmjene Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ  
(5) Prilog IX. Direktivi 2007/46/EZ zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„PRILOG IX. 
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
0. CILJEVI 
Certifikat o sukladnosti je izjava koju proizvo đač vozila izdaje kupcu 
kako bi mu time zajam čio da je vozilo koje je kupio u skladu sa 
zakonodavstvom koje je na snazi u Europskoj uniji u vrijeme kada je 
vozilo proizvedeno.  
Svrha certifikata o sukladnosti je i omogu ćivanje nadležnim tijelima 
država članica da registriraju vozila bez zahtijevanja dodatne tehni čke 
dokumentacije od podnositelja zahtjeva.  
U tu svrhu certifikat o sukladnosti mora sadržavati:  
(a) identifikacijski broj vozila (VIN);  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
(b) točne tehnič ke karakteristike vozila (nije dopušten nikakav raspon 
vrijednosti).  
1. OPĆI OPIS 
1.1. Certifikat o sukladnosti sastoji se od dva dijela.  
(a) STRANICA 1., koja se sastoji od proizvo đačeve izjave o sukladno ­
sti. Isti predložak zajedni čki je za sve kategorije vozila.  
(b) STRANICA 2., koja je tehni čki opis glavnih karakteristika vozila. 
Predložak stranice 2. prilago đen je svakoj pojedinoj kategoriji 
vozila.  
1.2. Certifikat o sukladnosti sastavlja se na najve ćem formatu A4 (210 × 
297 mm) ili je u mapi tog formata.  
1.3. Ne dovodeći u pitanje odredbe iz odjeljka O. to čke (b), vrijednosti i 
jedinice navedene u drugom dijelu jednake su onima u homologacijskoj 
dokumentaciji propisanoj relevantnim regulatornim aktima. U slu čaju 
provjere sukladnosti proizvodnje, vrijednosti se moraju provjeriti 
postupcima utvr đenima u relevantnim regulatornim aktima. U obzir se 
moraju uzeti odstupanja koja su dopuštena tim regulatornim aktima.  
2. POSEBNE ODREDBE  
2.1. Obrazac A certifikata o sukladnosti (potpuno vozilo) odnosi se na vozila 
koja se mogu upotrebljavati na cesti bez ikakvog dodatnog stupnja 
proizvodnje potrebnog za homologaciju.  
2.2. Obrazac B certifikata o sukladnosti (dovršeno vozilo) odnosi se na 
vozila kod kojih je za homologaciju proveden daljnji stupanj proizvod ­
nje. 
To je uobi čajeni rezultat postupka višestupanjske homologacije (npr. 
autobus koji je izradio proizvo đač u drugoj fazi na šasiji koju je 
izradio proizvo đač vozila).  
Dodatni elementi dodani tijekom višestupanjskog postupka ukratko se 
opisuju. 
2.3. Obrazac C certifikata o sukladnosti (nepotpuna vozila) odnosi se na 
vozila kojima je potreban dodatni stupanj proizvodnje za homologaciju 
(npr. šasija kamiona).  
Osim za teglja če za poluprikolice, certifikat o sukladnosti za vozila koja 
čine šasije s kabinom i spadaju u kategoriju N sastavlja se na Obrascu C.  
DIO I. 
POTPUNA I DOVRŠENA VOZILA  
OBRAZAC A1 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA 
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1. 
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj)] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2. Tip: …  
— Varijanta ( a ): … 
— Izvedba ( a ): … 
0.2.1. Trgova čko ime: … 
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.6. Mjesto i način postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uključ ujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum 
izdavanja ) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lije ­
vom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedi ­
nice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): … 
OBRAZAC A2 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA 
[Godina] [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1. 
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj)] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvornička oznaka proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
— Varijanta ( a ): … 
— Izvedba ( a ): … 
0.2.1. Trgova čko ime: … 
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.6. Mjesto i način postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  
homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum izdava­
nja) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lije ­
vom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedi ­
nice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): … 
OBRAZAC B – STRANICA 1.  
DOVR ŠENA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1. 
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj)] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (trgovačka oznaka proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
— Varijanta ( a ): … 
— Izvedba ( a ): … 
0.2.1. Trgova čko ime: … 
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji 
osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije (navesti 
podatke za svaki stupanj):  
— Tip: … 
— Varijanta ( a ): … 
— Izvedba ( a ): … 
Homologacijski broj, broj proširenja …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo ­ 
đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja/prethodnih stup ­
njeva homologacije…  
0.6. Mjesto i način postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0,9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0,10. Identifikacijski broj vozila: …  
(a) dovr šeno i izmijenjeno (  1 ) kako slijedi: … i  
(b) u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  
datum izdavanja ) i 
(c) mo že se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/ 
lijevom (  b ) stranom koje upotrebljavaju metri čke/anglosaksonske (  c ) 
mjerne jedinice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice 
za broj kilometara (ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): … 
Prilozi: Certifikat o sukladnosti izdan za svaki prethodni stupanj.  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M1 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo za vozila s dvojnim gorivom) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 
2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
40. Boja vozila (  j ): … 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
— U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
— U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: … . HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je 
primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti ( 1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti ( 1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je 
primjenjivo)  „1” ili „0” 
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
3. Vozilo s ugrađenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Opća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … 
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti 
za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: … g/km (ako je 
primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: … g/km (ako je 
primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno električna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
Električna autonomija, grad  … km 
5.2. Hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km 
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km 
Razno 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. 
Priloga II.: …  
52. Napomene ( n ): … 
Dodatne kombinacije guma i kotača: Tehnički parametri (bez upu ćivanja na 
RR) 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA M2 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): …mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak između prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: 
… mm 
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm itd.  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: … . HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija prema 
NEDC-u u skladu s Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti ( 1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
Faktor verifikacije (ako je 
primjenjivo)  „1” ili „0” 
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … 
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: … g/km (ako je primje ­
njivo) 
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: … g/km (ako je primje ­
njivo) 
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno električna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
Električna autonomija, grad … km 
5.2. Hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km 
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km 
Razno 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA M3 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak između prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kotača svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kotača svih ostalih osovina: … mm  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.2. Broj sjedećih mjesta za putnike; (donja razina) … (gornja razina) 
(uključujući vozača) 
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N1 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): …mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak između prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnog vozila u voznom stanju: … kg (  1 ) ( r ) 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4. Najve ća tehnički dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
40. Boja vozila (  j ): … 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, 
najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti ( 1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
3. Vozilo s ugrađenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … 
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:… g/km (ako je primje ­
njivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:… g/km (ako je primje ­
njivo) 
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno električna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
Električna autonomija, grad … km 
5.2. Hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvo ­
ra (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km 
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km 
Razno 
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: … 
52. Napomene ( n ): … 
Popis guma: Tehni čki parametri (bez upućivanja na RR)  
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N2 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1. Razmak izme đu osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak između prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: 
… mm 
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenji ­
vo) (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energi ­
je (  m ) ( t ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti ( 1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
3. Vozilo s ugrađenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacijaf (  p2 ) (pono­
viti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:… g/km (ako je primje ­
njivo) 
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:… g/km (ako je primje ­
njivo) 
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 ) … g/km … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s 
punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s Uredbom (EU) 
2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno električna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
Električna autonomija, grad … km 
5.2. Hibridna električna vozila s punjenjem iz vanjskog izvo ­
ra (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Električna autonomija (EAER)  … km 
Električna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km 
Razno 
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene (  n ): … ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N3 
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
9. Razmak između prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … 
mm 
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: … 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
10. Razmak između središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kotača svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kotača svih ostalih osovina: … mm  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karak ­
teristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: … 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Međuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Visina: … mm  
10. Razmak između središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stra žnji prepust: … mm  
Mase 
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Najve će tehnič ki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteri ­
stika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja 
38. Kod nadogradnje (  i ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Razno 
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za 
prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): …/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga 
II.: …  
52. Napomene ( n ): … 
DIO II. 
NEPOTPUNA VOZILA 
OBRAZAC C1 – STRANICA 1.  
NEPOTPUNA VOZILA 
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1. 
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj)] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvornička oznaka proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
Varijanta (  a ): … 
Izvedba (  a ): … 
0.2.1. Trgova čko ime: … 
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji 
osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije  
(Navesti informacije za svaki stupanj):  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tip: …  
Varijanta (  a ): … 
Izvedba (  a ): …  
Homologacijski broj, broj proširenja  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo ­ 
đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog stupnja homologacije  
0.6. Mjesto i način postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji 
(… homologacijski broj, uključ ujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum 
izdavanja ) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): … 
OBRAZAC C2 – STRANICA 1. 
NEPOTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA 
[Godina] [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1. 
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj)] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvornička oznaka proizvo đača): … 
0.2. Tip: … 
Varijanta (  a ): … 
Izvedba (  a ): … 
0.2.1. Trgova čko ime: … 
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: … 
0.6. Mjesto i način postavljanja proizvo đačevih pločica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  
homologacijski broj, uklju čujući broj proširenja ) izdanoj (…  datum izdava­
nja) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA M1 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopu štena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
Nadogradnja 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjedećih mjesta (uklju čujući vozačevo) (  k ): … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km  
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA M2 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čnih spojnica koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA M3 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopu štena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Najve će tehnički dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kotača svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kotača svih ostalih osovina: … mm  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N1 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopu štena visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak između kotača: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj):  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u 
skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane 
vrijednosti:  … g/km … l/100 km  
2. Potpuno električna vozila i hibridna elektri čna vozila s punje ­
njem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Električna autonomija  … km 
3. Vozilo s ugrađenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Opća oznaka eko-inovacija (  p1 ): … 
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti 
za svako ispitano referentno gorivo): …  
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N2 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1. Razmak izme đu osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg 
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC- 
u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJA VOZILA N3 
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i 
najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehnički dopu štena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa 
vozila: … kg  
18. Najve ća tehnički dopu štena vučena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez kočnica: … kg  
19. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvo đač motora: … 
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo električni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [električno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, 
vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga 
27.1. Najve ća neto snaga ( g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izga ­
ranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenjač (tip): … 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Kočnice 
36. Spojnice kočnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli ­ 
čne (  1 ) 
37. Tlak u tlačnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A) 
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro … 
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona povr šina, m  2 : … 
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog 
regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopu štena visina: … mm  
10. Razmak između središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … 
mm 
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopu štena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
19.1. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kotača svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kotača svih ostalih osovina: … mm  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karak ­
teristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
STRANICA 2. 
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2. 
Opće konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: … 
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak ( e ): … mm  
4.1. Razmak između osovina: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Najve ća dopu štena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopu štena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopu štena visina: … mm  
10. Razmak između središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … 
mm 
12.1. Najve ći dopu šteni stražnji prepust: … mm  
Mase 
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najve će tehnički dopu štene mase  
16.1. Najve ća tehnički dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2. Najve ća tehnički dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehnički dopu štena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u 
unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
19.1. Najve će tehnič ki dopu šteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj 
točki poluprikolice ili prikolice sa središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina 
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Polo žaj podiznih osovina: …  
32. Polo žaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteri ­
stika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kotač (  h ): … 
Naprava za spajanje 
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): 
… 
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
52. Napomene ( n ): … 
Pojašnjenja koja se odnose na Prilog IX.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno. 
( a ) Navesti identifikacijski kod —  
( b ) Navesti je li vozilo prikladno za vožnju desnom stranom, lijevom stranom ili za vožnju 
na obje strane ceste. 
( c ) Navesti ima li ugra đeni brzinomjer i/ili broja č kilometara metri čke ili metri čke i 
anglosaksonske mjerne jedinice.  
( d ) Ovom izjavom ne ograni čava se pravo država članica da zahtijevaju tehnič ke prila­
godbe kako bi se omogu ćila registracija vozila u državi članici razli čitoj od one za 
koju su namijenjena ako se promet odvija na suprotnoj strani ceste.  
( e ) Unosi 4. i 4.1. ispunjavaju se u skladu s definicijama 25. (razmak osovina) odnosno 
26. (udaljenost izme đu osovina) Uredbe (EU) 1230/2012 
— — 
( g ) Za hibridna elektri čna vozila navesti podatak za neto snagu i najve ću trajnu nazivnu 
snagu. 
( h ) Dodatna oprema iz ove to čke može se dodati pod unosom „Napomene”.  
( i ) Koristiti kodove opisane u Prilogu II., to čki C. 
( j ) Navesti samo osnovne boje kako slijedi: bijela, žuta, naran časta, crvena, ljubi časta, 
plava, zelena, siva, sme đa ili crna.  
( k ) Bez sjedala za uporabu samo kad vozilo miruje i broja mjesta za invalidska kolica. 
Za autobuse kategorije vozila M  3 broj putnika uklju čuje i članove posade.  
( l ) Dodati broj Euro standarda i znak koji odgovara odredbama koje se upotrebljavaju za 
homologaciju.  
( m ) Ponoviti s razli čitim gorivima koja se mogu upotrijebiti. Vozila koja kao gorivo mogu 
upotrebljavati i benzin i plinovito gorivo, ali čiji je benzinski sustav ugra đen samo za 
upotrebu u nuždi ili za pokretanje vozila, te ako spremnik benzina tog sustava ne može 
sadržavati više od 15 litara benzina, smatraju se vozilima s pogonom samo na plinovito 
gorivo. 
( m1 ) Za motore i vozila s dvojnim gorivom EURO VI ponoviti po potrebi.  
( m2 ) Navode se isklju čivo emisije koje su procijenjene u skladu s važe ćim propisom ili 
propisima. 
( n ) Ako je vozilo opremljeno radarskom opremom kratkog dometa u pojasu 24 GHz, u 
skladu s Odlukom Komisije 2005/50/EZ (SL L 21, 25.1.2005., str. 15.), proizvo đač 
mora navesti: „Vozilo opremljeno radarskom opremom kratkoga dometa u u pojasu 24 
GHz”.  
( o ) Proizvo đač može ispuniti te stavke za me đunarodni promet, za unutarnji promet ili za 
oboje. 
Za unutarnji promet treba navesti kod države u kojoj je vozilo predvi đeno za regi ­
straciju. Kod mora biti sukladan normi ISO 3166-1:2006. 
Za međunarodni promet navodi se broj direktive (npr. „96/53/EZ” za Direktivu Vije ća 
96/53/EZ).  
( p ) Eko-inovacije.  
( p1 ) Opća oznaka eko-inovacija sastoji se od sljede ćih elemenata me đusobno odvojenih 
praznim mjestima: 
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim 
redom prema redoslijedu odluka Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. opća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te 
ugrađenih u vozilo koje je odobrilo njema čko homologacijsko tijelo trebala bi 
biti: „e1 10 15 16”.)  
( p2 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom.  
( r ) Za dovršena vozila kategorije N  1 obuhvaćena podru čjem primjene Uredbe (EZ) 
br. 715/2007. 
( t ) Primjenjivo je samo ako je vozilo homologirano prema Uredbi (EZ) 715/2007.  
( s ) U slu čaju više od jednog elektromotora navesti konsolidirani utjecaj svih motora.”  ▼B
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
PRILOG XIX. 
IZMJENE UREDBE (EU) br. 1230/2012  
Uredba (EU) br. 1230/2012 mijenja se kako slijedi:  
1. Članak 2. stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„ ‚Masa dodatne opreme’ zna či maksimalna masa kombinacija dodatne 
opreme koju se može ugraditi na vozilo osim standardne opreme u skladu 
sa specifikacijama proizvo đača;” ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
PRILOG XX. 
MJERENJA NETO SNAGE I NAJVE ĆE 30-MINUTNE SNAGE 
ELEKTRI ČNIH POGONSKIH SKLOPOVA  
1. UVOD  
U ovom Prilogu odre đuju se zahtjevi za mjerenje neto snage motora, neto 
snage i maksimalne 30-minutne snage elektri čnih pogonskih sklopova. 
2. OPĆI ZAHTJEVI 
2.1. Opći zahtjevi za provo đenje ispitivanja i tuma čenje rezultata utvrđeni su u 
stavku 5. Pravilnika UNECE-a br. 85 (  1 ) uz iznimke odre đene u ovom 
Prilogu. 
2.2. Ispitno gorivo 
Stavci 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. i 5.2.3.4. Pravilnika UNECE-a br. 85 
tumače se kako slijedi:  
upotrebljava se gorivo dostupno u slobodnoj prodaji. U sluč aju bilo kakvog 
spora, gorivom se smatra odgovaraju će referentno gorivo odre đeno u Prilogu 
IX. ovoj Uredbi.  
2.3. Korekcijski faktori za snagu  
Iznimno od toč ke 5.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 85, kada je motor 
s turbo nabijanjem opremljen sustavom koji omogu ćuje kompenzaciju za 
temperaturu i nadmorsku visinu okoline, na zahtjev proizvo đača, korekcijski 
faktori α a ili α d postavljaju se na vrijednost 1.  ▼B 
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006., str. 55.
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
PRILOG XXI. 
POSTUPAK ISPITIVANJA EMISIJA TIPA 1  
1. UVOD  
U ovom Prilogu opisuje se postupak za utvr đivanje razine emisija 
plinovitih spojeva, čestičnih tvari, broja čestica, emisija CO  2 , potrošnje 
goriva, potrošnje elektri čne energije i autonomije na elektri čni pogon 
lakih vozila.  
2. REZERVIRANO 
3. DEFINICIJE 
3.1. Oprema za ispitivanje  
3.1.1. „To čnost” zna či razlika između izmjerene vrijednosti i referentne 
vrijednosti koja je sljediva do državnog etalona i koja opisuje isprav ­
nost rezultata. Vidi sliku 1.  
3.1.2. „Kalibracija ” znači postupak podešavanja odziva mjernog sustava na 
način da su njegove izlazne informacije u skladu s opsegom refe ­
rentnih signala.  
3.1.3. „Kalibracijski plin” znač i mješavina plinova koja se upotrebljava za 
kalibriranje plinskih analizatora.  
3.1.4. „Metoda dvostrukog razrje đenja” zna či postupak izdvajanja dijela iz 
razrijeđenog protoka ispušnih plinova i miješanja tog dijela s odgova ­
rajućom količinom zraka za dodatno razrje đivanje prije filtra za uzor ­
kovanje čestica.  
3.1.5. „Sustav za razrjeđivanje cijelog ispušnog protoka” zna či kontinuirano 
razrjeđivanje ukupnih ispušnih plinova vozila okolnim zrakom na 
kontrolirani na čin primjenom ure đaja za uzorkovanje stalnog volumena 
(CVS).  
3.1.6. „Linearizacija ” znači primjena niza koncentracija ili materijala za 
uspostavljanje matemati čkog odnosa izme đu koncentracije i odziva 
sustava.  
3.1.7. „Ve će održ avanje” zna či podešavanje, popravak ili zamjenu sastavnog 
dijela ili modula koji bi mogli utjecati na to čnost mjerenja.  
3.1.8. „Nemetanski ugljikovodici” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici 
(THC) osim metana (CH  4 ). 
3.1.9. „Preciznost ” znač i stupanj do kojeg ponovljena mjerenja pod neizmije ­
njenim uvjetima pokazuju jednake rezultate (slika 1.) i, u ovom 
Prilogu, uvijek jedna standardna devijacija.  
3.1.10. „Referentna vrijednost” zna či vrijednost sljediva do državnog etalona. 
Vidi sliku 1.  
3.1.11. „Zadana vrijednost” zna či ciljana vrijednost koju sustav za kontrolu 
nastoji posti ći. 
3.1.12. „Raspon” znač i podešavanje instrumenta tako da on daje ispravan 
odgovor na kalibracijski standard koji je izme đu 75 i 100 posto maksi­
malne vrijednosti mjernog raspona instrumenta ili oč ekivanog raspona 
uporabe.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13. „Ukupni ugljikovodici” (THC) zna či svi hlapivi spojevi mjereni 
plamenoionizacijskim detektorom (FID).  
3.1.14. „Verifikacija ” znači ocjena podudaraju li se izlazne vrijednosti 
mjernog sustava s primijenjenim referentnim signalima do unutar 
jednog ili više unaprijed odre đenih pragova za prihva ćanje.  
3.1.15. „Nulti plin” zna či plin koji ne sadrži analit i koji se koristi za postav ­
ljanje nultog odgovora na analizatoru.  
▼M3 
3.1.16. „Vrijeme odziva” znač i vremenska razlika izme đu promjene kompo ­
nente koja se mjeri na referentnoj to čki i odziva sustava od 90 % 
završnog o čitanja (t90) pri kojoj promjena mjerene komponente 
iznosi najmanje 60 % cijele ljestvice (FS) i doga đa se u manje od 
0,1 sekunde te pri čemu je sonda za uzorkovanje definirana kao refe ­
rentna toč ka. Vrijeme odziva sustava sastoji se od kašnjenja prema 
sustavu i vremena porasta sustava.  
3.1.17. „Kašnjenje ” znači vremenska razlika izme đu promjene komponente 
koja se mjeri na referentnoj to čki i odziva sustava od 10 % završnog 
očitanja (t10), pri čemu je sonda za uzorkovanje definirana kao refe ­
rentna toč ka. Za plinovite komponente to je vrijeme transporta mjerene 
komponente iz sonde za uzorkovanje u detektor.  
3.1.18. „Vrijeme porasta” znač i vremenska razlika izme đu 10 % i 90 % 
odziva u odnosu na kona čno očitanje (t90 – t10).  
▼B 
Slika 1.  
Definicija to čnosti, preciznosti i referentne vrijednosti
  
3.2. Cestovni otpor i postavke dinamometra 
3.2.1. „Aerodinami čki otpor” zna či sila koja se suprotstavlja kretanju vozila 
kroz zrak.  
3.2.2. „To čka aerodinami čke stagnacije ” znač i mjesto na površini vozila gdje 
je brzina vjetra jednaka nuli.  
3.2.3. „Blokada anemometra” zna či utjecaj na mjerenje anemometra zbog 
prisutnosti vozila pri čemu se prividna brzina zraka razlikuje od 
brzine vozila kombinirane s brzinom vjetra u odnosu na tlo.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4. „Ograni čena analiza” znač i da su čeona površina vozila i koeficijent 
aerodinami čkog otpora utvr đeni neovisno i te se vrijednosti koriste u 
jednadžbi gibanja.  
3.2.5. „Masa u voznom stanju” znač i masa vozila opremljenog standardnom 
opremom u skladu sa specifikacijama proizvo đača, sa spremnicima za 
gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje zapremnine, uklju čujući 
masu voza ča (75 kg), goriva i teku ćina te masu, ako ih vozilo ima, 
nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, rezervnih kota ča i alata.  
3.2.6. „Masa vozača” znači nazivna masa od 75 kg smještena na referentnoj 
točki vozačeva sjedala.  
3.2.7. „Maksimalno opterećenje vozila” zna či najveća tehnički dopuštena 
masa optere ćenog vozila umanjena za masu u voznom stanju, 25 kg 
i masu dodatne opreme, kako je definirano u stavku 3.2.8.  
3.2.8. „Masa dodatne opreme” zna či maksimalna masa kombinacija dodatne 
opreme koju se može ugraditi na vozilo uz standardnu opremu u 
skladu sa specifikacijama proizvo đača. 
3.2.9. „Dodatna oprema” zna či sva oprema koja nije uklju čena u standardnu 
opremu, a ugra đena je na vozilo na odgovornost proizvo đača i kupac 
je može naru čiti. 
3.2.10. „Referentni atmosferski uvjeti (za mjerenja cestovnog otpora)” zna či 
atmosferski uvjeti u odnosu na koje se korigiraju izmjereni rezultati, 
kako slijedi:  
(a) Atmosferski tlak: p  0 = 100 kPa; 
(b) Atmosferska temperatura: T  0 = 20 °C; 
(c) Gusto ća suhog zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Brzina vjetra: 0 m/s.  
3.2.11. „Referentna brzina” zna či brzina vozila pri kojoj se određ uje cestovni 
otpor ili pri kojoj se verificira optere ćenje dinamometra s valjcima.  
3.2.12. „Cestovni otpor” zna či sila otpora kretanju vozila prema naprijed 
izmjerena metodom inercijskog usporavanja ili ekvivalentnim meto ­
dama za uklju čivanje gubitaka zbog trenja u prijenosnom sustavu.  
3.2.13. „Otpor kotrljanja” znač i sile koje stvaraju gume i koje pružaju otpor 
kretanju vozila.  
3.2.14. „Otpori vožnje” zna či moment koji pruža otpor kretanju vozila prema 
naprijed izmjeren mjera čima zakretnog momenta postavljenima na 
pogonskim kota čima vozila.  
3.2.15. „Simulirani cestovni otpor” zna či cestovni otpor na dinamometru s 
valjcima koji simulira cestovni otpor izmjeren na cesti, a sastoji se 
od sile kojom djeluje dinamometar s valjcima i silâ otpora kretanju 
vozila tijekom vožnje na dinamometru s valjcima, a izražava se u 
obliku tri koeficijenta polinoma drugog stupnja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16. „Simulirani otpori vožnje” zna či otpor vožnje na dinamometru s valj ­
cima namijenjen simuliranju otpora vožnje izmjerenog na cesti, a 
sastoji se od momenta kojim djeluje dinamometar s valjcima i 
momenta otpora kretanju vozila tijekom vožnje na dinamometru s 
valjcima, te čija se približna vrijednost iskazuje trima koeficijentima 
polinoma drugog stupnja.  
3.2.17. „Stacionarna anemometrija” zna či mjerenje brzine i smjera vjetra 
anemometrom na mjestu i visini iznad površine ispitne ceste gdje će 
biti najreprezentativniji uvjeti vjetra.  
3.2.18. „Standardna oprema” zna či osnovna konfiguracija vozila sa svim 
karakteristikama koje se zahtijevaju na temelju regulatornih akata iz 
Priloga IV. i Priloga XI. Direktivi 2007/46/EZ, uklju čujući sve ugra­ 
đene karakteristike zbog kojih nisu potrebne dodatne specifikacije u 
pogledu konfiguracije ili opreme.  
▼M2 
3.2.19. „Ciljani cestovni otpor” znač i cestovni otpor koji treba reproducirati na 
dinamometru s valjcima.  
▼B 
3.2.20. „Ciljani otpori vožnje” zna či otpori vožnje koji se moraju reproducirati 
na dinamometru s valjcima.  
▼M3 
3.2.21. „Stanje inercijskog usporavanja vozila” zna či sustav rada koji omogu ­ 
ćuje toč no i ponovljivo odre đivanje cestovnog otpora te to čno namje ­ 
štanje dinamometra.  
▼B 
3.2.22. „Korekcija za vjetar” zna či korekciju za utjecaj vjetra na cestovni 
otpor na temelju podataka izmjerenih stacionarnim ili ugra đenim 
anemometrima.  
3.2.23. „Najve ća tehnič ki dopu štena masa optere ćenog vozila” zna či najveća 
masa odre đena za vozilo na temelju njegovih konstrukcijskih obilježja 
i radnih sposobnosti;  
3.2.24. „Stvarna masa vozila” zbroj mase u voznom stanju i mase dodatne 
opreme ugra đene na pojedino vozilo.  
3.2.25. „Ispitna masa vozila” zna či zbroj stvarne mase vozila, 25 kg i mase 
koja predstavlja optere ćenje vozila.  
3.2.26. „Reprezentativna masa optere ćenja vozila” znač i x posto od maksi ­
malnog optere ćenja vozila, pri čemu je x 15 posto za vozila kategorije 
M i 28 posto za vozila kategorije N.  
3.2.27. „Najve ća tehnič ki dopuštena masa skupa vozila” (MC) znač i najveća 
masa odre đena za skup motornog vozila i jedne ili više prikolica na 
temelju njegovih konstrukcijskih obilježja i radne sposobnosti ili 
maksimalna masa odre đena za skup vu čnog vozila i poluprikolice.  
▼M3 
3.2.28. „n/v omjer” zna či broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila u 
određenom stupnju prijenosa.  
3.2.29. „Dinamometar s jednostrukim valjcima” zna či dinamometar kod kojeg 
je svaki kota č na osovini vozila u dodiru s jednim valjkom.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30. „Dinamometar s dvostrukim valjcima” zna či dinamometar kod kojeg je 
svaki kota č na osovini vozila u dodiru s dvama valjcima.  
3.2.31. „Pogonska osovina” zna či osovina vozila koja može predavati 
pogonsku energiju i/ili rekuperirati energiju, neovisno o tome je li 
riječ o privremenoj ili trajnoj mogu ćnosti te može li je voza č uključiti. 
3.2.32. „Dinamometar za pogon na dva kota ča” ili „2WD dinamometar” znač i 
dinamometar kod kojeg su samo kota či na jednoj osovini vozila u 
dodiru s valjcima.  
3.2.33. „Dinamometar za pogon na četiri kota ča” ili „4WD dinamometar” 
znači dinamometar kod kojeg su svi kota či na obje osovine vozila u 
dodiru s valjcima.  
3.2.34. „Dinamometar u načinu rada s pogonom na dva kota ča” ili „dinamo ­
metar u 2WD na činu rada” zna či 2WD ili 4WD dinamometar koji 
simulira inerciju i cestovni otpor samo na pogonskoj osovini ispitnog 
vozila, a kota či na nepogonskoj osovini ne utje ču na rezultat mjerenja, 
neovisno o tome okre ću li se.  
3.2.35. „Dinamometar u načinu rada s pogonom na četiri kotača” ili „dinamo ­
metar u 4WD na činu rada” zna či dinamometar za pogon na četiri 
kotača koji simulira inerciju i cestovni otpor na obje osovine ispitnog 
vozila.  
3.3. Potpuno elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila, vozila na 
gorivne ćelije i dvogorivna vozila  
▼B 
3.3.1. „Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (AER) zna či ukupno 
prijeđena udaljenost koju je OVC-HEV vozilo prešlo od po četka ispi­
tivanja na baterijski pogon do trenutka tijekom ispitivanja kada motor 
s unutrašnjim izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
3.3.2. „Autonomija potpuno elektri čnog vozila” (PER) zna či ukupna udalje ­
nost koju je prešlo PEV vozilo od po četka ispitivanja na baterijski 
pogon do ispunjenja kriterija za prekid pražnjenja.  
3.3.3. „Stvarna autonomija na baterijski pogon” (R  CDA ) znači udaljenost 
prijeđena u nizu WLTC-ova u radnom stanju na baterijski pogon 
dok se ne isprazni sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ćnošću 
ponovnog punjenja (REESS).  
3.3.4. „Ciklusna autonomija na baterijski pogon” (R  CDC ) znači prijeđena 
udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski pogon do kraja poslje ­
dnjeg ciklusa prije ciklusa u kojima je ispunjen kriterij za prekid 
pražnjenja, uklju čujući i prijelazni ciklus u kojem vozilo možda radi 
i u uvjetima na baterijski pogon i u uvjetima dopunjavanja baterije.  
3.3.5. „Radno stanje na baterijski pogon” zna či radno stanje u kojem energija 
pohranjena u REESS može varirati, ali se u prosjeku smanjuje, a 
vozilo se vozi do prijelaza na rad s dopunjavanjem baterije.  
3.3.6. „Radno stanje s dopunjavanjem baterije” zna či radno stanje u kojem 
energija pohranjena u REESS-u može varirati, ali se, u prosjeku, 
održava na neutralnoj razini dok se vozilo vozi.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7. „Faktori korisnosti” su omjeri utemeljeni na statistici vožnje i ovisni o 
autonomiji ostvarenoj u stanju na baterijski pogon koji se koriste za 
ponderiranje spojeva u emisijama ispušnih plinova, emisija CO  2 i 
potrošnje goriva za OVC-HEV-ove pri baterijskom pogonu i pri dopu ­
njavanju baterije.  
3.3.8. „Elektri čni stroj ” (EM) zna či pretvara č energije koji pretvara elektri čnu 
energiju u mehani čku i obrnuto.  
3.3.9. „Pretvara č energije ” znači sustav u kojem se oblik izlazne energije 
razlikuje od oblika ulazne energije.  
3.3.9.1. „Pretvara č za pogonsku energiju” zna či pretvara č energije pogonskog 
sklopa koji nije periferni ure đaj i čija se izlazna energija izravno ili 
neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.9.2. „Kategorija pretvarača za pogonsku energiju” zna či (i.) motor s unutar ­
njim izgaranjem, ili (ii.) elektri čni stroj, ili (iii.) gorivne ćelije.  
3.3.10. „Sustav za pohranu energije” zna či sustav koji pohranjuje energiju i 
koji je osloba đa u istom obliku u kojem je energija ušla u njega.  
3.3.10.1. „Sustav za pohranu pogonske energije” zna či sustav za pohranu 
energije pogonskog sklopa koji nije periferni ure đaj, a čija se izlazna 
energija izravno ili neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.10.2. „Kategorija sustava za pohranu pogonske energije” zna či (i.) sustav za 
pohranu goriva, (ii.) sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ć­
nošću ponovnog punjenja ili (iii.) sustav za pohranu mehani čke 
energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja.  
3.3.10.3 „Oblik energije” znač i (i) elektri čna energija, ili (ii) mehani čka 
energija, ili (iii) kemijska energija (uklju čujući goriva).  
3.3.10.4. „Sustav za pohranu goriva” znač i sustav za pohranu pogonske energije 
u kojem je kemijska energija pohranjena u obliku tekuć eg ili plino ­
vitog goriva.  
3.3.11. „Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (EAER) 
znači udio u ukupnoj stvarnoj autonomiji na baterijski pogon (R  CDA ) 
koji se može pripisati uporabi elektri čne energije iz REESS-a tijekom 
ispitivanja autonomije na baterijski pogon.  
3.3.12. „Hibridno električno vozilo” (HEV) zna či hibridno vozilo u kojem je 
jedan od pretvara ča za pogonsku energiju elektri čni stroj.  
3.3.13. „Hibridno vozilo” (HV) zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom 
koji sadrži najmanje dvije razli čite kategorije pretvara ča za pogonsku 
energiju i najmanje dvije razli čite kategorije sustava za pohranu 
pogonske energije.  
3.3.14. „Neto promjena energije” zna či promjena energije u REESS-u podije ­
ljena s ciklusnom potrošnjom energije ispitnog vozila.  
3.3.15. „Hibridno električno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora” (NOVC- 
HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje se ne može puniti iz vanj ­
skog izvora.  
3.3.16. „Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora” (OVC- 
HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje se može puniti iz vanjskog 
izvora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17. „Potpuno elektri čno vozilo” (PEV) zna či vozilo opremljeno pogonskim 
sklopom koji sadržava isklju čivo elektri čne strojeve kao pretvara če za 
pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu elektri čne energije s 
mogućnošću ponovnog punjenja kao sustave za pohranu pogonske 
energije.  
3.3.18. „Gorivna ćelija” znači pretvara č energije kojim se kemijska energija 
(ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) ili obrnuto.  
3.3.19. „Vozilo s gorivnom ćelijom” (FCV) zna či vozilo opremljeno pogon ­
skim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne ćelije i elektri čni stroj/ 
električne strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju.  
3.3.20. „Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom” (FCHV) zna či vozilo s 
gorivnom ćelijom opremljeno pogonskim sklopom s najmanje jednim 
sustavom za pohranu goriva i najmanje jednim sustavom za pohranu 
električne energije s mogu ćnošću ponovnog punjenja kao sustavom za 
pohranu pogonske energije  
▼M3 
3.3.21. „Dvogorivno vozilo” zna či vozilo s dva odvojena sustava za pohranu 
goriva koje je konstruirano tako da uglavnom radi na samo jedno 
gorivo, no istodobna upotreba obaju goriva dopuštena je u ograni čenoj 
količini i ograni čenom trajanju.  
3.3.22. „Dvogorivno vozilo na plin” zna či dvogorivno vozilo kojem su ta dva 
goriva benzin (benzinski na čin rada) ili UNP, PP/biometan ili vodik.  
▼B 
3.4. Pogonski sklop 
3.4.1. „Pogonski sklop” zna či sustav u vozilu koji je sastavljen od svih 
sustava za pohranu pogonske energije, pretvara ča za pogonsku 
energiju i prijenosnih sustava koji kota če opskrbljuju mehani čkom 
energijom radi pogona vozila, uklju čujući periferne ure đaje. 
3.4.2. „Pomo ćni uređaji” znači uređaji koji troše, pretvaraju, skladište ili 
opskrbljuju energijom neperiferne ure đaje ili sustave koji su ugra đeni 
u vozila u svrhe koje nisu pogon vozila te se stoga ne smatraju dijelom 
pogonskog sustava.  
3.4.3. „Periferni uređaji” znači uređaji koji troše energiju, pretvaraju energiju, 
pohranjuju energiju ili opskrbljuju energijom pri čemu glavna svrha 
energije nije pogon vozila, ili drugi dijelovi, sustavi i upravlja čke 
jedinice koji su neophodni za rad pogonskog sustava.  
3.4.4. „Pogonski sklop” zna či povezani elementi pogonskog sklopa za 
prijenos mehani čke energije izme đu pretvara ča za pogonsku energiju 
i kotača. 
3.4.5. „Ru čni mjenja č” znači mjenjač u kojem se stupnjevi prijenosa mogu 
mijenjati samo djelovanjem voza ča. 
3.5. Op ćenito 
3.5.1. „Kriterijske emisije” zna či emisije spojeva za koje su u ovoj Uredbi 
utvrđ ene grani čne vrijednosti.  
3.5.2. Rezervirano  
3.5.3. Rezervirano  
3.5.4. Rezervirano  
3.5.5. Rezervirano  
3.5.6. „Ciklusna potrošnja energije” zna či izračunana pozitivna energija koja 
je potrebna da bi vozilo odvozilo zadani ciklus.  
3.5.7. Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8. „Na čin rada koji može odabrati voza č” znači poseban na čin rada koji 
vozač može odabrati i koji može utjecati na emisije ili na potrošnju 
goriva i/ili energije.  
▼M3 
3.5.9. „Zadani po četni način rada” za potrebe ovog Priloga zna či jedan na čin 
rada koji može odabrati voza č i koji je uvijek odabran pri uklju čivanju 
vozila, bez obzira na to koji je na čin rada koji može odabrati voza č bio 
aktivan u trenutku zadnjeg isklju čivanja vozila, te koji se ne može 
redefinirati u drugi na čin rada. Nakon uklju čivanja vozila zadani 
početni način rada može se prebaciti u drugi na čin rada koji može 
odabrati voza č samo namjernom voza čevom radnjom.  
▼B 
3.5.10. „Referentni uvjeti (za izra čun masenih emisija)” znač i uvjeti na kojima 
se temelje gusto će plinova, tj. 101,325 kPa i 273,15 K (0°C).  
▼M3 
3.5.11. „Emisije ispušnih plinova” znač i emisije plinovitih, krutih i teku ćih 
spojeva iz ispušne cijevi.  
▼B 
3.6. PM/PN 
Pojam „čestica ” se uobi čajeno koristi za tvar koja se karakterizira 
(mjeri) u zra čnoj fazi (suspendirana tvar), a pojam „ čestična tvar” za 
nataloženu tvar.  
3.6.1. „Broj emitiranih čestica” (PN) zna či ukupan broj krutih čestica emiti ­
ranih iz ispuha vozila kvantificiran u skladu s metodama razrje đivanja, 
uzorkovanja i mjerenja utvr đenima u ovom Prilogu.  
3.6.2. „Emisije čestičnih tvari ” (PM) zna či masa bilo kojeg čestičnog mate ­
rijala iz ispuha vozila kvantificirana u skladu s postupcima razrje điva­
nja, uzorkovanja i mjerenja navedenima u ovom Prilogu.  
3.7. WLTC  
▼M3 
3.7.1. „Nazivna snaga motora” (P  rated ) znači najveća neto snaga motora u kW 
u skladu sa zahtjevima iz Priloga XX.  
▼B 
3.7.2. „Maksimalna brzina” zna či najveća brzina vozila prema proizvo đa­ 
čevoj deklaraciji.  
3.8. Postupak  
▼M3 
3.8.1. „Sustav s periodi čnom regeneracijom” znač i uređaj za kontrolu emisija 
ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar čestica) koji je potrebno perio ­
dično regenerirati.  
▼B 
3.9. Ispitivanje korradi utvr đivanja korekcijskog faktora za tempera­
turu okoline0 (Podprilog 6.a)  
3.9.1. „Aktivni spremnik topline” zna či tehnologija kojom se toplina pohra ­
njuje u bilo kojem ure đaju vozila i otpušta u sastavne dijelove pogon ­
skog sklopa tijekom zadanog razdoblja pri pokretanju motora. Karak ­
teriziraju ga pohranjena entalpija u sustavu i vrijeme otpuštanja 
toplinske energije u sastavne dijelove pogonskog sklopa.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2. „Izolacijski materijali” svaki materijal u motornom prostoru pri čvršćen 
na motor i/ili šasiju s u činkom termalne izolacije i karakteriziran 
maksimalnom toplinskom provodljivoš ću od 0,1 W/(mK). 
4. KRATICE  
4.1. Op će kratice  
AC Izmjeni čna struja 
CFV Venturijeva cijev s kritičnim protokom (Critical 
flow venturi)  
CFO Otvor za kritični protok 
CLD Kemiluminiscentni detektor  
CLA Kemiluminiscentni analizator  
CVS Ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena  
DC Istosmjerna struja  
ET Cijev za isparavanje  
▼M3 
Extra high  2 faza ekstra visoke brzine WLTC-a za razred 2  
Extra high  3 faza ekstra visoke brzine WLTC-a za razred 3  
▼B 
FCHV Hibridno vozilo na gorivne ćelije 
FID Plamenoionizacijski detektor  
FSD Potpuni otklon  
GC Plinski kromatograf  
HEPA Visoko učinkoviti filtar čestične tvari;  
HFID Grijani plamenoionizacijski detektor  
▼M3 
High  2 faza visoke brzine WLTC-a za razred 2  
High  3a faza visoke brzine WLTC-a za razred 3a  
High  3b faza visoke brzine WLTC-a za razred 3b  
▼B 
ICE Motor s unutarnjim izgaranjem  
LoD Granica otkrivanja  
LoQ Granica kvantifikacije  
▼M3 
Low  1 faza niske brzine WLTC-a za razred 1  
Low  2 faza niske brzine WLTC-a za razred 2  
Low  3 faza niske brzine WLTC-a za razred 3  
Medium  1 faza srednje brzine WLTC-a za razred 1  
Medium  2 faza srednje brzine WLTC-a za razred 2  
Medium  3a faza srednje brzine WLTC-a za razred 3a  
Medium  3b faza srednje brzine WLTC-a za razred 3b  
▼B 
LC Teku ćinska kromatografija  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
UNP Ukapljeni naftni plin  
NDIR Nedisperzivni infracrveni (analizator)  
NDUV Nedisperzivni ultraljubičasti 
PP/biometan Prirodni plin/biometan  
NMC Odvaja č nemetana  
NOVC-FCHV Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom bez mogu ć­
nosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC Bez mogućnosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC-HEV Hibridno električno vozilo bez mogu ćnosti 
punjenja iz vanjskog izvora  
OVC-HEV Hibridno električno vozilo s punjenjem iz vanj ­
skog izvora 
P a Masa čestične tvari koju je sakupio filtar poza ­
dinskih čestica  
P e Masa čestične tvari koju je sakupio filtar uzoraka  
PAO Poli-alfa-olfein  
PCF Predklasifikator čestica  
PCRF Faktor redukcije koncentracije čestica  
PDP Volumetrijska pumpa  
PER Autonomija potpuno električnog vozila  
Postotak FS % cjelokupnog mjernog raspona  
PM Emisije čestičnih tvari  
PN Broj emitiranih čestica  
PNC Broja č broja č estica  
PND  1 Prvi uređaj za razrje đivanje broja čestica  
PND  2 Drugi ure đaj za razrje đivanje broja čestica  
PTS Sustav za prijenos čestica  
PTT Cijev za prijenos čestica  
QCL-IR Infracrveni kvantni kaskadni laser  
R CDA Stvarna autonomija na baterijski pogon  
RCB Stanje punjenja REESS-a  
REESS Sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ć­
nošću ponovnog punjenja  
▼M3 
RRC Koeficijent otpora kotrljanja  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
SSV Podzvu čna Venturijeva cijev  
USFM Ultrazvu čno mjerilo protoka  
VPR Odvaja č hlapljivih čestica  
WLTC Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila  
4.2. Kemijski simboli i kratice  
C 1 Ugljikovodik istovjetan ugljiku 1  
CH  4 Metan 
C 2 H 6 Etan 
C 2 H 5 OH Etanol 
C 3 H 8 Propan 
CO Uglji čni monoksid  
CO  2 Ugljični dioksid 
DEHP Dioktilftalat  
H 2 O Voda 
NH  3 Amonijak 
NMHC Nemetanski ugljikovodici  
NO  x Dušikovi oksidi 
NO Du šikov oksid  
NO  2 Dušikov dioksid 
N 2 O Dušikov oksid  
THC Ukupni ugljikovodici  
5. OP ĆI ZAHTJEVI  
▼M3 
5.0. Svakoj od porodica vozila definiranih u stavcima 5.6. do 5.9. pripisuje 
se jedinstveni identifikator u sljede ćem obliku:  
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x 
pri čemu je:  
FT identifikator vrste porodice:  
— IP = interpolacijska porodica, kako je definirana u stavku 5.6.  
— RL = porodica po cestovnom otporu, kako je definirana u stavku 
5.7. 
— RM = porodica po matrici cestovnog otpora, kako je definirana u 
stavku 5.8. 
— PR = porodica po sustavu s periodič nom regeneracijom (K  i ), 
kako je definirana u stavku 5.9.  
— AT = porodica po ATCT-u, kako je definirana u stavku 2. 
Podpriloga 6.a.  
nnnnnnnnnnnnnnn je niz od najviše petnaest znakova, ograni čenih na 
znamenke 0–9, slova A–Z i podvlaku „_”. 
WMI (svjetski identifikator proizvo đača) je broj koji identificira proiz ­
vođača na jedinstven na čin, a definiran je u normi ISO 3780:2009;  
x mora biti 1 ili 0 u skladu sa sljede ćim odredbama:  
(a) u dogovoru s homologacijskim tijelom i vlasnikom WMI-ja broj se 
postavlja na 1 ako je porodica vozila definirana radi obuhva ćanja 
vozila:  
i. jednog proizvođača s jednim WMI-jem;  
ii. proizvo đača s nekoliko WMI-jeva, ali samo u sluč ajevima kad 
se upotrebljava jedan WMI;  
iii. više od jednog proizvo đača, ali samo u slu čajevima kad se 
upotrebljava jedan WMI;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
U slučajevima i., ii. i iii. identifikator porodice sastoji se od jednog 
jedinstvenog niza n-znakova i jednog jedinstvenog WMI-ja za 
kojim slijedi 1.  
(b) u dogovoru s homologacijskim tijelom, broj se postavlja na 0 ako 
je porodica vozila definirana na temelju istih kriterija kao odgo ­
varajuća porodica vozila definirana u skladu s to čkom (a), ali je 
proizvođač odlučio odabrati druk čiji WMI. U tom se sluč aju iden­
tifikator porodice sastoji od niza n-znakova jednakog onom odre ­ 
đenom za porodicu vozila definiranu u skladu s to čkom (a) i 
jedinstvenog WMI-ja, koji se mora razlikovati od svih WMI-jeva 
upotrijebljenih u okviru to čke (a), za kojim slijedi 0.  
▼B 
5.1. Vozilo i njegovi sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisiju 
plinovitih spojeva, čestičnih tvari i broja čestica moraju biti konstrui ­
rani, izrađeni i sastavljeni tako da omogu ćavaju da je vozilo u uobi ­ 
čajenoj uporabi i pod normalnim uvjetima uporabe, kao što su vlaga, 
kiša, snijeg, vru ćina, hladno ća, pijesak, zemlja, vibracija, habanje, itd. 
usklađeno s odredbama ovog Priloga tijekom njegova korisnog vijeka 
trajanja.  
▼M3 
To uključuje sigurnost svih crijeva, spojeva i veza koje se koriste u 
sustavima za kontrolu emisija.  
_______  
▼B 
5.2. Ispitno vozilo mora biti reprezentativno u smislu njegovih komponenti 
povezanih s emisijama i funkcionalnosti planirane proizvodne serije 
obuhvaćene homologacijom. Proizvo đač i homologacijsko tijelo 
usuglašavaju se o tome koje vozilo predstavlja ispitni model.  
5.3. Uvjeti ispitivanja vozila  
5.3.1. Vrste i količine maziva i rashladne teku ćine za ispitivanje emisija su 
one koje je proizvo đač naveo za normalni rad vozila.  
5.3.2. Vrsta goriva za ispitivanje emisija mora biti kako je navedeno u 
Prilogu IX. 
5.3.3. Svi sustavi za kontrolu emisija moraju biti u ispravnom stanju.  
5.3.4. Uporaba bilo kakvog ure đaja za poništavanje je zabranjena, u skladu s 
odredbama članka 5. stavka 2. Uredbe br. 715/2007.  
5.3.5. Motor mora biti konstruiran tako da se izbjegnu emisije iz ku ćišta 
koljenastog vratila.  
▼M3 
5.6. Gume za ispitivanje emisija moraju biti u skladu sa stavkom 2.4.5. 
Podpriloga 6. ovom Prilogu.  
▼B 
5.4. Ulazni otvori spremnika benzina 
5.4.1. U skladu sa stavkom 5.4.2., ulazni otvor spremnika benzina ili etanola 
mora biti konstruiran tako da spre čava punjenje spremnika iz mlaznice 
na benzinskoj pumpi koja ima vanjski promjer od 23,6 mm ili ve ći. 
5.4.2. Stavak 5.4.1. ne odnosi se na vozilo kod kojeg su ispunjena oba 
sljedeća uvjeta:  
(a) Vozilo je konstruirano i izra đeno tako da benzin s olovom ne 
utječe štetno ni na jedan ure đaj konstruiran za kontrolu emisija; i  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
(b) vozilo je uo čljivo, čitljivo i neizbrisivo ozna čeno simbolom za 
bezolovni benzin, navedenim u ISO 2575:2010 „Cestovna vozila 
– Simboli za komande, pokazatelje i ure đaje upozorenja”, na 
mjestu koje je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik goriva. 
Dopuštene su dodatne oznake.  
▼M3 
5.5. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
Odredbe o sigurnosti elektroničkog sustava navedene su u stavku 2.3. 
Priloga I.  
_______  
▼B 
5.6. Interpolacijska porodica  
▼M3 
5.6.1. Interpolacijska porodica za potpuno MUI vozila  
5.6.1.1. Vozila mogu biti dio iste interpolacijske porodice u bilo kojem od 
sljedećih slučajeva ili njihovim kombinacijama:  
(a) ako pripadaju razli čitim razredima vozila kako su opisani u 
stavku 2. Podpriloga 1.;  
(b) ako imaju razli čite razine smanjenja kako je opisano u stavku 8. 
Podpriloga 1.;  
(c) ako imaju razli čite ograni čene najve će brzine kako je opisano u 
stavku 9. Podpriloga 1.  
5.6.1.2. Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
vozila / pogonskog sustava / prijenosa mogu biti dio iste interpola ­
cijske porodice:  
(a) vrstu motora s unutarnjim izgaranjem: vrstu goriva (ili vrste ako je 
riječ o dvogorivnim vozilima ili vozilima prilagodljivima gorivu), 
proces izgaranja, zapremninu motora, karakteristike pri potpunom 
opterećenju, tehnologiju motora, sustav punjenja i druge podsu ­
stave motora ili karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na 
masene emisije CO  2 prema uvjetima WLTP-a;  
(b) radnu strategiju za sve komponente pogonskog sustava koje utje ču 
na masene emisije CO  2 ; 
(c) vrstu mjenjača (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.);  
(d) n/v omjere (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Taj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve prijenosne omjere u 
pitanju razlika u odnosu na omjere n/v naj češće ugrađivanih vrsta 
mjenjača unutar 8 %;  
(e) broj pogonskih osovina;  
(f) porodicu po ATCT-u, po referentnom gorivu u sluč aju vozila 
prilagodljivih gorivu ili dvogorivnih vozila;  
(g) broju kotača po osovini.  
5.6.1.3. Ako se upotrebljava alternativni parametar poput višeg n  min_drive  , kako 
je određen u stavku 2.(k) Podpriloga 2. ili ASM-a, kako je odre đen u 
stavku 3.4 Podpriloga 2., taj parametar mora biti jednak unutar inter ­
polacijske porodice.  
▼B 
5.6.2. Interpolacijska porodica za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove  
Osim zahtjeva iz stavka 5.6.1., samo OVC-HEV-ovi i NOVC-HEV- 
ovi koji su identi čni u pogledu sljede ćih karakteristika mogu biti dio 
iste interpolacijske porodice:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, 
itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina,) i sve druge karak ­
teristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masene emisije CO  2 i 
potrošnju elektri čne energije pod uvjetima WLTP-a;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, 
nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina));  
▼M3 
(c) Vrsta pretvara ča električne energije izme đu električnog stroja i 
pogonskog REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i niskonapon­
skog izvora napajanja te izme đu utičnice za punjenje i pogonskog 
REESS-a, kao i sve druge karakteristike koje imaju nezanemariv 
utjecaj na masenu emisiju CO  2 i potrošnju elektri čne energije 
prema uvjetima WLTP-a;  
▼B 
(d) Razlika izme đu broja ciklusa na baterijski pogon od po četka ispi­
tivanja do i uklju čujući prijelazni ciklus ne smije biti više od 
jedan.  
5.6.3. Interpolacijska porodica za PEV-ove  
Samo PEV-ovi koji su identični s obzirom na sljede će karakteristike 
električnog pogonskog sustava / prijenosa mogu biti dio iste interpo ­
lacijske porodice:  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, 
itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina,) i bilo koje druge 
karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na potrošnju elek ­
trične energije i autonomiju pod uvjetima WLTP;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, 
nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, teku ćina)); 
(c) Vrsta mjenjača (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.);  
(d) Broj pogonskih osovina;  
▼M3 
(e) Vrsta pretvara ča električne energije izme đu električnog stroja i 
pogonskog REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i niskonapon­
skog izvora napajanja te izme đu utičnice za punjenje i pogonskog 
REESS-a, kao i sve druge karakteristike koje imaju nezanemariv 
utjecaj na potrošnju elektri čne energije i autonomiju prema uvje ­
tima WLTP-a;  
▼B 
(f) Radna strategija svih komponenti koje utje ču na potrošnju elek ­
trične energije unutar pogonskog sustava;  
▼M3 
(g) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Taj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve prijenosne omjere u 
pitanju razlika u odnosu na omjere n/v naj češće ugrađivanih vrsta i 
modela mjenja ča unutar 8 %.  
▼B 
5.7. Porodica po cestovnom otporu 
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljedeće karakteristike 
mogu biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa 
(npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva prijenosa, broj spojki 
itd.); Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog 
tijela, mjenja č s manjim gubicima snage može biti uklju čen u 
porodicu;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
(b) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj 
se zahtjev smatra ispunjenim ako je za sve predmetne prijenosne 
omjere razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češće instali­
ranih vrsta mjenja ča unutar 25 posto;  
(c) Broj pogonskih osovina;  
▼M3 
(d) Broj kota ča po osovini. 
Ako je najmanje jedan elektri čni stroj spojen u praznom hodu 
mjenjača, a vozilo ne može raditi u stanju inercijskog usporavanja 
(stavak 4.2.1.8.5. Podpriloga 4.) tako da elektri čni stroj nema 
utjecaja na cestovni otpor, primjenjuju se kriteriji iz stavka 5.6.2. 
(a) i stavka 5.6.3. (a).  
Ako postoji razlika, osim mase vozila, otpora kotrljanja i aerodi ­
namike, koja ima nezanemariv utjecaj na cestovni otpor, to se 
vozilo ne smatra dijelom porodice, osim ako to ne odobri homo ­
logacijsko tijelo.  
5.8. Porodica po matrici cestovnog otpora  
Porodica po matrici cestovnog otpora može se primijeniti za vozila 
konstruirana za najve ću tehnič ki dopuštenu masu optere ćenog vozila 
≥ 3 000 kg.  
Porodica po matrici cestovnog otpora može se primijeniti i za vozila 
dostavljena za višestupanjsku homologaciju ili višestupanjska vozila 
dostavljena za homologaciju pojedina čnog vozila.  
U tim se slučajevima primjenjuju odredbe iz to čke 2. Priloga XII. 
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljedeće karakteristike 
mogu biti dio iste porodice po matrici cestovnog otpora:  
(a) vrstu mjenjača (npr. ru čni, automatski, CVT);  
(b) broj pogonskih osovina;  
(c) broj kotača po osovini. 
5.9. Porodica po sustavu s periodi čnom regeneracijom (K  i ) 
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike 
mogu biti dio iste porodice po sustavu s periodi čnom regeneracijom:  
(a) vrstu motora s unutarnjim izgaranjem: vrstu goriva, proces izga ­
ranja;  
(b) sustav s periodičnom regeneracijom (npr. katalizator, filtar česti­
ca): 
i. konstrukciju (npr. vrstu ku ćišta, vrstu plemenitog metala, 
vrstu nosa ča, gustoću ćelija);  
ii. tip i princip rada;  
iii. obujam ± 10 %;  
iv. lokacija (temperatura ± 100 °C na drugoj najvišoj referentnoj 
brzini);  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
(c) ispitna masa svakog vozila u porodici ne smije biti ve ća od 
ispitne mase vozila koje se koristi za demonstracijsko ispitivanje 
K i uvećane za 250 kg.  
_______  
▼B 
6. ZAHTJEVI U POGLEDU RADNE SPOSOBNOSTI  
▼M3 
6.1. Grani čne vrijednosti  
Granične vrijednosti emisija su one navedene u tablici 2. u Prilogu I. 
Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
▼B 
6.2. Ispitivanje 
Ispitivanje se mora obaviti u skladu sa sljede ćim: 
(a) WLTC-ovi kako su opisani u Podprilogu 1.;  
(b) odabir stupnja prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa kako 
je opisano u Podprilogu 2.;  
(c) odgovaraju će gorivo kako je opisano u Prilogu IX. ovoj Uredbi;  
(d) postavke cestovnog otpora i dinamometra kako je opisano u 
Podprilogu 4.; 
(e) oprema za ispitivanje kako je opisana u Podprilogu 5.;  
(f) postupci ispitivanja kako su opisani u Podprilozima 6. i 8.;  
(g) metode izra čuna kako su opisane u Podprilozima 7. i 8.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
Podprilog 1.  
Svjetski ciklusi ispitivanja lakih vozila (WLTC)  
▼M3 
1. Op ći zahtjevi  
Ciklus za vožnju ovisi o omjeru nazivne snage ispitnog vozila i 
njegove mase u voznom stanju umanjene za 75 kg, izraženom u 
W/kg, te njegovoj maksimalnoj brzini, v  max . 
Ciklus koji proizlazi iz zahtjeva opisanih u ovom Podprilogu u drugim 
se dijelovima Priloga naziva „primjenjivi ciklus”.  
2. Klasifikacije vozila  
2.1. Vozila razreda 1 imaju omjer snage i mase u voznom stanju umanjene 
za 75 kg P  mr ≤ 22 W/kg. 
2.2. Vozila razreda 2 imaju omjer snage i mase u voznom stanju umanjene 
za 75 kg > 22, ali ≤ 34 W/kg. 
2.3. Vozila razreda 3 imaju omjer snage i mase u voznom stanju umanjene 
za 75 kg > 34 W/kg.  
2.3.1. Vozila razreda 3 su podijeljena u dva podrazreda prema njihovoj 
maksimalnoj brzini, v  max . 
2.3.1.1. Vozila razreda 3a s v  max < 120 km/h. 
2.3.1.2. Vozila razreda 3a s v  max ≥ 120 km/h. 
2.3.2. Sva vozila ispitana u skladu s Podprilogom 8. smatraju se vozilima 
razreda 3.  
3. Ispitni ciklusi  
3.1. Ciklus za razred 1  
3.1.1. Kompletan ciklus za razred 1 sastoji se od faze niske brzine (Low  1 ), 
faze srednje brzine (Medium  1 ) i dodatne faze niske brzine (Low  1 ). 
3.1.2. Faza Low  1 opisana je na slici A1/1 i u tablici A1/1.  
3.1.3. Faza Medium  1 opisana je na slici A1/2 i u tablici A1/2.  
3.2. Ciklus za razred 2  
3.2.1. Kompletan ciklus za razred 2 sastoji se od faze niske brzine (Low  2 ), 
faze srednje brzine (Medium  2 ), faze visoke brzine (High  2 ) i faze 
ekstra visoke brzine (Extra High  2 ). 
3.2.2. Faza Low  2 opisana je na slici A1/3 i u tablici A1/3.  
3.2.3. Faza Medium  2 opisana je na slici A1/4 i u tablici A1/4.  
3.2.4. Faza High  2 opisana je na slici A1/5 i u tablici A1/5.  
3.2.5. Faza Extra High  2 opisana je na slici A1/6 i u tablici A1/6.  
3.3. Ciklus za razred 3  
Ciklusi za razred 3 podijeljeni su u dva podrazreda u skladu s potpo ­
djelom vozila razreda 3.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1. Ciklus za razred 3a  
3.3.1.1. Kompletan ciklus sastoji se od faze niske brzine (Low  3 ), faze srednje 
brzine (Medium  3a ), faze visoke brzine (High  3a ) i faze ekstra visoke 
brzine (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.1.3. Faza Medium  3a opisana je na slici A1/8 i u tablici A1/8.  
3.3.1.4. Faza High  3a opisana je na slici A1/10 i u tablici A1/10.  
3.3.1.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.3.2. Ciklus za razred 3b  
3.3.2.1. Kompletan ciklus sastoji se od faze niske brzine (Low  3 ), faze srednje 
brzine (Medium  3b ), faze visoke brzine (High  3b ) i faze ekstra visoke 
brzine (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.2.3. Faza Medium  3b opisana je na slici A1/9 i u tablici A1/9.  
3.3.2.4. Faza High  3b opisana je na slici A1/11 i u tablici A1/11.  
3.3.2.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.4. Trajanje svih faza  
3.4.1. Sve faze niske brzine traju 589 sekundi.  
3.4.2. Sve faze srednje brzine traju 433 sekunde.  
3.4.3. Sve faze visoke brzine traju 455 sekundi.  
3.4.4. Sve faze ekstra visoke brzine traju 323 sekunde.  
3.5. Ciklusi gradske vožnje WLTC-a  
OVC-HEV-ovi i PEV-ovi ispituju se primjenom odgovaraju ćeg 
ciklusa WLTC-a i ciklusa gradske vožnje WLTC-a (vidjeti Podprilog 
8.) za vozila razreda 3a i razreda 3b.  
Ciklus gradske vožnje WLTC-a sastoji se samo od faza niske i srednje 
brzine.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 Ciklus WLTC-a za razred 1 ◄ 
Slika A1/1  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low  1 
▼B
 
Slika A1/2  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 1, faza Medium  1 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
Tablica A1/1  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 1, faza Low  1 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 3,1 
14 5,7 
15 8,0 
16 10,1 
17 12,0 
18 13,8 
19 15,4 
20 16,7 
21 17,7 
22 18,3 
23 18,8 
24 18,9 
25 18,4 
26 16,9 
27 14,3 
28 10,8 
29 7,1 
30 4,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
35 1,5 
36 3,8 
37 5,6 
38 7,5 
39 9,2 
40 10,8 
41 12,4 
42 13,8 
43 15,2 
44 16,3 
45 17,3 
46 18,0 
47 18,8 
48 19,5 
49 20,2 
50 20,9 
51 21,7 
52 22,4 
53 23,1 
54 23,7 
55 24,4 
56 25,1 
57 25,4 
58 25,2 
59 23,4 
60 21,8 
61 19,7 
62 17,3 
63 14,7 
64 12,0 
65 9,4 
66 5,6 
67 3,1 
68 0,0 
69 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0 
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0 
108 0,7 
109 1,1 
110 1,9 
111 2,5 
112 3,5 
113 4,7 
114 6,1 
115 7,5 
116 9,4 
117 11,0 
118 12,9 
119 14,5 
120 16,4 
121 18,0 
122 20,0 
123 21,5 
124 23,5 
125 25,0 
126 26,8 
127 28,2 
128 30,0 
129 31,4 
130 32,5 
131 33,2 
132 33,4 
133 33,7 
134 33,9 
135 34,2 
136 34,4 
137 34,7 
138 34,9 
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
140 35,4 
141 35,7 
142 35,9 
143 36,6 
144 37,5 
145 38,4 
146 39,3 
147 40,0 
148 40,6 
149 41,1 
150 41,4 
151 41,6 
152 41,8 
153 41,8 
154 41,9 
155 41,9 
156 42,0 
157 42,0 
158 42,2 
159 42,3 
160 42,6 
161 43,0 
162 43,3 
163 43,7 
164 44,0 
165 44,3 
166 44,5 
167 44,6 
168 44,6 
169 44,5 
170 44,4 
171 44,3 
172 44,2 
173 44,1 
174 44,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
175 43,9 
176 43,8 
177 43,7 
178 43,6 
179 43,5 
180 43,4 
181 43,3 
182 43,1 
183 42,9 
184 42,7 
185 42,5 
186 42,3 
187 42,2 
188 42,2 
189 42,2 
190 42,3 
191 42,4 
192 42,5 
193 42,7 
194 42,9 
195 43,1 
196 43,2 
197 43,3 
198 43,4 
199 43,4 
200 43,2 
201 42,9 
202 42,6 
203 42,2 
204 41,9 
205 41,5 
206 41,0 
207 40,5 
208 39,9 
209 39,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
210 38,7 
211 38,1 
212 37,5 
213 36,9 
214 36,3 
215 35,7 
216 35,1 
217 34,5 
218 33,9 
219 33,6 
220 33,5 
221 33,6 
222 33,9 
223 34,3 
224 34,7 
225 35,1 
226 35,5 
227 35,9 
228 36,4 
229 36,9 
230 37,4 
231 37,9 
232 38,3 
233 38,7 
234 39,1 
235 39,3 
236 39,5 
237 39,7 
238 39,9 
239 40,0 
240 40,1 
241 40,2 
242 40,3 
243 40,4 
244 40,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
245 40,5 
246 40,4 
247 40,3 
248 40,2 
249 40,1 
250 39,7 
251 38,8 
252 37,4 
253 35,6 
254 33,4 
255 31,2 
256 29,1 
257 27,6 
258 26,6 
259 26,2 
260 26,3 
261 26,7 
262 27,5 
263 28,4 
264 29,4 
265 30,4 
266 31,2 
267 31,9 
268 32,5 
269 33,0 
270 33,4 
271 33,8 
272 34,1 
273 34,3 
274 34,3 
275 33,9 
276 33,3 
277 32,6 
278 31,8 
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
280 29,6 
281 28,6 
282 27,8 
283 27,0 
284 26,4 
285 25,8 
286 25,3 
287 24,9 
288 24,5 
289 24,2 
290 24,0 
291 23,8 
292 23,6 
293 23,5 
294 23,4 
295 23,3 
296 23,3 
297 23,2 
298 23,1 
299 23,0 
300 22,8 
301 22,5 
302 22,1 
303 21,7 
304 21,1 
305 20,4 
306 19,5 
307 18,5 
308 17,6 
309 16,6 
310 15,7 
311 14,9 
312 14,3 
313 14,1 
314 14,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
315 13,9 
316 13,8 
317 13,7 
318 13,6 
319 13,5 
320 13,4 
321 13,3 
322 13,2 
323 13,2 
324 13,2 
325 13,4 
326 13,5 
327 13,7 
328 13,8 
329 14,0 
330 14,1 
331 14,3 
332 14,4 
333 14,4 
334 14,4 
335 14,3 
336 14,3 
337 14,0 
338 13,0 
339 11,4 
340 10,2 
341 8,0 
342 7,0 
343 6,0 
344 5,5 
345 5,0 
346 4,5 
347 4,0 
348 3,5 
349 3,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
350 2,5 
351 2,0 
352 1,5 
353 1,0 
354 0,5 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 0,0 
361 2,2 
362 4,5 
363 6,6 
364 8,6 
365 10,6 
366 12,5 
367 14,4 
368 16,3 
369 17,9 
370 19,1 
371 19,9 
372 20,3 
373 20,5 
374 20,7 
375 21,0 
376 21,6 
377 22,6 
378 23,7 
379 24,8 
380 25,7 
381 26,2 
382 26,4 
383 26,4 
384 26,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
385 26,5 
386 26,6 
387 26,8 
388 26,9 
389 27,2 
390 27,5 
391 28,0 
392 28,8 
393 29,9 
394 31,0 
395 31,9 
396 32,5 
397 32,6 
398 32,4 
399 32,0 
400 31,3 
401 30,3 
402 28,0 
403 27,0 
404 24,0 
405 22,5 
406 19,0 
407 17,5 
408 14,0 
409 12,5 
410 9,0 
411 7,5 
412 4,0 
413 2,9 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,6 
482 3,1 
483 4,6 
484 6,1 
485 7,8 
486 9,5 
487 11,3 
488 13,2 
489 15,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
490 16,8 
491 18,4 
492 20,1 
493 21,6 
494 23,1 
495 24,6 
496 26,0 
497 27,5 
498 29,0 
499 30,6 
500 32,1 
501 33,7 
502 35,3 
503 36,8 
504 38,1 
505 39,3 
506 40,4 
507 41,2 
508 41,9 
509 42,6 
510 43,3 
511 44,0 
512 44,6 
513 45,3 
514 45,5 
515 45,5 
516 45,2 
517 44,7 
518 44,2 
519 43,6 
520 43,1 
521 42,8 
522 42,7 
523 42,8 
524 43,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
525 43,9 
526 44,6 
527 45,4 
528 46,3 
529 47,2 
530 47,8 
531 48,2 
532 48,5 
533 48,7 
534 48,9 
535 49,1 
536 49,1 
537 49,0 
538 48,8 
539 48,6 
540 48,5 
541 48,4 
542 48,3 
543 48,2 
544 48,1 
545 47,5 
546 46,7 
547 45,7 
548 44,6 
549 42,9 
550 40,8 
551 38,2 
552 35,3 
553 31,8 
554 28,7 
555 25,8 
556 22,9 
557 20,2 
558 17,3 
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
560 12,3 
561 10,3 
562 7,8 
563 6,5 
564 4,4 
565 3,2 
566 1,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  
Tablica A1/2  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 1, faza Medium  1 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,6 
601 1,9 
602 2,7 
603 5,2 
604 7,0 
605 9,6 
606 11,4 
607 14,1 
608 15,8 
609 18,2 
610 19,7 
611 21,8 
612 23,2 
613 24,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
614 25,8 
615 26,7 
616 27,2 
617 27,7 
618 28,1 
619 28,4 
620 28,7 
621 29,0 
622 29,2 
623 29,4 
624 29,4 
625 29,3 
626 28,9 
627 28,5 
628 28,1 
629 27,6 
630 26,9 
631 26,0 
632 24,6 
633 22,8 
634 21,0 
635 19,5 
636 18,6 
637 18,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
638 19,0 
639 20,1 
640 21,5 
641 23,1 
642 24,9 
643 26,4 
644 27,9 
645 29,2 
646 30,4 
647 31,6 
648 32,8 
649 34,0 
650 35,1 
651 36,3 
652 37,4 
653 38,6 
654 39,6 
655 40,6 
656 41,6 
657 42,4 
658 43,0 
659 43,6 
660 44,0 
661 44,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
662 44,8 
663 45,2 
664 45,6 
665 46,0 
666 46,5 
667 47,0 
668 47,5 
669 48,0 
670 48,6 
671 49,1 
672 49,7 
673 50,2 
674 50,8 
675 51,3 
676 51,8 
677 52,3 
678 52,9 
679 53,4 
680 54,0 
681 54,5 
682 55,1 
683 55,6 
684 56,2 
685 56,7 
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
687 57,9 
688 58,4 
689 58,8 
690 58,9 
691 58,4 
692 58,1 
693 57,6 
694 56,9 
695 56,3 
696 55,7 
697 55,3 
698 55,0 
699 54,7 
700 54,5 
701 54,4 
702 54,3 
703 54,2 
704 54,1 
705 53,8 
706 53,5 
707 53,0 
708 52,6 
709 52,2 
710 51,9 
711 51,7 
712 51,7 
713 51,8 
714 52,0 
715 52,3 
716 52,6 
717 52,9 
718 53,1 
719 53,2 
720 53,3 
721 53,3 
722 53,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
723 53,5 
724 53,7 
725 54,0 
726 54,4 
727 54,9 
728 55,6 
729 56,3 
730 57,1 
731 57,9 
732 58,8 
733 59,6 
734 60,3 
735 60,9 
736 61,3 
737 61,7 
738 61,8 
739 61,8 
740 61,6 
741 61,2 
742 60,8 
743 60,4 
744 59,9 
745 59,4 
746 58,9 
747 58,6 
748 58,2 
749 57,9 
750 57,7 
751 57,5 
752 57,2 
753 57,0 
754 56,8 
755 56,6 
756 56,6 
757 56,7 
758 57,1 
759 57,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
760 58,2 
761 59,0 
762 59,8 
763 60,6 
764 61,4 
765 62,2 
766 62,9 
767 63,5 
768 64,2 
769 64,4 
770 64,4 
771 64,0 
772 63,5 
773 62,9 
774 62,4 
775 62,0 
776 61,6 
777 61,4 
778 61,2 
779 61,0 
780 60,7 
781 60,2 
782 59,6 
783 58,9 
784 58,1 
785 57,2 
786 56,3 
787 55,3 
788 54,4 
789 53,4 
790 52,4 
791 51,4 
792 50,4 
793 49,4 
794 48,5 
795 47,5 
796 46,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
797 45,4 
798 44,3 
799 43,1 
800 42,0 
801 40,8 
802 39,7 
803 38,8 
804 38,1 
805 37,4 
806 37,1 
807 36,9 
808 37,0 
809 37,5 
810 37,8 
811 38,2 
812 38,6 
813 39,1 
814 39,6 
815 40,1 
816 40,7 
817 41,3 
818 41,9 
819 42,7 
820 43,4 
821 44,2 
822 45,0 
823 45,9 
824 46,8 
825 47,7 
826 48,7 
827 49,7 
828 50,6 
829 51,6 
830 52,5 
831 53,3 
832 54,1 
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
834 55,3 
835 55,7 
836 56,1 
837 56,4 
838 56,7 
839 57,1 
840 57,5 
841 58,0 
842 58,7 
843 59,3 
844 60,0 
845 60,6 
846 61,3 
847 61,5 
848 61,5 
849 61,4 
850 61,2 
851 60,5 
852 60,0 
853 59,5 
854 58,9 
855 58,4 
856 57,9 
857 57,5 
858 57,1 
859 56,7 
860 56,4 
861 56,1 
862 55,8 
863 55,5 
864 55,3 
865 55,0 
866 54,7 
867 54,4 
868 54,2 
869 54,0 
870 53,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
871 53,7 
872 53,6 
873 53,5 
874 53,4 
875 53,3 
876 53,2 
877 53,1 
878 53,0 
879 53,0 
880 53,0 
881 53,0 
882 53,0 
883 53,0 
884 52,8 
885 52,5 
886 51,9 
887 51,1 
888 50,2 
889 49,2 
890 48,2 
891 47,3 
892 46,4 
893 45,6 
894 45,0 
895 44,3 
896 43,8 
897 43,3 
898 42,8 
899 42,4 
900 42,0 
901 41,6 
902 41,1 
903 40,3 
904 39,5 
905 38,6 
906 37,7 
907 36,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
908 36,2 
909 36,0 
910 36,2 
911 37,0 
912 38,0 
913 39,0 
914 39,7 
915 40,2 
916 40,7 
917 41,2 
918 41,7 
919 42,2 
920 42,7 
921 43,2 
922 43,6 
923 44,0 
924 44,2 
925 44,4 
926 44,5 
927 44,6 
928 44,7 
929 44,6 
930 44,5 
931 44,4 
932 44,2 
933 44,1 
934 43,7 
935 43,3 
936 42,8 
937 42,3 
938 41,6 
939 40,7 
940 39,8 
941 38,8 
942 37,8 
943 36,9 
944 36,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
945 35,5 
946 35,0 
947 34,7 
948 34,4 
949 34,1 
950 33,9 
951 33,6 
952 33,3 
953 33,0 
954 32,7 
955 32,3 
956 31,9 
957 31,5 
958 31,0 
959 30,6 
960 30,2 
961 29,7 
962 29,1 
963 28,4 
964 27,6 
965 26,8 
966 26,0 
967 25,1 
968 24,2 
969 23,3 
970 22,4 
971 21,5 
972 20,6 
973 19,7 
974 18,8 
975 17,7 
976 16,4 
977 14,9 
978 13,2 
979 11,3 
980 9,4 
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
982 5,6 
983 3,7 
984 1,9 
985 1,0 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008 0,0 
1009  0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019  0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022  0,0  
5. ►M3 Ciklus WLTC-a za razred 2 ◄ 
Slika A1/3  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Low  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
Slika A1/4  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Medium  2 
▼B
 
Slika A1/5  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza High  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
Slika A1/6  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Extra High  2 
▼B
 
Tablica A1/3  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Low  2 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,0 
13 1,2 
14 2,6 
15 4,9 
16 7,3 
17 9,4 
18 11,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
19 12,7 
20 13,3 
21 13,4 
22 13,3 
23 13,1 
24 12,5 
25 11,1 
26 8,9 
27 6,2 
28 3,8 
29 1,8 
30 0,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 1,5 
35 2,8 
36 3,6 
37 4,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
38 5,3 
39 6,0 
40 6,6 
41 7,3 
42 7,9 
43 8,6 
44 9,3 
45 10 
46 10,8 
47 11,6 
48 12,4 
49 13,2 
50 14,2 
51 14,8 
52 14,7 
53 14,4 
54 14,1 
55 13,6 
56 13,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
57 12,4 
58 11,8 
59 11,2 
60 10,6 
61 9,9 
62 9,0 
63 8,2 
64 7,0 
65 4,8 
66 2,3 
67 0,0 
68 0,0 
69 0,0 
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,8 
108 1,4 
109 2,3 
110 3,5 
111 4,7 
112 5,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
113 7,4 
114 9,2 
115 11,7 
116 13,5 
117 15,0 
118 16,2 
119 16,8 
120 17,5 
121 18,8 
122 20,3 
123 22,0 
124 23,6 
125 24,8 
126 25,6 
127 26,3 
128 27,2 
129 28,3 
130 29,6 
131 30,9 
132 32,2 
133 33,4 
134 35,1 
135 37,2 
136 38,7 
137 39,0 
138 40,1 
139 40,4 
140 39,7 
141 36,8 
142 35,1 
143 32,2 
144 31,1 
145 30,8 
146 29,7 
147 29,4 
148 29,0 
149 28,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
150 26,0 
151 23,4 
152 20,7 
153 17,4 
154 15,2 
155 13,5 
156 13,0 
157 12,4 
158 12,3 
159 12,2 
160 12,3 
161 12,4 
162 12,5 
163 12,7 
164 12,8 
165 13,2 
166 14,3 
167 16,5 
168 19,4 
169 21,7 
170 23,1 
171 23,5 
172 24,2 
173 24,8 
174 25,4 
175 25,8 
176 26,5 
177 27,2 
178 28,3 
179 29,9 
180 32,4 
181 35,1 
182 37,5 
183 39,2 
184 40,5 
185 41,4 
186 42,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
187 42,5 
188 43,2 
189 44,4 
190 45,9 
191 47,6 
192 49,0 
193 50,0 
194 50,2 
195 50,1 
196 49,8 
197 49,4 
198 48,9 
199 48,5 
200 48,3 
201 48,2 
202 47,9 
203 47,1 
204 45,5 
205 43,2 
206 40,6 
207 38,5 
208 36,9 
209 35,9 
210 35,3 
211 34,8 
212 34,5 
213 34,2 
214 34,0 
215 33,8 
216 33,6 
217 33,5 
218 33,5 
219 33,4 
220 33,3 
221 33,3 
222 33,2 
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
224 33,0 
225 32,9 
226 32,8 
227 32,7 
228 32,5 
229 32,3 
230 31,8 
231 31,4 
232 30,9 
233 30,6 
234 30,6 
235 30,7 
236 32,0 
237 33,5 
238 35,8 
239 37,6 
240 38,8 
241 39,6 
242 40,1 
243 40,9 
244 41,8 
245 43,3 
246 44,7 
247 46,4 
248 47,9 
249 49,6 
250 49,6 
251 48,8 
252 48,0 
253 47,5 
254 47,1 
255 46,9 
256 45,8 
257 45,8 
258 45,8 
259 45,9 
260 46,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
261 46,4 
262 46,6 
263 46,8 
264 47,0 
265 47,3 
266 47,5 
267 47,9 
268 48,3 
269 48,3 
270 48,2 
271 48,0 
272 47,7 
273 47,2 
274 46,5 
275 45,2 
276 43,7 
277 42,0 
278 40,4 
279 39,0 
280 37,7 
281 36,4 
282 35,2 
283 34,3 
284 33,8 
285 33,3 
286 32,5 
287 30,9 
288 28,6 
289 25,9 
290 23,1 
291 20,1 
292 17,3 
293 15,1 
294 13,7 
295 13,4 
296 13,9 
297 15,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
298 16,3 
299 17,4 
300 18,2 
301 18,6 
302 19,0 
303 19,4 
304 19,8 
305 20,1 
306 20,5 
307 20,2 
308 18,6 
309 16,5 
310 14,4 
311 13,4 
312 12,9 
313 12,7 
314 12,4 
315 12,4 
316 12,8 
317 14,1 
318 16,2 
319 18,8 
320 21,9 
321 25,0 
322 28,4 
323 31,3 
324 34,0 
325 34,6 
326 33,9 
327 31,9 
328 30,0 
329 29,0 
330 27,9 
331 27,1 
332 26,4 
333 25,9 
334 25,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
335 25,0 
336 24,6 
337 23,9 
338 23,0 
339 21,8 
340 20,7 
341 19,6 
342 18,7 
343 18,1 
344 17,5 
345 16,7 
346 15,4 
347 13,6 
348 11,2 
349 8,6 
350 6,0 
351 3,1 
352 1,2 
353 0,0 
354 0,0 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 1,4 
361 3,2 
362 5,6 
363 8,1 
364 10,3 
365 12,1 
366 12,6 
367 13,6 
368 14,5 
369 15,6 
370 16,8 
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
372 19,6 
373 20,9 
374 22,3 
375 23,8 
376 25,4 
377 27,0 
378 28,6 
379 30,2 
380 31,2 
381 31,2 
382 30,7 
383 29,5 
384 28,6 
385 27,7 
386 26,9 
387 26,1 
388 25,4 
389 24,6 
390 23,6 
391 22,6 
392 21,7 
393 20,7 
394 19,8 
395 18,8 
396 17,7 
397 16,6 
398 15,6 
399 14,8 
400 14,3 
401 13,8 
402 13,4 
403 13,1 
404 12,8 
405 12,3 
406 11,6 
407 10,5 
408 9,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
409 7,2 
410 5,2 
411 2,9 
412 1,2 
413 0,0 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0 
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,4 
482 2,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
483 5,2 
484 7,9 
485 10,3 
486 12,7 
487 15,0 
488 17,4 
489 19,7 
490 21,9 
491 24,1 
492 26,2 
493 28,1 
494 29,7 
495 31,3 
496 33,0 
497 34,7 
498 36,3 
499 38,1 
500 39,4 
501 40,4 
502 41,2 
503 42,1 
504 43,2 
505 44,3 
506 45,7 
507 45,4 
508 44,5 
509 42,5 
510 39,5 
511 36,5 
512 33,5 
513 30,4 
514 27,0 
515 23,6 
516 21,0 
517 19,5 
518 17,6 
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
520 14,5 
521 13,5 
522 13,7 
523 16,0 
524 18,1 
525 20,8 
526 21,5 
527 22,5 
528 23,4 
529 24,5 
530 25,6 
531 26,0 
532 26,5 
533 26,9 
534 27,3 
535 27,9 
536 30,3 
537 33,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
538 35,4 
539 38,0 
540 40,1 
541 42,7 
542 44,5 
543 46,3 
544 47,6 
545 48,8 
546 49,7 
547 50,6 
548 51,4 
549 51,4 
550 50,2 
551 47,1 
552 44,5 
553 41,5 
554 38,5 
555 35,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
556 32,5 
557 29,5 
558 26,5 
559 23,5 
560 20,4 
561 17,5 
562 14,5 
563 11,5 
564 8,5 
565 5,6 
566 2,6 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  
Tablica A1/4  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Medium  2 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,6 
602 3,6 
603 6,3 
604 9,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
605 11,8 
606 14,2 
607 16,6 
608 18,5 
609 20,8 
610 23,4 
611 26,9 
612 30,3 
613 32,8 
614 34,1 
615 34,2 
616 33,6 
617 32,1 
618 30,0 
619 27,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
620 25,1 
621 22,8 
622 20,5 
623 17,9 
624 15,1 
625 13,4 
626 12,8 
627 13,7 
628 16,0 
629 18,1 
630 20,8 
631 23,7 
632 26,5 
633 29,3 
634 32,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
635 34,5 
636 36,8 
637 38,6 
638 39,8 
639 40,6 
640 41,1 
641 41,9 
642 42,8 
643 44,3 
644 45,7 
645 47,4 
646 48,9 
647 50,6 
648 52,0 
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
650 55,0 
651 56,8 
652 58,0 
653 59,8 
654 61,1 
655 62,4 
656 63,0 
657 63,5 
658 63,0 
659 62,0 
660 60,4 
661 58,6 
662 56,7 
663 55,0 
664 53,7 
665 52,7 
666 51,9 
667 51,4 
668 51,0 
669 50,7 
670 50,6 
671 50,8 
672 51,2 
673 51,7 
674 52,3 
675 53,1 
676 53,8 
677 54,5 
678 55,1 
679 55,9 
680 56,5 
681 57,1 
682 57,8 
683 58,5 
684 59,3 
685 60,2 
686 61,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
687 62,4 
688 63,4 
689 64,4 
690 65,4 
691 66,3 
692 67,2 
693 68,0 
694 68,8 
695 69,5 
696 70,1 
697 70,6 
698 71,0 
699 71,6 
700 72,2 
701 72,8 
702 73,5 
703 74,1 
704 74,3 
705 74,3 
706 73,7 
707 71,9 
708 70,5 
709 68,9 
710 67,4 
711 66,0 
712 64,7 
713 63,7 
714 62,9 
715 62,2 
716 61,7 
717 61,2 
718 60,7 
719 60,3 
720 59,9 
721 59,6 
722 59,3 
723 59,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
724 58,6 
725 58,0 
726 57,5 
727 56,9 
728 56,3 
729 55,9 
730 55,6 
731 55,3 
732 55,1 
733 54,8 
734 54,6 
735 54,5 
736 54,3 
737 53,9 
738 53,4 
739 52,6 
740 51,5 
741 50,2 
742 48,7 
743 47,0 
744 45,1 
745 43,0 
746 40,6 
747 38,1 
748 35,4 
749 32,7 
750 30,0 
751 27,5 
752 25,3 
753 23,4 
754 22,0 
755 20,8 
756 19,8 
757 18,9 
758 18,0 
759 17,0 
760 16,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
761 15,5 
762 14,4 
763 14,9 
764 15,9 
765 17,1 
766 18,3 
767 19,4 
768 20,4 
769 21,2 
770 21,9 
771 22,7 
772 23,4 
773 24,2 
774 24,3 
775 24,2 
776 24,1 
777 23,8 
778 23,0 
779 22,6 
780 21,7 
781 21,3 
782 20,3 
783 19,1 
784 18,1 
785 16,9 
786 16,0 
787 14,8 
788 14,5 
789 13,7 
790 13,5 
791 12,9 
792 12,7 
793 12,5 
794 12,5 
795 12,6 
796 13,0 
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
798 14,6 
799 15,7 
800 17,1 
801 18,7 
802 20,2 
803 21,9 
804 23,6 
805 25,4 
806 27,1 
807 28,9 
808 30,4 
809 32,0 
810 33,4 
811 35,0 
812 36,4 
813 38,1 
814 39,7 
815 41,6 
816 43,3 
817 45,1 
818 46,9 
819 48,7 
820 50,5 
821 52,4 
822 54,1 
823 55,7 
824 56,8 
825 57,9 
826 59,0 
827 59,9 
828 60,7 
829 61,4 
830 62,0 
831 62,5 
832 62,9 
833 63,2 
834 63,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
835 63,7 
836 64,0 
837 64,4 
838 64,9 
839 65,5 
840 66,2 
841 67,0 
842 67,8 
843 68,6 
844 69,4 
845 70,1 
846 70,9 
847 71,7 
848 72,5 
849 73,2 
850 73,8 
851 74,4 
852 74,7 
853 74,7 
854 74,6 
855 74,2 
856 73,5 
857 72,6 
858 71,8 
859 71,0 
860 70,1 
861 69,4 
862 68,9 
863 68,4 
864 67,9 
865 67,1 
866 65,8 
867 63,9 
868 61,4 
869 58,4 
870 55,4 
871 52,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
872 50,0 
873 48,3 
874 47,3 
875 46,8 
876 46,9 
877 47,1 
878 47,5 
879 47,8 
880 48,3 
881 48,8 
882 49,5 
883 50,2 
884 50,8 
885 51,4 
886 51,8 
887 51,9 
888 51,7 
889 51,2 
890 50,4 
891 49,2 
892 47,7 
893 46,3 
894 45,1 
895 44,2 
896 43,7 
897 43,4 
898 43,1 
899 42,5 
900 41,8 
901 41,1 
902 40,3 
903 39,7 
904 39,3 
905 39,2 
906 39,3 
907 39,6 
908 40,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
909 40,7 
910 41,4 
911 42,2 
912 43,1 
913 44,1 
914 44,9 
915 45,6 
916 46,4 
917 47,0 
918 47,8 
919 48,3 
920 48,9 
921 49,4 
922 49,8 
923 49,6 
924 49,3 
925 49,0 
926 48,5 
927 48,0 
928 47,5 
929 47,0 
930 46,9 
931 46,8 
932 46,8 
933 46,8 
934 46,9 
935 46,9 
936 46,9 
937 46,9 
938 46,9 
939 46,8 
940 46,6 
941 46,4 
942 46,0 
943 45,5 
944 45,0 
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
946 44,2 
947 43,9 
948 43,7 
949 43,6 
950 43,6 
951 43,5 
952 43,5 
953 43,4 
954 43,3 
955 43,1 
956 42,9 
957 42,7 
958 42,5 
959 42,4 
960 42,2 
961 42,1 
962 42,0 
963 41,8 
964 41,7 
965 41,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
966 41,3 
967 41,1 
968 40,8 
969 40,3 
970 39,6 
971 38,5 
972 37,0 
973 35,1 
974 33,0 
975 30,6 
976 27,9 
977 25,1 
978 22,0 
979 18,8 
980 15,5 
981 12,3 
982 8,8 
983 6,0 
984 3,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
985 1,6 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1004 0,0 
1005 0,0 
1006  0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009  0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020  0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  
Tablica A1/5  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza High  2 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 1,1 
1028 3,0 
1029 5,7 
1030 8,4 
1031 11,1 
1032 14,0 
1033 17,0 
1034 20,1 
1035 22,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1036 23,6 
1037 24,5 
1038 24,8 
1039 25,1 
1040 25,3 
1041 25,5 
1042 25,7 
1043 25,8 
1044 25,9 
1045 26,0 
1046 26,1 
1047 26,3 
1048 26,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1049 26,8 
1050 27,1 
1051 27,5 
1052 28,0 
1053 28,6 
1054 29,3 
1055 30,4 
1056 31,8 
1057 33,7 
1058 35,8 
1059 37,8 
1060 39,5 
1061 40,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1062 41,8 
1063 42,4 
1064 43,0 
1065 43,4 
1066 44,0 
1067 44,4 
1068 45,0 
1069 45,4 
1070 46,0 
1071 46,4 
1072 47,0 
1073 47,4 
1074 48,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1075  48,4 
1076 49,0 
1077 49,4 
1078 50,0 
1079 50,4 
1080 50,8 
1081 51,1 
1082 51,3 
1083 51,3 
1084 51,3 
1085 51,3 
1086 51,3 
1087 51,3 
1088 51,3 
1089 51,4 
1090 51,6 
1091 51,8 
1092 52,1 
1093 52,3 
1094 52,6 
1095 52,8 
1096 52,9 
1097 53,0 
1098 53,0 
1099 53,0 
1100 53,1 
1101 53,2 
1102 53,3 
1103 53,4 
1104 53,5 
1105 53,7 
1106 55,0 
1107 56,8 
1108 58,8 
1109 60,9 
1110 63,0 
1111 65,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1112  66,9 
1113 68,6 
1114 70,1 
1115 71,5 
1116 72,8 
1117 73,9 
1118 74,9 
1119 75,7 
1120 76,4 
1121 77,1 
1122 77,6 
1123 78,0 
1124 78,2 
1125 78,4 
1126 78,5 
1127 78,5 
1128 78,6 
1129 78,7 
1130 78,9 
1131 79,1 
1132 79,4 
1133 79,8 
1134 80,1 
1135 80,5 
1136 80,8 
1137 81,0 
1138 81,2 
1139 81,3 
1140  81,2 
1141 81,0 
1142 80,6 
1143 80,0 
1144 79,1 
1145 78,0 
1146 76,8 
1147 75,5 
1148 74,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1149  72,9 
1150 71,9 
1151 71,2 
1152 70,9 
1153 71,0 
1154 71,5 
1155 72,3 
1156 73,2 
1157 74,1 
1158 74,9 
1159 75,4 
1160 75,5 
1161 75,2 
1162 74,5 
1163 73,3 
1164 71,7 
1165 69,9 
1166 67,9 
1167 65,7 
1168 63,5 
1169 61,2 
1170 59,0 
1171 56,8 
1172 54,7 
1173 52,7 
1174 50,9 
1175 49,4 
1176 48,1 
1177 47,1 
1178 46,5 
1179 46,3 
1180 46,5 
1181 47,2 
1182 48,3 
1183 49,7 
1184 51,3 
1185 53,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1186  54,9 
1187 56,7 
1188 58,6 
1189 60,2 
1190 61,6 
1191 62,2 
1192 62,5 
1193 62,8 
1194 62,9 
1195 63,0 
1196 63,0 
1197 63,1 
1198 63,2 
1199 63,3 
1200 63,5 
1201 63,7 
1202 63,9 
1203 64,1 
1204 64,3 
1205  66,1 
1206 67,9 
1207 69,7 
1208 71,4 
1209 73,1 
1210 74,7 
1211 76,2 
1212 77,5 
1213 78,6 
1214 79,7 
1215 80,6 
1216 81,5 
1217 82,2 
1218 83,0 
1219 83,7 
1220 84,4 
1221 84,9 
1222 85,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1223  85,2 
1224 84,9 
1225 84,4 
1226 83,6 
1227 82,7 
1228 81,5 
1229 80,1 
1230 78,7 
1231 77,4 
1232 76,2 
1233 75,4 
1234 74,8 
1235 74,3 
1236 73,8 
1237 73,2 
1238 72,4 
1239 71,6 
1240 70,8 
1241 69,9 
1242 67,9 
1243 65,7 
1244 63,5 
1245 61,2 
1246 59,0 
1247 56,8 
1248 54,7 
1249 52,7 
1250 50,9 
1251 49,4 
1252 48,1 
1253 47,1 
1254 46,5 
1255 46,3 
1256 45,1 
1257 43,0 
1258 40,6 
1259 38,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1260  35,4 
1261 32,7 
1262 30,0 
1263 29,9 
1264 30,0 
1265 30,2 
1266 30,4 
1267 30,6 
1268 31,6 
1269 33,0 
1270 33,9 
1271 34,8 
1272 35,7 
1273 36,6 
1274 37,5 
1275 38,4 
1276 39,3 
1277 40,2 
1278 40,8 
1279 41,7 
1280 42,4 
1281 43,1 
1282 43,6 
1283 44,2 
1284 44,8 
1285 45,5 
1286 46,3 
1287 47,2 
1288  48,1 
1289 49,1 
1290 50,0 
1291 51,0 
1292 51,9 
1293 52,7 
1294 53,7 
1295 55,0 
1296 56,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1297  58,8 
1298 60,9 
1299 63,0 
1300 65,0 
1301 66,9 
1302 68,6 
1303 70,1 
1304 71,0 
1305 71,8 
1306 72,8 
1307 72,9 
1308 73,0 
1309 72,3 
1310 71,9 
1311 71,3 
1312 70,9 
1313 70,5 
1314 70,0 
1315 69,6 
1316 69,2 
1317 68,8 
1318 68,4 
1319 67,9 
1320 67,5 
1321 67,2 
1322 66,8 
1323 65,6 
1324 63,3 
1325 60,2 
1326 56,2 
1327 52,2 
1328 48,4 
1329 45,0 
1330 41,6 
1331 38,6 
1332 36,4 
1333 34,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1334  34,2 
1335 34,7 
1336 36,3 
1337 38,5 
1338 41,0 
1339 43,7 
1340 46,5 
1341 49,1 
1342 51,6 
1343 53,9 
1344 56,0 
1345 57,9 
1346 59,7 
1347 61,2 
1348 62,5 
1349 63,5 
1350 64,3 
1351 65,3 
1352 66,3 
1353  67,3 
1354 68,3 
1355 69,3 
1356 70,3 
1357 70,8 
1358 70,8 
1359 70,8 
1360 70,9 
1361 70,9 
1362 70,9 
1363 70,9 
1364 71,0 
1365 71,0 
1366 71,1 
1367 71,2 
1368 71,3 
1369 71,4 
1370 71,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1371  71,7 
1372 71,8 
1373 71,9 
1374 71,9 
1375 71,9 
1376 71,9 
1377 71,9 
1378 71,9 
1379 71,9 
1380 72,0 
1381 72,1 
1382 72,4 
1383 72,7 
1384 73,1 
1385 73,4 
1386 73,8 
1387 74,0 
1388 74,1 
1389 74,0 
1390 73,0 
1391 72,0 
1392 71,0 
1393 70,0 
1394 69,0 
1395 68,0 
1396 67,7 
1397 66,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1398  66,6 
1399 66,7 
1400 66,8 
1401 66,9 
1402 66,9 
1403 66,9 
1404 66,9 
1405 66,9 
1406 66,9 
1407 66,9 
1408 67,0 
1409 67,1 
1410 67,3 
1411 67,5 
1412 67,8 
1413 68,2 
1414 68,6 
1415 69,0 
1416 69,3 
1417 69,3 
1418 69,2 
1419 68,8 
1420 68,2 
1421 67,6 
1422 67,4 
1423 67,2 
1424 66,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1425  66,3 
1426 65,4 
1427 64,0 
1428 62,4 
1429 60,6 
1430 58,6 
1431 56,7 
1432 54,8 
1433 53,0 
1434 51,3 
1435  49,6 
1436 47,8 
1437 45,5 
1438 42,8 
1439 39,8 
1440 36,5 
1441 33,0 
1442 29,5 
1443 25,8 
1444 22,1 
1445 18,6 
1446 15,3 
1447 12,4 
1448 9,6 
1449 6,6 
1450 3,8 
1451 1,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Tablica A1/6  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 2, faza Extra High  2 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478 0,0 
1479 1,1 
1480 2,3 
1481 4,6 
1482 6,5 
1483 8,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1484 10,9 
1485 13,5 
1486 15,2 
1487 17,6 
1488 19,3 
1489 21,4  Vrijeme u s Brzina u km/h  
1490 23,0 
1491 25,0 
1492 26,5 
1493 28,4 
1494 29,8 
1495 31,7  Vrijeme u s Brzina u km/h  
1496 33,7 
1497 35,8 
1498 38,1 
1499 40,5 
1500 42,2 
1501 43,5  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1502  44,5 
1503 45,2 
1504 45,8 
1505 46,6 
1506 47,4 
1507 48,5 
1508 49,7 
1509 51,3 
1510 52,9 
1511 54,3 
1512 55,6 
1513 56,8 
1514 57,9 
1515 58,9 
1516 59,7 
1517 60,3 
1518 60,7 
1519 60,9 
1520 61,0 
1521 61,1 
1522 61,4 
1523 61,8 
1524 62,5 
1525 63,4 
1526 64,5 
1527 65,7 
1528 66,9 
1529 68,1 
1530 69,1 
1531 70,0 
1532 70,9 
1533 71,8 
1534 72,6 
1535 73,4 
1536 74,0 
1537 74,7 
1538 75,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1539  75,7 
1540 76,4 
1541 77,2 
1542 78,2 
1543 78,9 
1544 79,9 
1545 81,1 
1546 82,4 
1547 83,7 
1548 85,4 
1549 87,0 
1550 88,3 
1551 89,5 
1552 90,5 
1553 91,3 
1554 92,2 
1555 93,0 
1556 93,8 
1557 94,6 
1558 95,3 
1559 95,9 
1560 96,6 
1561 97,4 
1562 98,1 
1563 98,7 
1564 99,5 
1565 100,3 
1566 101,1 
1567  101,9 
1568 102,8 
1569 103,8 
1570 105,0 
1571 106,1 
1572 107,4 
1573 108,7 
1574 109,9 
1575 111,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1576  112,3 
1577 113,4 
1578 114,4 
1579 115,3 
1580 116,1 
1581 116,8 
1582 117,4 
1583 117,7 
1584 118,2 
1585 118,1 
1586 117,7 
1587 117,0 
1588 116,1 
1589 115,2 
1590 114,4 
1591 113,6 
1592 113,0 
1593 112,6 
1594 112,2 
1595 111,9 
1596 111,6 
1597 111,2 
1598 110,7 
1599 110,1 
1600 109,3 
1601 108,4 
1602 107,4 
1603 106,7 
1604 106,3 
1605 106,2 
1606 106,4 
1607 107,0 
1608 107,5 
1609 107,9 
1610 108,4 
1611 108,9 
1612 109,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1613  110,2 
1614 110,9 
1615 111,6 
1616 112,2 
1617 112,8 
1618 113,3 
1619 113,7 
1620 114,1 
1621 114,4 
1622 114,6 
1623 114,7 
1624 114,7 
1625 114,7 
1626 114,6 
1627 114,5 
1628 114,5 
1629 114,5 
1630 114,7 
1631 115,0 
1632  115,6 
1633 116,4 
1634 117,3 
1635 118,2 
1636 118,8 
1637 119,3 
1638 119,6 
1639 119,7 
1640 119,5 
1641 119,3 
1642 119,2 
1643 119,0 
1644 118,8 
1645 118,8 
1646 118,8 
1647 118,8 
1648 118,8 
1649 118,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1650  119,0 
1651 119,0 
1652 119,1 
1653 119,2 
1654 119,4 
1655 119,6 
1656 119,9 
1657  120,1 
1658 120,3 
1659 120,4 
1660 120,5 
1661 120,5 
1662 120,5 
1663 120,5 
1664 120,4 
1665 120,3 
1666 120,1 
1667  119,9 
1668 119,6 
1669 119,5 
1670 119,4 
1671 119,3 
1672 119,3 
1673 119,4 
1674 119,5 
1675 119,5 
1676 119,6 
1677 119,6 
1678 119,6 
1679 119,4 
1680 119,3 
1681 119,0 
1682 118,8 
1683 118,7 
1684 118,8 
1685 119,0 
1686 119,2 
1687  119,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1688  120,0 
1689 120,3 
1690 120,5 
1691 120,7 
1692 120,9 
1693 121,0 
1694 121,1 
1695  121,2 
1696 121,3 
1697 121,4 
1698 121,5 
1699 121,5 
1700 121,5 
1701 121,4 
1702 121,3 
1703 121,1 
1704 120,9 
1705  120,6 
1706 120,4 
1707 120,2 
1708 120,1 
1709 119,9 
1710 119,8 
1711 119,8 
1712 119,9 
1713 120,0 
1714 120,2 
1715  120,4 
1716 120,8 
1717 121,1 
1718 121,6 
1719 121,8 
1720 122,1 
1721 122,4 
1722 122,7 
1723 122,8 
1724 123,1 
1725  123,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1726 122,8 
1727 122,3 
1728 121,3 
1729 119,9 
1730 118,1 
1731 115,9 
1732 113,5 
1733 111,1 
1734 108,6 
1735 106,2 
1736 104,0 
1737 101,1 
1738 98,3 
1739 95,7 
1740 93,5 
1741 91,5 
1742 90,7 
1743 90,4 
1744 90,2 
1745 90,2 
1746 90,1 
1747 90,0 
1748 89,8 
1749 89,6 
1750 89,4 
1751 89,2 
1752 88,9 
1753 88,5 
1754 88,1 
1755 87,6 
1756 87,1 
1757 86,6 
1758 86,1 
1759 85,5 
1760 85,0 
1761 84,4 
1762 83,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1763  83,2 
1764 82,6 
1765 81,9 
1766 81,1 
1767 80,0 
1768 78,7 
1769 76,9 
1770  74,6 
1771 72,0 
1772 69,0 
1773 65,6 
1774 62,1 
1775 58,5 
1776 54,7 
1777 50,9 
1778 47,3 
1779 43,8 
1780  40,4 
1781 37,4 
1782 34,3 
1783 31,3 
1784 28,3 
1785 25,2 
1786 22,0 
1787 18,9 
1788 16,1 
1789 13,4 
1790 11,1 
1791 8,9 
1792 6,9 
1793 4,9 
1794 2,8 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 Ciklus WLTC-a za razred 3 ◄ 
Slika A1/7  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3, faza Low  3 
▼B
 
Slika A1/8  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3a, faza Medium  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
Slika A1/9  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3b, faza Medium  3b 
▼B
 
Slika A1/10  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3a, faza High  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
Slika A1/11  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3b, faza High  3b 
▼B
 
Slika A1/12  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3, faza Extra High  3 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
Tablica A1/7  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3, faza Low  3 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 1,7 
14 5,4 
15 9,9 
16 13,1 
17 16,9 
18 21,7 
19 26,0 
20 27,5 
21 28,1 
22 28,3 
23 28,8 
24 29,1 
25 30,8 
26 31,9 
27 34,1 
28 36,6 
29 39,1 
30 41,3 
31 42,5 
32 43,3 
33 43,9 
34 44,4 
35 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
36 44,2 
37 42,7 
38 39,9 
39 37,0 
40 34,6 
41 32,3 
42 29,0 
43 25,1 
44 22,2 
45 20,9 
46 20,4 
47 19,5 
48 18,4 
49 17,8 
50 17,8 
51 17,4 
52 15,7 
53 13,1 
54 12,1 
55 12,0 
56 12,0 
57 12,0 
58 12,3 
59 12,6 
60 14,7 
61 15,3 
62 15,9 
63 16,2 
64 17,1 
65 17,8 
66 18,1 
67 18,4 
68 20,3 
69 23,2 
70 26,5 
71 29,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
72 32,6 
73 34,4 
74 35,5 
75 36,4 
76 37,4 
77 38,5 
78 39,3 
79 39,5 
80 39,0 
81 38,5 
82 37,3 
83 37,0 
84 36,7 
85 35,9 
86 35,3 
87 34,6 
88 34,2 
89 31,9 
90 27,3 
91 22,0 
92 17,0 
93 14,2 
94 12,0 
95 9,1 
96 5,8 
97 3,6 
98 2,2 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
108 0,0 
109 0,0 
110 0,0 
111 0,0 
112 0,0 
113 0,0 
114 0,0 
115 0,0 
116 0,0 
117 0,0 
118 0,0 
119 0,0 
120 0,0 
121 0,0 
122 0,0 
123 0,0 
124 0,0 
125 0,0 
126 0,0 
127 0,0 
128 0,0 
129 0,0 
130 0,0 
131 0,0 
132 0,0 
133 0,0 
134 0,0 
135 0,0 
136 0,0 
137 0,0 
138 0,2 
139 1,9 
140 6,1 
141 11,7 
142 16,4 
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
144 19,9 
145 20,8 
146 22,8 
147 25,4 
148 27,7 
149 29,2 
150 29,8 
151 29,4 
152 27,2 
153 22,6 
154 17,3 
155 13,3 
156 12,0 
157 12,6 
158 14,1 
159 17,2 
160 20,1 
161 23,4 
162 25,5 
163 27,6 
164 29,5 
165 31,1 
166 32,1 
167 33,2 
168 35,2 
169 37,2 
170 38,0 
171 37,4 
172 35,1 
173 31,0 
174 27,1 
175 25,3 
176 25,1 
177 25,9 
178 27,8 
179 29,2 
180 29,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
181 29,5 
182 29,2 
183 28,3 
184 26,1 
185 23,6 
186 21,0 
187 18,9 
188 17,1 
189 15,7 
190 14,5 
191 13,7 
192 12,9 
193 12,5 
194 12,2 
195 12,0 
196 12,0 
197 12,0 
198 12,0 
199 12,5 
200 13,0 
201 14,0 
202 15,0 
203 16,5 
204 19,0 
205 21,2 
206 23,8 
207 26,9 
208 29,6 
209 32,0 
210 35,2 
211 37,5 
212 39,2 
213 40,5 
214 41,6 
215 43,1 
216 45,0 
217 47,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
218 49,0 
219 50,6 
220 51,8 
221 52,7 
222 53,1 
223 53,5 
224 53,8 
225 54,2 
226 54,8 
227 55,3 
228 55,8 
229 56,2 
230 56,5 
231 56,5 
232 56,2 
233 54,9 
234 52,9 
235 51,0 
236 49,8 
237 49,2 
238 48,4 
239 46,9 
240 44,3 
241 41,5 
242 39,5 
243 37,0 
244 34,6 
245 32,3 
246 29,0 
247 25,1 
248 22,2 
249 20,9 
250 20,4 
251 19,5 
252 18,4 
253 17,8 
254 17,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
255 17,4 
256 15,7 
257 14,5 
258 15,4 
259 17,9 
260 20,6 
261 23,2 
262 25,7 
263 28,7 
264 32,5 
265 36,1 
266 39,0 
267 40,8 
268 42,9 
269 44,4 
270 45,9 
271 46,0 
272 45,6 
273 45,3 
274 43,7 
275 40,8 
276 38,0 
277 34,4 
278 30,9 
279 25,5 
280 21,4 
281 20,2 
282 22,9 
283 26,6 
284 30,2 
285 34,1 
286 37,4 
287 40,7 
288 44,0 
289 47,3 
290 49,2 
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
292 49,2 
293 48,1 
294 47,3 
295 46,8 
296 46,7 
297 46,8 
298 47,1 
299 47,3 
300 47,3 
301 47,1 
302 46,6 
303 45,8 
304 44,8 
305 43,3 
306 41,8 
307 40,8 
308 40,3 
309 40,1 
310 39,7 
311 39,2 
312 38,5 
313 37,4 
314 36,0 
315 34,4 
316 33,0 
317 31,7 
318 30,0 
319 28,0 
320 26,1 
321 25,6 
322 24,9 
323 24,9 
324 24,3 
325 23,9 
326 23,9 
327 23,6 
328 23,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
329 20,5 
330 17,5 
331 16,9 
332 16,7 
333 15,9 
334 15,6 
335 15,0 
336 14,5 
337 14,3 
338 14,5 
339 15,4 
340 17,8 
341 21,1 
342 24,1 
343 25,0 
344 25,3 
345 25,5 
346 26,4 
347 26,6 
348 27,1 
349 27,7 
350 28,1 
351 28,2 
352 28,1 
353 28,0 
354 27,9 
355 27,9 
356 28,1 
357 28,2 
358 28,0 
359 26,9 
360 25,0 
361 23,2 
362 21,9 
363 21,1 
364 20,7 
365 20,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
366 20,8 
367 21,2 
368 22,1 
369 23,5 
370 24,3 
371 24,5 
372 23,8 
373 21,3 
374 17,7 
375 14,4 
376 11,9 
377 10,2 
378 8,9 
379 8,0 
380 7,2 
381 6,1 
382 4,9 
383 3,7 
384 2,3 
385 0,9 
386 0,0 
387 0,0 
388 0,0 
389 0,0 
390 0,0 
391 0,0 
392 0,5 
393 2,1 
394 4,8 
395 8,3 
396 12,3 
397 16,6 
398 20,9 
399 24,2 
400 25,6 
401 25,6 
402 24,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
403 23,3 
404 21,6 
405 20,2 
406 18,7 
407 17,0 
408 15,3 
409 14,2 
410 13,9 
411 14,0 
412 14,2 
413 14,5 
414 14,9 
415 15,9 
416 17,4 
417 18,7 
418 19,1 
419 18,8 
420 17,6 
421 16,6 
422 16,2 
423 16,4 
424 17,2 
425 19,1 
426 22,6 
427 27,4 
428 31,6 
429 33,4 
430 33,5 
431 32,8 
432 31,9 
433 31,3 
434 31,1 
435 30,6 
436 29,2 
437 26,7 
438 23,0 
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
440 12,9 
441 7,7 
442 3,8 
443 1,3 
444 0,2 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
479 0,0 
480 0,0 
481 0,0 
482 0,0 
483 0,0 
484 0,0 
485 0,0 
486 0,0 
487 0,0 
488 0,0 
489 0,0 
490 0,0 
491 0,0 
492 0,0 
493 0,0 
494 0,0 
495 0,0 
496 0,0 
497 0,0 
498 0,0 
499 0,0 
500 0,0 
501 0,0 
502 0,0 
503 0,0 
504 0,0 
505 0,0 
506 0,0 
507 0,0 
508 0,0 
509 0,0 
510 0,0 
511 0,0 
512 0,5 
513 2,5 
514 6,6 
515 11,8 
516 16,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
517 20,5 
518 21,9 
519 21,9 
520 21,3 
521 20,3 
522 19,2 
523 17,8 
524 15,5 
525 11,9 
526 7,6 
527 4,0 
528 2,0 
529 1,0 
530 0,0 
531 0,0 
532 0,0 
533 0,2 
534 1,2 
535 3,2 
536 5,2 
537 8,2 
538 13 
539 18,8 
540 23,1 
541 24,5 
542 24,5 
543 24,3 
544 23,6 
545 22,3 
546 20,1 
547 18,5 
548 17,2 
549 16,3 
550 15,4 
551 14,7 
552 14,3 
553 13,7 
554 13,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
555 13,1 
556 13,1 
557 13,3 
558 13,8 
559 14,5 
560 16,5 
561 17,0 
562 17,0 
563 17,0 
564 15,4 
565 10,1 
566 4,8 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
Tablica A1/8  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3a, faza Medium  3a 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 5,2 
604 9,2 
605 13,5 
606 18,1 
607 22,3 
608 26,0 
609 29,3 
610 32,8 
611 36,0 
612 39,2 
613 42,5 
614 45,7 
615 48,2 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,3 
721 20,5 
722 23,9 
723 26,0 
724 28,0 
725 31,5 
726 33,4 
727 36,0 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
767 20,4 
768 24,0 
769 29,0 
770 32,2 
771 36,8 
772 39,4 
773 43,2 
774 45,8 
775 49,2 
776 51,4 
777 54,2 
778 56,0 
779 58,3 
780 59,8 
781 61,7 
782 62,7 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 43,0 
803 45,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
804 46,5 
805 48,3 
806 49,5 
807 51,2 
808 52,2 
809 51,6 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 63,9 
859 64,4 
860 65,0 
861 65,6 
862 66,6 
863 67,4 
864 68,2 
865 69,1 
866 70,0 
867 70,8 
868 71,5 
869 72,4 
870 73,0 
871 73,7 
872 74,4 
873 74,9 
874 75,3 
875 75,6 
876 75,8 
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
878 76,5 
879 76,2 
880 75,8 
881 75,4 
882 74,8 
883 73,9 
884 72,7 
885 71,3 
886 70,4 
887 70,0 
888 70,0 
889 69,0 
890 68,0 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 46,0 
912 48,8 
913 50,1 
914 51,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
915 54,1 
916 55,2 
917 56,2 
918 56,1 
919 56,1 
920 56,5 
921 57,5 
922 59,2 
923 60,7 
924 61,8 
925 62,3 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 27,0 
960 29,8 
961 33,8 
962 37,0 
963 40,7 
964 43,0 
965 45,6 
966 46,9 
967 47,0 
968 46,9 
969 46,5 
970 45,8 
971 44,3 
972 41,3 
973 36,5 
974 31,7 
975 27,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
Tablica A1/9  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3b, faza Medium  3b 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 4,8 
604 9,1 
605 14,2 
606 19,8 
607 25,5 
608 30,5 
609 34,8 
610 38,8 
611 42,9 
612 46,4 
613 48,3 
614 48,7 
615 48,5 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,0 
721 18,5 
722 20,6 
723 22,5 
724 24,0 
725 26,6 
726 29,9 
727 34,8 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
767 19,1 
768 22,4 
769 25,6 
770 30,1 
771 35,3 
772 39,9 
773 44,5 
774 47,5 
775 50,9 
776 54,1 
777 56,3 
778 58,1 
779 59,8 
780 61,1 
781 62,1 
782 62,8 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 42,1 
803 44,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
804 48,4 
805 51,4 
806 52,7 
807 53,0 
808 52,5 
809 51,3 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 64,5 
859 65,8 
860 66,8 
861 67,4 
862 68,8 
863 71,1 
864 72,3 
865 72,8 
866 73,4 
867 74,6 
868 76,0 
869 76,6 
870 76,5 
871 76,2 
872 75,8 
873 75,4 
874 74,8 
875 73,9 
876 72,7 
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
878 70,4 
879 70,0 
880 70,0 
881 69,0 
882 68,0 
883 68,0 
884 68,0 
885 68,1 
886 68,4 
887 68,6 
888 68,7 
889 68,5 
890 68,1 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 48,4 
912 51,4 
913 52,7 
914 54,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
915 57,0 
916 58,1 
917 59,2 
918 59,0 
919 59,1 
920 59,5 
921 60,5 
922 62,3 
923 63,9 
924 65,1 
925 64,1 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 26,0 
960 29,3 
961 34,6 
962 40,4 
963 45,3 
964 49,0 
965 51,1 
966 52,1 
967 52,2 
968 52,1 
969 51,7 
970 50,9 
971 49,2 
972 45,9 
973 40,6 
974 35,3 
975 30,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
Tablica A1/10  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3a, faza High  3a 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3 
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8 
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 27,0 
1070 29,0 
1071 32,0 
1072 34,8 
1073 37,7 
1074 40,8 
1075 43,2 
1076 46,0 
1077 48,0 
1078 50,7 
1079 52,0 
1080 54,5 
1081 55,9 
1082 57,4 
1083 58,1 
1084 58,4 
1085 58,8 
1086 58,8 
1087 58,6 
1088  58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9 
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 61,7 
1114 62,0 
1115 64,6 
1116 66,0 
1117 66,2 
1118 65,8 
1119 64,7 
1120 63,6 
1121 62,9 
1122 62,4 
1123 61,7 
1124 60,1 
1125 57,3 
1126 55,8 
1127 50,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1128 45,2 
1129 40,1 
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0 
1135 19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152 12,0 
1153  13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1163  50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3 
1172 65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1200  86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8 
1209 90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228  94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1237  96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4 
1246 97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265 94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1274  93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1 
1283 87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293  81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 76,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1311  76,0 
1312 76,1 
1313 76,3 
1314 76,5 
1315 76,6 
1316 76,8 
1317 77,1 
1318 77,1 
1319 77,2 
1320 77,2 
1321 77,6 
1322 78,0 
1323 78,4 
1324 78,8 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1348  81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1 
1357 70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376  54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 28,7 
1383 29,3 
1384 30,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1385  31,7 
1386 32,9 
1387 35,0 
1388 38,0 
1389 40,5 
1390 42,7 
1391 45,8 
1392 47,5 
1393 48,9 
1394 49,4 
1395 49,4 
1396 49,2 
1397 48,7 
1398 47,9 
1399 46,9 
1400 45,6 
1401 44,2 
1402 42,7 
1403 40,7 
1404 37,1 
1405 33,9 
1406 30,6 
1407 28,6 
1408 27,3 
1409 27,2 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413 26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1422  38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9 
1431 40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441  21,4 
1442 19,6 
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1459  0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1464  0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1469  0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Tablica A1/11  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3b, faza High  3b 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7 
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8 
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 25,2 
1070 26,4 
1071 28,8 
1072 31,8 
1073 35,3 
1074 39,5 
1075 44,5 
1076 49,3 
1077 53,3 
1078 56,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1079 58,9 
1080 61,2 
1081 62,6 
1082 63,0 
1083 62,5 
1084 60,9 
1085 59,3 
1086 58,6 
1087  58,6 
1088 58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1 
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 62,6 
1114 65,3 
1115 68,0 
1116 69,4 
1117 69,7 
1118 69,3 
1119 68,1 
1120 66,9 
1121 66,2 
1122 65,7 
1123 64,9 
1124 63,2 
1125 60,3 
1126 55,8 
1127 50,5 
1128 45,2 
1129 40,1 
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1135  19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152 12,0 
1153 13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2 
1163 50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1172  65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6 
1200  86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1209  90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228 94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0 
1237 96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1246  97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265  94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9 
1274 93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1283  87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293 81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 75,9 
1311 75,8 
1312 75,7 
1313 75,5 
1314 75,2 
1315 75,0 
1316 74,7 
1317 74,1 
1318 73,7 
1319 73,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1320  73,5 
1321 74,0 
1322 74,9 
1323 76,1 
1324 77,7 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6 
1348  81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1357  70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376 54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 27,3 
1383 29,3 
1384 32,9 
1385 35,6 
1386 36,7 
1387 37,6 
1388 39,4 
1389 42,5 
1390 46,5 
1391 50,2 
1392 52,8 
1393 54,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1394  54,9 
1395 54,9 
1396 54,7 
1397 54,1 
1398 53,2 
1399 52,1 
1400 50,7 
1401 49,1 
1402 47,4 
1403 45,2 
1404 41,8 
1405 36,5 
1406 31,2 
1407 27,6 
1408 26,9 
1409 27,3 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413  26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9 
1422 38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1431  40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441 21,4 
1442 19,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1454  0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1466  0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Tablica A1/12  
▼M3 
WLTC, ciklus za razred 3, faza Extra High  3 
▼B 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478 0,0 
1479 2,2 
1480 4,4 
1481 6,3 
1482 7,9 
1483 9,2 
1484 10,4 
1485 11,5 
1486 12,9 
1487 14,7 
1488 17,0 
1489 19,8 
1490 23,1 
1491 26,7 
1492 30,5 
1493 34,1 
1494 37,5 
1495 40,6 
1496 43,3 
1497 45,7 
1498 47,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1499 49,3 
1500 50,5 
1501 51,3 
1502 52,1 
1503 52,7 
1504 53,4 
1505 54,0 
1506 54,5 
1507 55,0 
1508 55,6 
1509 56,3 
1510 57,2 
1511 58,5 
1512 60,2 
1513 62,3 
1514 64,7 
1515 67,1 
1516 69,2 
1517 70,7 
1518 71,9 
1519 72,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1520 73,4 
1521 73,8 
1522 74,1 
1523 74,0 
1524 73,6 
1525 72,5 
1526 70,8 
1527 68,6 
1528 66,2 
1529 64,0 
1530 62,2 
1531 60,9 
1532 60,2 
1533 60,0 
1534 60,4 
1535 61,4 
1536 63,2 
1537 65,6 
1538 68,4 
1539 71,6 
1540 74,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1541  78,4 
1542 81,8 
1543 84,9 
1544 87,4 
1545 89,0 
1546 90,0 
1547 90,6 
1548 91,0 
1549 91,5 
1550 92,0 
1551 92,7 
1552 93,4 
1553 94,2 
1554 94,9 
1555 95,7 
1556 96,6 
1557 97,7 
1558 98,9 
1559 100,4 
1560 102,0 
1561 103,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1562  105,2 
1563 106,8 
1564 108,5 
1565 110,2 
1566 111,9 
1567 113,7 
1568 115,3 
1569 116,8 
1570 118,2 
1571 119,5 
1572 120,7 
1573 121,8 
1574 122,6 
1575 123,2 
1576 123,6 
1577 123,7 
1578 123,6 
1579 123,3 
1580 123,0 
1581 122,5 
1582 122,1 
1583 121,5 
1584 120,8 
1585 120,0 
1586 119,1 
1587 118,1 
1588 117,1 
1589 116,2 
1590 115,5 
1591 114,9 
1592 114,5 
1593 114,1 
1594 113,9 
1595 113,7 
1596 113,3 
1597 112,9 
1598 112,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1599  111,4 
1600 110,5 
1601 109,5 
1602 108,5 
1603 107,7 
1604 107,1 
1605 106,6 
1606 106,4 
1607 106,2 
1608 106,2 
1609 106,2 
1610 106,4 
1611 106,5 
1612 106,8 
1613 107,2 
1614 107,8 
1615 108,5 
1616 109,4 
1617 110,5 
1618 111,7 
1619 113,0 
1620 114,1 
1621 115,1 
1622 115,9 
1623 116,5 
1624 116,7 
1625 116,6 
1626 116,2 
1627  115,2 
1628 113,8 
1629 112,0 
1630 110,1 
1631 108,3 
1632 107,0 
1633 106,1 
1634 105,8 
1635 105,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1636  105,7 
1637 105,6 
1638 105,3 
1639 104,9 
1640 104,4 
1641 104,0 
1642 103,8 
1643 103,9 
1644 104,4 
1645 105,1 
1646 106,1 
1647 107,2 
1648 108,5 
1649 109,9 
1650 111,3 
1651 112,7 
1652 113,9 
1653 115,0 
1654 116,0 
1655 116,8 
1656 117,6 
1657 118,4 
1658 119,2 
1659 120,0 
1660 120,8 
1661 121,6 
1662 122,3 
1663 123,1 
1664 123,8 
1665 124,4 
1666 125,0 
1667 125,4 
1668 125,8 
1669 126,1 
1670 126,4 
1671 126,6 
1672 126,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1673  126,8 
1674 126,9 
1675 126,9 
1676 126,9 
1677 126,8 
1678 126,6 
1679 126,3 
1680 126,0 
1681 125,7 
1682 125,6 
1683 125,6 
1684 125,8 
1685 126,2 
1686 126,6 
1687 127,0 
1688 127,4 
1689 127,6 
1690 127,8 
1691 127,9 
1692  128,0 
1693 128,1 
1694 128,2 
1695 128,3 
1696 128,4 
1697 128,5 
1698 128,6 
1699 128,6 
1700 128,5 
1701 128,3 
1702 128,1 
1703 127,9 
1704 127,6 
1705 127,4 
1706 127,2 
1707 127,0 
1708 126,9 
1709 126,8  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1710 126,7 
1711 126,8 
1712 126,9 
1713 127,1 
1714 127,4 
1715 127,7 
1716 128,1 
1717 128,5 
1718 129,0 
1719 129,5 
1720 130,1 
1721 130,6 
1722 131,0 
1723 131,2 
1724  131,3 
1725 131,2 
1726 130,7 
1727 129,8 
1728 128,4 
1729 126,5 
1730 124,1 
1731 121,6 
1732 119,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1733 116,5 
1734 114,1 
1735 111,8 
1736 109,5 
1737 107,1 
1738 104,8 
1739 102,5 
1740 100,4 
1741 98,6 
1742 97,2 
1743  95,9 
1744 94,8 
1745  93,8 
1746 92,8 
1747 91,8 
1748 91,0 
1749 90,2 
1750 89,6 
1751 89,1 
1752 88,6 
1753  88,1 
1754 87,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1755 87,1 
1756 86,6 
1757 86,1 
1758 85,5 
1759 85,0 
1760 84,4 
1761 83,8 
1762 83,2 
1763 82,6 
1764 82,0 
1765 81,3 
1766 80,4 
1767 79,1 
1768 77,4 
1769  75,1 
1770 72,3 
1771 69,1 
1772 65,9 
1773 62,7 
1774  59,7 
1775 57,0 
1776 54,6 
1777 52,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1778 49,7 
1779 46,8 
1780 43,5 
1781 39,9 
1782 36,4 
1783 33,2 
1784 30,5 
1785 28,3 
1786 26,3 
1787 24,4 
1788 22,5 
1789 20,5 
1790 18,2 
1791 15,5 
1792  12,3 
1793 8,7 
1794 5,2 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800 0,0 
7. Identifikacija ciklusa  
Kako bi se potvrdilo je li odabrana ispravna verzija ciklusa i je li u 
operativni sustav ispitnog stola uveden odgovaraju ći ciklus, u Tablici 
A1/13 navedeni su kontrolni zbrojevi vrijednosti brzine vozila za 
pojedine faze ciklusa i cijeli ciklus.  
▼M3 
Tablica A1/13  
Kontrolni zbrojevi za 1 Hz  
Razred  Faza ciklusa  Kontrol ni zbroj ciljanih 
brzina vozila za 1 Hz  
razred 1 Low 11 988,4 
Medium 17 162,8 
Low 11 988,4 
Ukupno 41 139,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Razred  Faza ciklusa  Kontrol ni zbroj ciljanih 
brzina vozila za 1 Hz  
razred 2 Low 11 162,2 
Medium 17 054,3 
High 24 450,6 
Extra High  28 869,8 
Ukupno 81 536,9 
razred 3a  Low 11 140,3 
Medium 16 995,7 
High 25 646,0 
Extra High  29 714,9 
Ukupno 83 496,9 
razred 3b Low 11 140,3 
Medium 17 121,2 
High 25 782,2 
Extra High  29 714,9 
Ukupno 83 758,6  
▼B 
8. Modifikacija ciklusa  
Stavak 8. ovog Podpriloga ne primjenjuje se na OVC-HEV-ove, 
NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove.  
8.1. Op će napomene  
▼M3 _______  
▼B 
Do problema s voznim svojstvima može do ći kod vozila s omjerima 
snage i mase blizu granica izme đu razreda 1 i razreda 2, razreda 2 i 
razreda 3, ili kod vozila s vrlo malom snagom u razredu 1.  
Budući da se ti problemi odnose uglavnom na faze ciklusa s kombi ­
nacijom velike brzine vozila i velikih ubrzanja a ne na maksimalnu 
brzinu u ciklusu, primjenjuje se postupak usporavanja za poboljšanje 
voznih svojstava.  
8.2. U ovom se stavku opisuje metoda za izmjenu profila ciklusa pomo ću 
postupka usporavanja.  
8.2.1. Postupak usporavanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 pokazuje usporenu fazu srednje brzine razreda 1 WLTC-a 
kao primjer.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
Slika A1/14  
Usporena faza srednje brzine za vozila razreda 1 WLTC-a
  
Za ciklus razreda 1, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 651 i sekunde 906. Unutar tog vremenskog razdoblja, 
ubrzanje izvornog ciklusa izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme između sekunde 651 i sekunde 906.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 651 i sekunde 848. Dijagram brzine s primijenjenim uspora ­
vanjem se kasnije izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
pri čemu je i = 651 to 847.  
za i = 651, v dsc  i ¼ v  orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 907, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemu je 36,7 km/h predvi đena brzina vozila u sekundi 907.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu 
sekunde 849 i sekunde 906 izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6  
za i = 849 to 906.  
▼M3 
8.2.2. Postupak smanjenja za vozila razreda 2  
Budući da se problemi s voznim svojstvima isklju čivo odnose na faze 
ekstra visoke brzine ciklusa za razred 2 i razred 3, smanjenje se 
odnosi na ona razdoblja u fazama ekstra visoke brzine u kojima se 
očekuje pojava problema s voznim svojstvima (vidjeti slike A1/15 i 
A1/16).  
▼B 
Slika A1/15  
Usporena faza ekstra velike brzine za vozila razreda 2 WLTC
  
Za ciklus razreda 2, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 1520 i sekunde 1742. Unutar tog vremenskog 
razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme između sekunde 1520 i sekunde 1742.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 1520 i sekunde 1725. Sekunda 1725 je vrijeme kada se 
dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram 
brzine s primijenjenim usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1743, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1743.  
Brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu sekunde 1726 i 
sekunde 1742 izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
za i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Postupak usporavanja za vozila razreda 3  
▼M3 
Na slici A1/16 prikazan je primjer usporene faza ekstra visoke brzine 
WLTC-a za razred 3.  
▼B 
Slika A1/16  
Usporena faza ekstra velike brzine WLTC-a za vozila razreda 3
  
Za ciklus razreda 3, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje 
između sekunde 1533 i sekunde 1762. Unutar tog vremenskog 
razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme između sekunde 1533 i sekunde 1762.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu 
sekunde 1533 i sekunde 1724. Sekunda 1724 je vrijeme kada se 
dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram 
brzine s primijenjenim usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
za i = 1533 to 1723.  
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1763, faktor 
korekcije za usporavanje izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1763.  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu 
sekunde 1725 i sekunde 1762 izra čunava pomo ću sljedeće jednadžbe: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
za i = 1725 to 1762.  
8.3. Odre đivanje faktora usporavanja  
Faktor usporavanja f  dsc , je funkcija omjera r  max između maksimalne 
potrebne snage za faze ciklusa u kojima je potrebno primijeniti uspo ­
ravanje i nazivne snage vozila P  rated . 
Najveća potrebna snaga P  req,max,i  (u kW) se odnosi na odre đeno 
vrijeme  i i odgovaraju ću brzinu vozila v  i u dijagramu ciklusa i izra ču­
nava se primjenom sljede će jednadžbe: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v  i Þ þ ð f 1 Ü v  2 
i Þ þ ð f 2 Ü v  3 
i Þ þ ð 1,03 Ü TM Ü v  i Ü a  i Þ Ì 
3 600  
pri čemu je:  
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 primjenjivi koeficijenti cestovnog otpora, N, N/(km/h) 
odnosno N/(km/h)  2 ; 
TM primjenjiva ispitna masa, kg;  
v i je brzina u vremenu i, km/h;  
a i je ubrzanje u vremenu i, km/h  2 . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Vrijeme ciklusa i u kojem je potrebna najveć a snaga ili vrijednosti 
blizu najve će snage je: sekunda 764 za ciklus za razred 1, sekunda 
1 574 za ciklus za razred 2 i sekunda 1 566 za ciklus za razred 3.  
▼B 
Odgovaraju će vrijednosti brzine vozila, v  i , i vrijednosti ubrzanja, a  i , 
su kako slijedi:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za vozila razreda 3.  
r max izračunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor usporavanja f  dsc , izračunava se pomo ću sljedećih formula:  
ako je  r max< r  0 , onda  f dsc ¼ 0 
i ne primjenjuje se usporavanje.  
Ako je  r max ã r  0 , onda  f dsc ¼ a  1 Ü r  max þ b  1 
Parametri/koeficijenti izra čuna, r  0 , a 1 i b 1 , su kako slijedi:  
razred 1. r 0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665 
razred 2. r 0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525. 
razred 3. r 0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510. 
Rezultiraju ći f dsc se matemati čki zaokružuje na tri decimalna mjesta i 
primjenjuje se samo ako je ve ći od 0,010. 
Sljedeći podaci moraju biti uklju čeni u sva relevantna izvješ ćima o 
ispitivanju:  
(a) f  dsc ; 
(b) v  maks ; 
(c) prijeđena udaljenost, m.  
Prijeđena udaljenost se izra čunava se kao zbroj v  i u km/h podijeljena 
s 3,6 tijekom cijelog dijagrama ciklusa.  
8.4. Dodatni zahtjevi  
Za različite konfiguracije vozila u pogledu ispitne mase i pogonskih 
koeficijenata otpora, usporavanje se primjenjuje pojedina čno. 
Ako je nakon primjene usporavanja maksimalna brzina vozila manja 
od maksimalne brzine ciklusa, postupak opisan u stavku 9. ovog 
Podpriloga primjenjuje se s primjenjivim ciklusom.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Ako vozilo ne može pratiti brzinu prema dijagramu primjenjivog 
ciklusa unutar tolerancije pri brzinama manjima od njegove maksi ­
malne brzine, ono se vozi s papu čicom akceleratora pritisnutom do 
kraja tijekom tih razdoblja. Tijekom takvih radnih razdoblja dopuštena 
su kršenja dijagrama brzine.  
9. Izmjene ciklusa za vozila s maksimalnom brzinom manjom od maksi ­
malne brzine ciklusa navedenog u prethodnim stavcima ovog Podpri ­
loga 
▼M3 
9.1. Op će napomene  
Ovaj se stavak primjenjuje na vozila koja su tehni čki u mogu ćnosti 
slijediti dijagram brzine primjenjivog ciklusa iz stavka 1. ovog Podpri ­
loga (osnovni ciklus) pri brzinama nižima od njihove maksimalne 
brzine, ali kojima je maksimalna brzina zbog drugih razloga ograni ­ 
čena na vrijednost nižu od maksimalne brzine osnovnog ciklusa. Taj 
se primjenjivi ciklus naziva „osnovni ciklus” i upotrebljava za odre ­ 
đivanje ciklusa s ograni čenom maksimalnom brzinom.  
U slučajevima kad se primjenjuje smanjenje u skladu sa stavkom 8.2. 
kao osnovni ciklus mora se upotrebljavati usporeni ciklus.  
Maksimalna brzina osnovnog ciklusa ozna čava se s v  max,cycle  . 
Maksimalna brzina tog vozila naziva se ogranič ena najve ća brzina 
v cap . 
Ako se v cap primjenjuje na vozilo razreda 3b, kako je definirano u 
stavku 3.3.2., kao osnovni ciklus upotrebljava se ciklus za razred 3b. 
To vrijedi čak i ako je v  cap niža od 120 km/h.  
U slučajevima u kojima se primjenjuje v  cap osnovni se ciklus mijenja 
kako je opisano u stavku 9.2. kako bi se postigla jednaka prije đena 
udaljenost u ciklusu za ciklus ograni čene najve će brzine i za osnovni 
ciklus.  
▼B 
9.2. Koraci izra čuna 
9.2.1. Odre đivanje razlike u prijeđenoj udaljenosti po fazi ciklusa  
Međuciklus s ograni čenom najve ćom brzinom izvodi se zamjenom 
svih uzoraka brzina vozila v  i gdje je v  i > v  cap s v cap . 
▼M3 
9.2.1.1. Ako je v  cap < v  max,medium  , prijeđena udaljenost faza srednje brzine 
osnovnog ciklusa d  base,medium  i međuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom d  cap,medium  izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za 
oba ciklusa:  
d medium ¼ X Í ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t  iÄ1 Þ Î 
, za i = 591 do 1 022  
pri čemu je:  
v max,medium  je maksimalna brzina vozila faze srednje brzine navedene 
u tablici A1/2 za ciklus za razred 1, u tablici A1/4 za ciklus za razred 
2, u tablici A1/8 za ciklus za razred 3a i u tablici A1/9 za ciklus za 
razred 3b.  
9.2.1.2. Ako je v  cap < v  max,high  , prijeđene udaljenosti faza visoke brzine 
osnovnog ciklusa d  base,high  i međ uciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom d  cap,high  izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za 
oba ciklusa:  
d high ¼ X Í ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, za i = 1 024 do 1 477  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  je maksimalna brzina vozila faze visoke brzine navedene u 
tablici A1/5 za ciklus za razred 2, u tablici A1/10 za ciklus za razred 
3a i u tablici A1/11 za ciklus za razred 3b.  
▼B 
9.2.1.3. Prije đene udaljenosti faze ekstra velike brzine osnovnog ciklusa 
d base,exhigh  i međ uciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom d  cap,exhigh  
izračunavaju se primjenom sljede će jednadžbe na fazu ekstra velike 
brzine oba ciklusa:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800 Þ 
9.2.2. Odre đivanje vremena koje treba dodati me đuciklusu s ograni čenom 
najvećom brzinom radi kompenzacije razlika u prije đenoj udaljenosti  
▼M3 
Kako bi se kompenziralo za razliku u prije đenoj udaljenosti izme đu 
osnovnog ciklusa i me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, 
odgovaraju ća razdoblja u kojima je v  i = v  cap dodaju se me đuciklusu 
s ograničenom najve ćom brzinom kako je opisano u stavcima od 
9.2.2.1. do 9.2.2.3.  
▼B 
9.2.2.1. Dodatno vremensko razdoblje za fazu srednje brzine  
Ako je v  cap < v  max , medium  , dodatno vremensko razdoblje koje se 
dodaje fazi srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d  cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6  
Broj vremenskih uzoraka n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap koji se 
dodaju fazi srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom jednak je Δt medium  , matemati čki zaokruženo na najbliži 
cijeli broj (npr. 1,4 zaokružuje se na 1, a 1,5 zaokružuje se na 2).  
9.2.2.2. Dodatno vremensko razdoblje za fazu velike brzine  
Ako je v  cap < v  max , high , dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje 
fazama velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d  cap;high Þ 
v cap Ü 3,6  
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju 
fazi velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
jednak je Δt high , matemati čki zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
9.2.2.3. Dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje fazi ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom izra čunava se pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d  cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6  
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju 
fazi ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom jednak je Δt exhigh  , matemati čki zaokružen na najbliži cijeli 
broj. 
9.2.3. Sastav posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1. ►M3 Ciklus za razred 1 ◄ 
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . 
Vrijeme ovog uzorkovanja se naziva t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  sa v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istom dijelu 
osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + n  add,me­
dium ). 
9.2.3.2. ►M3 Ciklusi za razred 2 i razred 3 ◄ 
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa ograni čene najve će brzine 
do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . Vrijeme ovog 
uzorkovanja naziva se t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đu- 
ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim 
dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + 
n add,medium  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze velike brzine me đuciklusa 
s ograničenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi velike 
brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja u me đuciklusu 
s ograničenom najve ćom brzinom naziva se t  high , tako da je vrijeme 
ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s ograni čenom najve ćom 
brzinom (t  high + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istom dijelu 
osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + n  add,me­
dium + n  add,high  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u 
fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorko ­
vanja u me đuciklusu s ograni čenom najve ćom brzinom naziva se 
t exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograničenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuci­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom koji je istovjetan s istim 
dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 
+ n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,medium  , n add,high  i n add,exhigh  . 
9.2.3.2.2. ►M3 v  max, medium  ≤ v  cap < v  max, high  ◄ 
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi velike brzine u kojem je v = v  cap . 
Vrijeme ovog uzorkovanja naziva se t  high . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je 
vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim dijelom 
osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + n  add,high  ). 
U sljedećem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine 
međuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u 
fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorko ­
vanja u me đuciklusu s ograni čenom najve ćom brzinom naziva se 
t exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograničenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da 
je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s 
ograničenom najve ćom brzinom, koji je istovjetan s istim dijelom 
osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,high  i n add,exhigh  . 
9.2.3.2.3. ►M3 v  max, high  ≤ v  cap < v  max, exhigh  ◄ 
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji 
se od dijagrama brzine vozila me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom do zadnjeg uzorka u fazi ekstra velike brzine u kojem je v = 
v cap . Vrijeme ovog uzorkovanja se naziva t  exhigh  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  sa v  i = v  cap , tako da je vrijeme 
zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuci­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom koji je istovjetan s istim 
dijelom osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 
+ n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka 
je duljini osnovnog ciklusa osim razlika uzrokovanih postupkom 
zaokruživanja za n  add,exhigh  . 
▼M3 
10. Dodjela ciklusa vozilima  
10.1. Vozilo određenog razreda ispituje se ciklusom tog razreda, dakle 
vozila razreda 1 ciklusom za razred 1, vozila za razred 2 ciklusom 
za razred 2, vozila razreda 3a ciklusom za razred 3a i vozila razreda 
3b ciklusom za razred 3b. No na proizvo đačev zahtjev i uz odobrenje 
homologacijskog tijela, vozilo se može ispitati ciklusom za broj čano 
viši razred, na primjer vozilo razreda 2 može se ispitati ciklusom za 
razred 3. U tom se sluč aju razlike izme đu razreda 3a i 3b moraju 
poštovati i ciklus se može usporiti u skladu sa stavcima od 8. do 8.4.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
Podprilog 2. 
Odabir stupnja prijenosa i određivanje to čaka mijenjanja stupnja prijenosa 
za vozila s ruč nim mjenja čem 
1. Opći pristup 
1.1. Postupci mijenjanja stupnjeva prijenosa opisani u ovom Podprilogu primje ­
njuju se na vozila s ru čnim mjenja čima. 
1.2. Propisani stupnjevi prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa temelje se 
na ravnoteži izme đu snage potrebne za svladavanje otpora vožnje i ubrzanje 
te snage koju razvija motor u svim mogu ćim stupnjevima prijenosa u 
određenoj fazi ciklusa.  
1.3. Izra čun za određivanje stupnjeva prijenosa kojima se treba voziti temelji se 
na brzinama vrtnje motora i krivuljama snage pod punim optere ćenjem u 
odnosu na brzinu vrtnje motora.  
1.4. Za vozila opremljena mjenja čem s reduktorom, samo se raspon konstruiran 
za normalan rad na cesti uzima u obzir za odre đivanje korištenja stupnja 
prijenosa.  
1.5. Odredbe za rad spojke ne primjenjuju se ako spojka radi automatski bez 
potrebe da voza č pritisne i otpusti papu čicu spojke. 
1.6. Ovaj se Podprilog ne primjenjuje na vozila ispitana u skladu s Podpri ­
logom 8.  
2. Potrebni podaci i predizra čuni 
Kako bi se odredili stupnjevi prijenosa za vožnju ciklusa na dinamometru s 
valjcima, potrebni su podaci i izra čuni navedeni u nastavku.  
(a) P  rated , najveća nazivna snaga motora prema proizvo đačevoj deklaraciji, 
u kW. 
(b) n  rated , nazivni broj okretaja motora prema proizvo đačevoj deklaraciji pri 
kojem motor razvija najve ću snagu, min  –1 . 
(c) n  idle , brzina motora u praznom hodu, min  –1 . 
n idle mjeri se tijekom razdoblja od najmanje 1 minute pri frekvenciji 
uzorkovanja od najmanje 1 Hz s upaljenim i zagrijanim motorom, 
mjenjačem u praznom hodu te uklju čenom spojkom. Uvjeti za tempera ­
turu, periferne i pomo ćne uređaje itd. isti su kao što je opisano u 
Podprilogu 6. za ispitivanje tipa 1.  
Vrijednost koju treba upotrebljavati u ovom Podprilogu mora biti arit ­
metička sredina tijekom mjernog razdoblja, zaokružena ili skra ćena na 
najbližu 10 min  –1 ; 
(d) ng, broj stupnjeva prijenosa za vožnju naprijed.  
Stupnjevi prijenosa za vožnju naprijed u rasponu prijenosa konstrui ­
ranom za uobi čajenu vožnju na cesti moraju biti ozna čeni brojevima 
padajućim redoslijedom omjera brzine motora u min  –1 i brzine vozila u 
km/h. Prvi stupanj prijenosa je stupanj s najvišim omjerom, ng je 
stupanj prijenosa s najnižim omjerom. ng odre đuje broj stupnjeva prije ­
nosa za vožnju naprijed.  
(e) (n/v)  i , omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za 
svaki stupanj prijenosa i, za i do ng  max , min  –1 /(km/h). Omjer (n/v)  i 
izračunava se prema jednadžbama u stavku 8. Podpriloga 7.  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficijenti cestovnog otpora odabrani za ispitivanje, N, 
N/(km/h) i N/(km/h)  2 . ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
(g) n  max 
n max1 = n  95_high  , maksimalna brzina motora pri kojoj se postiže 95 % 
nazivne snage, min  –1 ; 
Ako se n 95_high  ne može odrediti jer je brzina motora ograni čena na 
nižu vrijednost n  lim za sve stupnjeve prijenosa, a odgovaraju ća snaga 
pri potpunom optere ćenju iznosi više od 95 % nazivne snage, n  95_high  
mora se postaviti na n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
pri čemu je:  
ng vmax definiran u stavku 2.(i);  
v max,cycle  maksimalna brzina vozila prema dijagramu brzine 
vozila u skladu s Podprilogom 1., km/h;  
v max,vehicle  maksimalna brzina vozila u skladu sa stavkom 2.(i), 
km/h;  
(n/v)(ng  vmax ) omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom 
vozila v za stupanj prijenosa ng  vmax , min  –1 /km/h;  
n max maksimum n  max1 , n max2 i n max3 , min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja snage pod punim optere ćenjem u rasponu brzine 
motora. 
Krivulja snage mora se sastojati od dovoljnog broja skupova podataka 
(n, P  wot ) tako da se izra čun privremenih toč aka izme đu uzastopnih 
skupova podataka može obaviti pomo ću linearne interpolacije. Odstu ­
panje linearne interpolacije od krivulje snage pod punim optere ćenjem u 
skladu s Prilogom XX. ne smije prelaziti 2 %. Prvi skup podataka mora 
biti na n  min_drive_set  (vidjeti toč ku (k)(3)) ili manjoj brzini. Posljednji 
skup podataka mora biti na n  max ili većoj brzini vrtnje motora. Skupovi 
podataka ne moraju biti ravnomjerno poredani, ali svi se moraju navesti 
u izvješću. 
Skupovi podataka i vrijednosti P  rated i n rated izvode se iz krivulje snage 
prema proizvo đačevoj deklaraciji.  
Snaga pod punim optere ćenjem na brzinama vrtnje motora koje nisu 
obuhvaćene Prilogom XX. odre đuje se u skladu s postupkom opisanim 
u Prilogu XX.  
(i) Određivanje ng  vmax i v max 
ng vmax , stupanj prijenosa u kojem se postiže maksimalna brzina vozila, 
određuje se kako slijedi u nastavku.  
Ako je v max (ng) ≥ v  max (ng – 1) i v  max (ng – 1) ≥ v  max (ng – 2), onda 
vrijedi:  
ng vmax = ng i v  max = v  max (ng). 
Ako je v max (ng) < v  max (ng – 1) i v  max (ng – 1) ≥ v  max (ng – 2), onda 
vrijedi:  
ng vmax = ng – 1 i v  max = v  max (ng – 1),  
u protivnom ng  vmax = ng -2 i v  max = v  max (ng – 2)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
pri čemu je:  
v max (ng) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cestovni 
otpor jednaka raspoloživoj snazi P  wot u stupnju prije ­
nosa ng (vidjeti sliku A2/1a).  
v max (ng – 1) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cestovni 
otpor jednaka raspoloživoj snazi P  wot u sljedećem 
nižem stupnju prijenosa (ng – 1). Vidjeti sliku A2/1b.  
v max (ng – 2) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga za cestovni 
otpor jednaka raspoloživoj snazi P  wot u sljedećem 
stupnju prijenosa ng – 2.  
Za određivanje v  max i ng  vmax upotrebljavaju se vrijednosti brzine vozila 
zaokružene na jedno decimalno mjesto.  
Potrebna snaga za cestovni otpor, kW, izračunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
P required ¼ f 0 Ü v þ f  1 Ü v  2 þ f  2 Ü v  3 
3 600  
pri čemu je:  
v gore specificirana brzina vozila, km/h.  
Raspolo živa snaga na brzini v  max u stupnju prijenosa ng, ng – 1 ili ng – 
2 može se odrediti iz krivulje snage pod punim optere ćenjem, P  wot (n), 
pomoću sljedećih jednadžba:  
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng); 
n ng – 1  = (n/v)  ng – 1  × v  max (ng – 1); 
n ng – 2  = (n/v)  ng – 2  × v  max (ng – 2), 
i smanjenjem vrijednosti snage s krivulje snage pod punim optere će­
njem za 10 %.  
Opisana metoda proširuje se prema potrebi na još niže stupnjeve prije ­
nosa, npr. ng – 3, ng – 4. 
Ako je, radi ograni čenja maksimalne brzine vozila, maksimalna brzina 
motora ograni čena na n  lim koja je niža od brzine motora koja odgovara 
sjecištu krivulje snage za cestovni otpor i krivulje raspoložive snage, 
onda vrijedi:  
ng vmax = ng  max i v max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
Slika A2/1a  
Primjer kad je ng  max najviši stupanj prijenosa
  
Slika A2/1b  
Primjer kad je ng  max drugi najviši stupanj prijenosa
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
(j) Isklju čivanje ultrasporog stupnja prijenosa  
Prvi stupanj prijenosa može se isključiti na zahtjev proizvo đača ako su 
ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(1) porodica vozila homologirana je za vu ču prikolice;  
(2) (n/v)  1 × (v  max / n 95_high  ) > 6,74; 
(3) (n/v)  2 × (v  max / n 95_high  ) > 3,85; 
(4) vozilo koje ima masu kako je definirano u jednadžbi u nastavku 
mora biti u stanju krenuti iz mirovanja u roku od 4 sekunde na 
uzbrdici od najmanje 12 % u pet navrata u razdoblju od 5 minuta.  
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28 
(faktor 0,28 iz gornje jednadžbe upotrebljava se za vozila kategorije 
N s bruto masom do 3,5 tone, a u slu čaju vozila kategorije M 
zamjenjuje se faktorom 0,15),  
pri čemu je:  
v max maksimalna brzina vozila kako je odre đeno u 
stavku 2. (i). Za uvjete pod (3) i (4) upotrebljava 
se samo vrijednost v  max koja rezultira iz sjecišta 
krivulje snage za vozni otpor i krivulje raspoložive 
snage za relevantni stupanj prijenosa. Vrijednost 
v max koja rezultira iz ograni čenja brzine motora 
koja spre čava to sjecište krivulja ne smije se 
upotrebljavati;  
(n/v)(ng  vmax ) omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s 
brzinom vozila v za stupanj prijenosa ng  vmax , min  – 
1 /(km/h);  
m r0 masa u voznom stanju, kg;  
MC bruto masa skupa (bruto masa vozila + maks. masa 
prikolice), kg.  
U tom se slu čaju 1. stupanj prijenosa ne koristi u vožnji ciklusa na 
dinamometru s valjcima, a stupnjevi prijenosa ponovno se numeri ­
raju počevši od drugog stupnja prijenosa kao stupnja prijenosa 1.  
(k) Definicija n min_drive  
n min_drive  je minimalna brzina motora kad se vozilo kre će, min  –1 . 
(1) Za n gear = 1: n  min_drive  = n  idle . 
(2) Za n gear = 2: 
(i) za prijelaze iz 1. u 2. stupanj prijenosa:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle ; 
ii. za usporavanja do zaustavljanja:  
n min_drive  = n  idle ; 
iii. za sve druge uvjete vožnje:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
(3) Za n gear > 2 n  min_drive  određuje se pomo ću: 
n min_drive  = n  idle + 0,125 ×( n  rated -n idle ). 
Ta se vrijednost ozna čava s n  min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
Konačni rezultat za n  min_drive  zaokružuje se na najbliži cijeli broj.  
Primjer: 1 199,5 postaje 1 200, 1 199,4 postaje 1 199.  
Na proizvo đačev zahtjev vrijednosti više od n  min_drive_set  mogu se 
upotrebljavati za n  gear > 2. U tom slu čaju proizvo đač može navesti 
jednu vrijednost za faze ubrzavanja/stalne brzine (n  min_drive_up  ), a druk­ 
čiju vrijednost za faze usporavanja (n  min_drive_down  ). 
Uzorci s vrijednostima ubrzanja ≥ – 0,1389 m/s  2 pripadaju u faze 
ubrzavanja/stalne brzine.  
Usto, za početno razdoblje (t  start_phase  ) proizvo đač može odrediti više 
vrijednosti (n  min_drive_start  i/ili n  min_drive_up_start  ) za n  min_drive  i/ili n  min_dri­
ve_up za n  gear > 2 od gore odre đenih. 
Trajanje po četnog razdoblja određuje proizvo đač, no one ne smije biti 
dulje od faze niske brzine ciklusa i mora završiti u fazi zaustavljanja 
tako da u kratkoj vožnji nema promjene n  min_drive  . 
Sve pojedina čno odabrane vrijednosti n min_drive  ne smiju biti niže od 
n min_drive_set  , ali ne smiju prije ći (2 × n  min_drive_set  ). 
Sve pojedina čno odabrane vrijednosti n  min_drive  i t start_phase  moraju se 
unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
Samo se n min_drive_set  smije upotrebljavati kao donja grani čna vrijednost 
za krivulju snage pod punim optere ćenjem u skladu sa stavkom 2(h).  
(l) TM, ispitna masa vozila, kg.  
3. Izračun potrebne snage, brzine vrtnje motora, raspoložive snage i mogu ćeg 
stupnja prijenosa  
3.1. Izračun potrebne snage  
Za svaku sekundu j dijagrama ciklusa snaga potrebna za svladavanje otpora 
vožnje i snaga potrebna za ubrzavanje izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v  j þ f  1 Ü v  2 
j þ f  2 Ü v  3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a  j Ü v  j Ü TM 
3 600  
pri čemu je:  
P required,j  potrebna snaga u sekundi j, kW;  
a j ubrzanje vozila u sekundi j, m/s  2 , koje se izra čunava kako 
slijedi:  
a j ¼ ðv jþ1 Ä v  j Þ 
3,6 Ü ð t jþ1 Ä t j Þ ; 
kr faktor koji uzima u obzir inercijski otpor pogonskog sklopa 
tijekom ubrzavanja, zadan na 1,03.  
3.2. Odre đivanje brzina motora  
Za svaku v  j < 1 km/h smatra se da vozilo miruje, a brzina motora postavlja 
se na n  idle . Ručica mjenja ča mora biti u praznom hodu s pritisnutom 
spojkom osim jednu sekundu prije po četka ubrzavanja iz mirovanja kad 
se odabire prvi stupanj prijenosa s otpuštenom spojkom.  
Za svaku v  j ≥ 1 km/h dijagrama ciklusa i svaki stupanj prijenosa i, pri čemu 
je i = 1do ng  max , brzina motora n  i,j izračunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Izračun se izvodi s brojevima s pomi čnim zarezom, rezultati se ne zaokru ­ 
žuju. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3. Odabir mogu ćih stupnjeva prijenosa s obzirom na brzinu motora  
Sljedeći stupnjevi prijenosa mogu se odabrati za vožnju prema dijagramu 
brzine na v  j : 
(a) svi stupnjevi prijenosa i < ng  vmax ako je n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max1 ; 
(b) svi stupnjevi prijenosa i < ng  vmax ako je n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max2 ; 
(c) stupanj prijenosa ako je n  1,j < n  min_drive  . 
Ako je a j < 0 i n  i,j ≤ n  idle , n i,j postavlja se na n  idle , a spojka je otpuštena.  
Ako je a j ≥ 0 i n  i,j < max(1,15 × n  idle; minimalna brzina motora krivulje 
P wot (n), n  i,j postavlja se na najviše 1,15 × n  idle ili (n/v)  i x v  j , a spojka na 
„neodređeno”. 
„Neodređeno” obuhva ća svaki položaj spojke izme đu uključenog i isklju ­ 
čenog, ovisno o konstrukciji pojedina čnog motora i prijenosa. U tom 
slučaju stvarna brzina motora može odstupati od izra čunane.  
3.4. Izračun raspoložive snage  
Raspolo živa snaga za svaki mogu ći stupanj prijenosa i te svaku vrijednost 
brzine vozila na dijagramu ciklusa v  i izračunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1 – (SM + ASM))  
pri čemu je:  
P rated nazivna snaga, kW;  
P wot snaga dostupna na n  i,j u uvjetima punog optere ćenja iz krivulje 
snage pod punim optere ćenjem;  
SM sigurnosna margina koja uzima u obzir razliku izme đu krivulje 
snage pod punim optere ćenjem u stanju mirovanja i raspoložive 
snage tijekom prijelaznih stanja. SM je postavljen na 10 %;  
ASM dodatna sigurnosna margina za snagu koja se može primijeniti na 
zahtjev proizvo đača. 
Proizvođač mora na zahtjev dostaviti vrijednosti ASM-a (kao postotno 
smanjenje snage wot) i skupove podataka za P  wot (n) kako je prikazano u 
primjeru u tablici A2/1. Izme đu uzastopnih podatkovnih toč aka primjenjuje 
se linearna interpolacija. ASM je ograni čen na 50 %. 
Za primjenu ASM-a potrebno je odobrenje homologacijskog tijela.  
Tablica A2/1  
n Pwot 
SM posto ASM posto P available  
min  –1 kW kW  
700 6,3 10,0 20,0 4,4 
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0 
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2 
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3 
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8 
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6 
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n Pwot 
SM posto ASM posto P available  
min  –1 kW kW  
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2 
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5 
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3 
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1 
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3 
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1 
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8 
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8 
3.5. Odre đivanje mogu ćih stupnjeva prijenosa za upotrebu  
Mogući stupnjevi prijenosa za upotrebu određ uju se na temelju sljede ćih 
uvjeta:  
(a) ispunjeni su uvjeti iz stavka 3.3., i  
(b) za n gear > 2 ako je P  available_i,j  ≥ P  required,j  . 
Početni stupanj prijenosa koji se treba koristiti za svaku sekundu j dija ­
grama ciklusa mora biti najviši kona čni mogući stupanj prijenosa, i  max . Pri 
pokretanju iz mirovanja upotrebljava se samo prvi stupanj prijenosa.  
Najniži mogu ći stupanj prijenosa je i  min . 
4. Dodatni zahtjevi za korekcije i/ili promjene upotrebe stupnjeva prijenosa  
Početni izbor stupnja prijenosa provjerava se i mijenja kako bi se izbjegle 
prečeste promjene stupnja prijenosa te postigla dobra vozna svojstva i 
praktičnost.  
Faza ubrzanja razdoblje je dulje od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1 km/h i 
jednoličnim pove ćanjem brzine vozila. Faza usporavanja razdoblje je dulje 
od 2 sekunde s brzinom vozila ≥ 1 km/h i jednoli čnim smanjenjem brzine 
vozila.  
Korekcije ili izmjene provode se u skladu sa zahtjevima u nastavku.  
(a) Ako je za jedan korak viši stupanj prijenosa (n+1) potreban na samo 1 
sekundu, a stupnjevi prijenosa prije i poslije su isti (n) ili je jedan od 
njih za korak niži (n–1), stupanj (n+1) korigira se u stupanj prijenosa n.  
Primjeri: 
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i – 1 za  
i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 2;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i – 1 za  
i – 2, i – 1, i – 1.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Stupnjevi prijenosa tijekom ubrzanja na brzinama ≥ 1 km/h moraju se 
upotrebljavati najmanje dvije sekunde (npr. sekvencija stupnjeva prije ­
nosa 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 zamjenjuje se s 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Taj se zahtjev 
ne primjenjuje na promjene stupnjeva prijenosa naniže tijekom faze 
ubrzavanja. Takve se promjene stupnjeva prijenosa naniže korigiraju 
u skladu sa stavkom 4.b. Tijekom faza ubrzavanja ne smiju se preska ­
kati stupnjevi prijenosa.  
Ipak, dopuštena je promjena za dva stupnja na prijelazu iz faze ubrza ­
vanja u fazu stalne brzine ako faza stalne brzine traje dulje od 
5 sekunda. 
(b) Ako je u fazi ubrzavanja potrebna promjena stupnja prijenosa naniže, 
bilježi se stupanj koji je potreban u toj promjeni (i  DS ). Početna toč ka 
korekcije definira se kao zadnja prethodna sekunda kad je i  DS utvrđ en 
ili kao po četna toč ka faze ubrzavanja ako su svi prethodni vremenski 
uzorci imali stupnjeve prijenosa > i  DS . Zatim se radi provjera opisana u 
nastavku. 
Gledajući unatrag od kraja faze ubrzavanja utvr đuje se zadnja pojava 
10-sekundnog prozora koji sadržava i  DS najmanje 2 uzastopne sekunde 
ili najmanje 2 pojedina čne sekunde. Posljednje korištenje i  DS u tom 
prozoru definira završnu toč ku korekcije. Izme đu početka i kraja korek ­
cije svi se zahtjevi za stupnjeve prijenosa više od i  DS korigiraju na 
zahtijevani i  DS . 
Od kraja korekcije do kraja faze ubrzavanja uklanjanju se sve promjene 
stupnjeva prijenosa naniže s trajanjem od 1 sekunde ako je bila rije č o 
promjeni od koraka naniže. Ako je bila rije č o promjeni od dva koraka 
naniže, svi zahtjevi za stupnjeve prijenosa ve će ili jednake i  DS do 
zadnje pojave i  DS korigiraju se na (i  DS + 1).  
Ta se završna korekcija primjenjuje i od po četne toč ke do kraja faze 
ubrzavanja ako nije utvr đen nijedan 10-sekundni prozor koji sadržava 
i DS najmanje 2 uzastopne sekunde ili najmanje 2 pojedina čne sekunde. 
Primjeri: 
i. ako je početno izračunano korištenje stupnjeva prijenosa:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
ono se korigira na:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
ii. ako je po četno izračunano korištenje stupnjeva prijenosa:  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
ono se korigira na:  
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
iii. ako je po četno izračunano korištenje stupnjeva prijenosa:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
ono se korigira na:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Prvi 10-sekundni prozori u gornjim su primjerima ozna čeni uglatim 
zagradama.  
Podvučeni stupnjevi prijenosa (npr.  3) označavaju slu čajeve u kojima 
može doći do korekcije prethodnog stupnja prijenosa.  
Ta se korekcija ne radi za 1. stupanj.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
(c) Ako se stupanj prijenosa i upotrebljava za vremensku sekvenciju od 1 
do 5 sekunda i stupanj prijenosa prije nje jedan je korak niži, a stupanj 
prijenosa poslije nje jedan je ili dva koraka niži nego unutar te sekven ­
cije ili je stupanj prijenosa prije nje dva stupnja niži, a poslije nje jedan 
korak niži nego unutar nje, stupanj prijenosa za tu sekvenciju korigira 
se na najviše stupnjeve prijenosa prije i poslije nje.  
Primjeri: 
i. sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i – 1zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 2;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i – 1 zamjenjuje se s:  
i – 2, i – 1, i – 1.  
ii. sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i – 1zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i –1, i – 1, i – 1, i – 2;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i, i – 1 zamjenjuje se s:  
i –2, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii. sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i – 1zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i –1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2; 
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s:  
i –2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1; 
iv. sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i – 1zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i –1, i –1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s:  
i –2, i –1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v. sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i, i – 1zamjenjuje se s:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 zamjenjuje se s:  
i –1, i –1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2; 
sekvencija stupnjeva prijenosa i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s:  
i –2, i –1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1. 
U svim slu čajevima od i. do v. mora vrijediti i-1 ≥ i min . 
(d) Ne smije biti prebacivanja u viši stupanj prijenosa pri prijelazu iz faze 
ubrzavanja ili stalne brzine u fazu usporavanja ako je stupanj prijenosa 
u fazi nakon faze usporavanja niži od stupnja promijenjenog naviše.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Primjer: 
Ako je v i ≤ v  i + 1 i v i + 2 < v  i + 1 , a stupanj prijenosa i = 4 i stupanj 
prijenosa (i + 1 = 5) te stupanj prijenosa (i + 2 = 5), onda se stupanj 
prijenosa (i + 1) i stupanj prijenosa (i + 2) postavljaju na 4 ako je 
stupanj prijenosa za fazu nakon faze usporavanja 4. ili niži. Stupanj 
prijenosa postavlja se na 4. i za sve sljede će točke na dijagramu ciklusa 
s 5. stupnjem prijenosa u fazi usporavanja. Ako je nakon faze uspora ­
vanja stupanj prijenosa 5., stupanj se mijenja naviše.  
Ako se tijekom prijelaza i po četne faze usporavanja stupanj prijenosa 
mijenja za 2 stupnja naviše, izvodi se prebacivanje u stupanj više.  
U fazi usporavanja ne smije biti prebacivanja u viši stupanj prijenosa.  
(e) Tijekom faze usporavanja koriste se stupnjevi prijenosa n  gear > 2 sve 
dok brzina vrtnje motora ne padne ispod n  min_drive  . 
U fazi usporavanja mora se upotrebljavati 2. stupanj prijenosa unutar 
kratkog odsje čka ciklusa (ne na kraju tog odsje čka) sve dok brzina 
motora ne padne ispod (0,9×n  idle ). 
Ako brzina motora padne ispod n  idle , spojka se otpušta. 
Ako je faza usporavanja zadnji dio kratke vožnje prije faze zaustavlja ­
nja, koristi se drugi stupanj prijenosa dok brzina motora ne padne ispod 
n idle . 
(f) Ako u fazi usporavanja sekvencija stupnja prijenosa izme đu dvaju 3- 
sekundnih ili duljih sekvencija stupnjeva prijenosa traje samo 1 
sekundu, zamjenjuje je se stupnjem prijenosa 0, a spojka se otpušta.  
Ako u fazi usporavanja sekvencija stupnja prijenosa izme đu dvaju 3- 
sekundnih ili duljih sekvencija stupnjeva prijenosa traje 2 sekunde, za 
prvu je se sekundu zamjenjuje stupnjem prijenosa 0, a za drugu 
sekundu stupnjem prijenosa koji slijedi nakon razdoblja od dvije 
sekunde. Spojka mora otpuštena tijekom prve sekunde.  
Primjer: Sekvencija stupnjeva prijenosa 5, 4, 4, 2 zamjenjuje se s 5, 0, 
2, 2. 
Taj se zahtjev primjenjuje samo ako je stupanj prijenosa koji slijedi 
nakon razdoblja od dvije sekunde > 0.  
Ako ima nekoliko uzastopnih sekvencija stupnjeva prijenosa s trajanjem 
od 1 ili 2 sekunde, korekcije se obavljaju kako slijedi:  
sekvencija stupnjeva prijenosa i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 ili i, i, i, i – 1, i – 
2, i – 2 zamjenjuje se s i, i, i, 0, i – 2, i – 2;  
sekvencija stupnjeva prijenosa poput i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 ili i, i, i, i – 
2, i – 2, i – 3 ili druge mogu će kombinacije zamjenjuje se s i, i, i, 0, 
i – 3, i – 3. 
Ta se promjena primjenjuje i na sekvencije stupnjeva prijenosa ako je 
ubrzanje ≥ 0 prve 2 sekunde i < 0 u tre ćoj sekundi ili ako je ubrzanje 
≥ 0 zadnje 2 sekunde.  
Za izvanredne konstrukcije prijenosa mogu će je da uzastopne sekven­
cije stupnjeva prijenosa s trajanjima od 1 ili 2 sekunde traju do 7 
sekundi. U takvim se sluč ajevima navedena korekcija u drugom 
koraku dopunjuje korekcijskim zahtjevima u nastavku.  
Sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, i – 1, k za koju vrijedi j > (i + 
1) i k ≤ (i – 1) mijenja se u j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k ako je stupanj 
prijenosa (i – 1) jedan ili dva koraka ispod i  max za sekundu 3 te 
sekvencije (jedan nakon stupnja prijenosa 0).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Ako je stupanj prijenosa (i – 1) više od dva koraka ispod i  max za 
sekundu 3 te sekvencije, sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, i – 
1, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 1) mijenja se u j, 0, 0, k, k, k.  
Sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, i – 2, k za koju vrijedi j > (i + 
1) i k ≤ (i – 2) mijenja se u j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k ako je stupanj 
prijenosa (i – 2) jedan ili dva koraka ispod i  max za sekundu 3 te 
sekvencija (jedan nakon stupnja prijenosa 0).  
Ako je stupanj prijenosa (i – 2) više od dva koraka ispod i  max za 
sekundu 3 te sekvencije, sekvencija stupnjeva prijenosa j, 0, i, i, i – 
2, k za koju vrijedi j > (i + 1) i k ≤ (i – 2) mijenja se u j, 0, 0, k, k, k.  
U svim navedenim slučajevima u ovom podstavku spojka se otpušta na 
1 sekunde (stupanj prijenosa 0) kako bi se izbjegla previsoka brzina 
motora u toj sekundi. Na proizvo đačev zahtjev i ako to nije problem, 
dopušteno je izravno koristiti niži stupanj prijenosa iz sljede će sekunde 
umjesto stupnja prijenosa 0 za prebacivanja u niži stupanj do najviše tri 
koraka. Primjena te mogu ćnosti mora se evidentirati.  
Ako je faza usporavanja posljednji dio kratkog odsje čka neposredno 
prije faze zaustavljanja, a zadnji stupanj prijenosa prije faze zaustav ­
ljanja koji je > 0 koristi se samo do dvije sekunde, umjesto njega 
upotrebljava se stupanj prijenosa 0, ru čica mjenja ča postavlja se u 
prazan hod, a spojka se pritisne.  
Primjeri: Sekvencija stupnjeva prijenosa 4, 0, 2, 2, 0 tijekom zadnjih 5 
sekunda prije faze zaustavljanja zamjenjuje se s 4, 0, 0, 0, 0. Sekvencija 
stupnjeva prijenosa 4, 3, 3, 0 tijekom zadnje 4 sekunde prije faze 
zaustavljanja zamjenjuje se s 4, 0, 0, 0.  
Prebacivanje naniže u prvi stupanj prijenosa nije dopušteno tijekom tih 
faza usporavanja.  
5. Stavci od 4.(a) do 4.(f) primjenjuju se sekvencijalno, uz pra ćenje cijelog 
dijagrama ciklusa u svakom slu čaju. Kako zbog izmjena stavaka od 4.(a) do 
4.(f) mogu nastati nove sekvencije stupnjeva prijenosa, te se nove sekven ­
cije provjeravaju tri puta i, prema potrebi, mijenjaju.  
Kako bi se omogu ćila procjena ispravnosti izra čuna, izračunava se prosje čni 
stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri decimalna mjesta, i 
unosi u sva relevantna ispitna izvješ ća. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
Podprilog 3.  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
Podprilog 4. 
Cestovni otpor i postavke dinamometra 
1. Podru čje primjene  
U ovom Podprilogu opisuje se odre đivanje cestovnog otpora 
ispitnog vozila i prijenos tog cestovnog otpora na dinamometar s 
valjcima.  
2. Pojmovi i definicije  
2.1. Rezervirano  
2.2. Referentne točke brzine po činju na 20 km/h postupnim koracima od 
10 km/h, a najve ća referentna brzina je u skladu sa sljede ćim odred­
bama:  
(a) Najvi ša referentna toč ka brzine je 130 km/h ili to čka referentne 
brzine odmah iznad maksimalne brzine primjenjivog ciklusa 
ispitivanja, ako je ta vrijednost manja od 130 km/h. U slu čaju 
da se primjenjuje ciklus ispitivanja koji sadrži manje od 4 faze 
ciklusa (faza male, srednje, velike i vrlo velike brzine), a na 
zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, 
najviša referentna brzina može se pove ćati na referentnu to čku 
brzine neposredno iznad maksimalne brzine sljede će više faze, 
ali ne više od 130 km/h; u tom se slu čaju određivanje cestovnog 
otpora i postavke dinamometra s valjcima odre đuju s istim refe ­
rentnim toč kama brzine;  
(b) ako je referentna toč ka brzine koja se primjenjuje za ciklus plus 
14 km/h ve ća ili jednaka maksimalnoj brzini vozila V  max , ta 
točka referentne brzine isklju čuje se iz ispitivanja inercijskog 
usporavanja i iz postavki dinamometra s valjcima. Sljede ća 
niža referentna to čka brzine postaje najviša referentna toč ka 
brzine za to vozilo.  
2.3. Ako nije druga čije navedeno, ciklusna potrošnja energije izra čunava 
se u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7. na ciljnoj brzini prema 
dijagramu odgovaraju ćeg voznog ciklusa.  
▼M3 
2.4. f  0 , f  1 , f  2 su koeficijenti jednadžbe cestovnog otpora 
F = f  0 + f 1 × v + f  2 × v  2 , određeni u skladu s ovim Podprilogom.  
f 0 je konstantni koeficijent cestovnog otpora i zaokružuje se na 
jedno decimalno mjesto, N;  
f 1 je koeficijent cestovnog otpora prvog reda i zaokružuje se na tri 
decimalna mjesta, N/(km/h);  
f 2 je koeficijent cestovnog otpora drugog reda i zaokružuje se na 
pet decimalnih mjesta, N/(km/h)  2 . 
Ako nije drukčije navedeno, koeficijenti cestovnog otpora izra ču­
navaju se regresijskom analizom metodom najmanjih kvadrata u 
rasponu referentnih toč aka brzine.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5. Rotacijska masa  
2.5.1. Odre đivanje m  r 
m r je ekvivalentna efektivna masa svih kota ča i dijelova vozila koji 
se okreću s kotačima na cesti dok je mjenja č u neutralnom položaju, 
u kilogramima (kg). m  r se mjeri ili izra čunava odgovaraju ćom 
tehnikom dogovorenom s homologacijskim tijelom. Alternativno, 
m r se može procijeniti na 3 posto zbroja mase u voznom stanju i 
25 kg. 
2.5.2. Primjena rotacijske mase na cestovni otpor  
Vremena inercijskog usporavanja prera čunavaju se u silu i obrnuto 
uzimajuć i u obzir primjenjivu ispitnu masu plus m  r . To se odnosi na 
mjerenja na cesti kao i na dinamometar s valjcima.  
2.5.3. Primjena rotacijske mase na inercijsku postavku  
▼M3 
Ako je vozilo ispitano na dinamometru u 4WD nač inu rada, ekvi ­
valentna inercijska masa dinamometra s valjcima postavlja se na 
primjenjivu ispitnu masu.  
▼B 
U suprotnom, ekvivalentna inercijska masa dinamometra s valjcima 
postavlja se na ispitnu masu plus ekvivalentna efektivna masa 
kotača koji ne utje ču na rezultate mjerenja ili 50 posto m  r . 
▼M3 
2.6. Dodatne mase za namještanje ispitne mase primjenjuju se tako da je 
raspodjela mase tog vozila otprilike jednaka raspodjeli mase vozila s 
masom u voznom stanju. Ako je rije č o vozilima kategorije N ili 
putničkim vozilima izvedenima iz vozila kategorije N, dodatne mase 
moraju biti na reprezentativnim mjestima i mora ih se obrazložiti 
homologacijskom tijelu na njegov zahtjev. Raspodjela mase ispitnog 
vozila mora biti navedena u svim relevantnim ispitnim izvješ ćima i 
koristi se za sva idu ća ispitivanja za odre đivanje cestovnog otpora.  
3. Op ći zahtjevi  
Proizvođač je odgovoran za toč nost koeficijenata cestovnog otpora i 
mora osigurati tu toč nost za svako proizvedeno vozilo u porodici po 
cestovnom otporu. Dopuštena odstupanja unutar metoda za određ i­
vanje, simulaciju i izra čun cestovnog otpora ne smiju se koristiti za 
podcjenjivanje cestovnog otpora proizvedenih vozila. Na zahtjev 
homologacijskog tijela mora se dokazati to čnost koeficijenata 
cestovnog otpora pojedinog vozila.  
3.1. Ukupna točnost, preciznost, razlu čivost i učestalost mjerenja  
Potrebna ukupna točnost mjerenja mora biti kako slijedi:  
(a) točnost brzine vozila: ± 0,2 km/h, s u čestalošć u mjerenja od 
najmanje 10 Hz;  
(b) vrijeme: min. to čnost: ± 10 ms; min. preciznost i razlu čivost 
10 ms;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
(c) točnost zakretnog momenta kota ča: ± 6 Nm ili ± 0,5 % od 
maksimalnog izmjerenog ukupnog momenta, ovisno što je 
veće, za cijelo vozilo, s u čestalošć u mjerenja od najmanje 
10 Hz;  
(d) točnost brzine vjetra: ± 0,3 m/s, s u čestalošć u mjerenja od 
najmanje 1 Hz;  
(e) točnost smjera vjetra: ± 3°, s u čestalošć u mjerenja od najmanje 
1 Hz; 
(f) točnost atmosferske temperature: ± 1°, s u čestalošć u mjerenja 
od najmanje 0,1 Hz;  
(g) točnost atmosferskog tlaka: ± 0,3 kPa, s u čestalošć u mjerenja 
od najmanje 0,1 Hz;  
(h) masa vozila izmjerena na istoj vagi prije i poslije ispitivanja: ± 
10 kg (± 20 kg za vozila > 4 000 kg);  
(i) točnost tlaka u gumama: ± 5 kPa;  
(j) točnost brzine vrtnje kota ča: ± 0,05 s  – 1 ili 1 %, ovisno što je 
veće. 
▼B 
3.2. Kriteriji zra čnog tunela  
3.2.1. Brzina vjetra  
Brzina vjetra tijekom mjerenja mora biti unutar ± 2 km/h u sredini 
ispitnog prostora. Mogu ća brzina vjetra je najmanje 140 km/h.  
3.2.2. Temperatura zraka  
Temperatura zraka za vrijeme mjerenja mora biti unutar ± 3° C u 
sredini ispitnog prostora. Raspodjela temperatura zraka na izlazu iz 
mlaznice mora ostati unutar ± 3° C.  
3.2.3. Turbulencija  
Za jednako razmaknute rešetke 3 sa 3 preko cijelog izlaza iz mlaz ­
nice, intenzitet turbulencije Tu ne smije biti ve ći od 1 posto. Vidi 
sliku A4/1. 
Slika A4/1  
Intenzitet turbulencije
  
Tu ¼  u′ 
U ∞ 
pri čemu je:  
Tu intenzitet turbulencije;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ fluktuacija brzine turbulencije, m/s;  
U ∞ brzina slobodnog protoka, m/s.  
3.2.4. Omjer ukupne blokade  
Omjer blokade vozilom ε sb izražen kao kvocijent čeone površine 
vozila i podru čja izlaza mlaznice, izra čunan u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom, ne smije biti već i od 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
pri čemu je:  
ε sb omjer blokade vozilom;  
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
A nozzle  područje izlaza mlaznice, m  2 . 
▼M3 
3.2.5. Kota či koji se okre ću 
Za pravilno odre đivanje aerodinami čkog utjecaja kotača kotači 
ispitnog vozila moraju se okretati takvom brzinom da je rezultantna 
brzina vozila unutar raspona ± 3 km/h od brzine vjetra.  
3.2.6. Pokretna traka  
Za simulaciju protoka fluida na podvozju ispitnog vozila aerodi ­
namič ki tunel mora imati pokretnu traku koja se pruža od prednjeg 
do stražnjeg kraja vozila. Brzina pokretne trake mora biti unutar 
raspona ± 3 km/h od brzine vjetra.  
3.2.7. Kut protoka fluida  
U devet jednakomjerno raspore đenih točaka na površini mlaznice 
efektivno odstupanje kuta zakreta α i kuta skretanja β (ravnine Y i 
Z) ne smije biti ve će od 1°.  
▼B 
3.2.8. Tlak zraka  
U devet podjednako raspore đenih toč aka preko podru čja izlaza 
mlaznice, standardna devijacija ukupnog tlaka na izlazu mlaznice 
mora biti jednaka ili manja od 0,02. 
σ Í ΔР t 
q Î 
Ï 0,02  
pri čemu je:  
σ standardna devijacija omjera tlaka  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t varijacija ukupnog tlaka izme đu točaka mjerenja, N/m  2 ; 
q dinami čki tlak, N/ m  2 . 
Apsolutna razlika koeficijenta tlaka cp na udaljenosti 3 m ispred i 3 
metra iza centra ravnoteže u praznoj probnoj dionici na visini centra 
izlaza mlaznice ne smije odstupati više od ± 0,02.  ▼B
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp  x¼Ä3m j Ï 0,02  
pri čemu je:  
cp koeficijent tlaka.  
3.2.9. Debljina graničnog sloja 
Na x = 0 (središnja to čka ravnoteže), brzina vjetra mora imati 
najmanje 99 posto brzine dotoka na visini od 30 mm iznad poda 
zračnog tunela. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm 
pri čemu je:  
δ 99 udaljenost okomita na cestu, gdje je postignuto 99 posto brzine 
slobodnog mlaza (debljina grani čnog sloja). 
3.2.10. Omjer blokade elemenata za vezivanje vozila  
Elementi za vezivanje vozila ne smiju biti u prednjem dijelu vozila. 
Relativni odnos blokada na čeonoj površini vozila zbog sustava 
vezivanja, ε restr , ne smije biti ve ći od 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemu je:  
ε restr omjer relativne blokade sustava vezivanja;  
A restr čeona površina sustava vezivanja projicirana na lice mlaznice, 
m 2 ; 
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
3.2.11. To čnost mjerenja vage u x-smjeru  
Netočnost rezultantne sile u x-smjeru ne smije prelaziti ± 5 N. 
Razlučivost izmjerene sile mora biti unutar ± 3 N.  
▼M3 
3.2.12. Preciznost mjerenja  
Preciznost izmjerene sile mora biti unutar ± 3 N.  
▼B 
4. Mjerenje cestovnog otpora na cesti  
4.1. Zahtjevi za ispitivanjem optere ćenja 
4.1.1. Atmosferski uvjeti na cestovnom ispitivanju  
▼M3 
4.1.1.1. Dopušteni uvjeti vjetra  
Maksimalni dopušteni uvjeti vjetra za odre đivanje cestovnog otpora 
opisani su u toč kama 4.1.1.1.1. i 4.1.1.1.2.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Kako bi se utvrdila primjenjivost anemometrije koja će se upotrije ­
biti, aritmeti čka sredina brzine vjetra odre đuje se kontinuiranim 
mjerenjem brzine vjetra, koriste ći priznate meteorološke instru ­
mente, na lokaciji i visini iznad razine ceste uz ispitnu cestu gdje 
su uvjeti vjetra najreprezentativniji.  
Ako se ispitivanja u suprotnim smjerovima ne mogu provesti na 
istom dijelu ispitne staze (npr. na ovalnoj ispitnoj stazi uz 
obvezan smjer vožnje), mora se izmjeriti smjer i brzina vjetra na 
svakom dijelu ispitne staze. U tom slu čaju viša izmjerena aritme ­
tička sredina brzine vjetra određ uje vrstu anemometrije koju treba 
upotrijebiti, a niža aritmeti čka sredina brzine vjetra kriterij za 
odobrenje odustajanja od korekcije za vjetar.  
4.1.1.1.1. Dopu šteni uvjeti vjetra pri primjeni stacionarne anemometrije  
Stacionarna anemometrija primjenjuje se samo kad je prosje čna 
brzina vjetra tijekom razdoblja od 5 sekundi manja od 5 m/s, a 
vršna brzina vjetra manja od 8 m/s tijekom manje od 2 sekunde. 
Usto, prosje čna vektorska komponenta brzine vjetra na ispitnoj cesti 
mora biti manja od 2 m/s tijekom svakog valjanog para vožnji. 
Parovi vožnji koji ne ispunjavaju navedene kriterije isklju čuju se 
iz analize. Svaka korekcija za vjetar izra čunava se u skladu sa 
stavkom 4.5.3. Od korekcije za vjetar može se odustati ako je 
najniži aritmeti čki prosjek brzine vjetra 2 m/s ili manji.  
4.1.1.1.2. Dopu šteni uvjeti vjetra pri primjeni anemometrije na vozilu  
Za ispitivanje s anemometrom na vozilu upotrebljava se ure đaj 
opisan u stavku 4.3.2. Aritmeti čka sredina brzine vjetra tijekom 
svakog valjanog para vožnji na ispitnoj cesti mora biti niža od 
7 m/s, pri čemu vršna brzina vjetra ne smije biti viša od 10 m/s 
tijekom 2 sekunde. Usto, prosje čna vektorska komponenta brzine 
vjetra na ispitnoj cesti mora biti manja od 4 m/s tijekom svakog 
valjanog para vožnji. Parovi vožnji koji ne ispunjavaju navedene 
kriterije isklju čuju se iz analize.  
▼B 
4.1.1.2. Atmosferska temperatura  
Atmosferski temperatura bi trebala biti u rasponu od 5° C do i 
uključujući 35° C.  
Ako je razlika izme đu najviše i najniže izmjerene temperature 
tijekom ispitivanja inercijskog usporavanja već a od 5 °C, korekcija 
za temperaturu primjenjuje se odvojeno za svaku vožnju s aritmeti ­ 
čkom sredinom okolne temperature te vožnje.  
U tom se slu čaju vrijednosti koeficijenata cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 
određuju i ispravljaju za svaku pojedinu vožnju. Završni skup 
vrijednosti  0 , f 1 i f 2 je aritmeti čki prosjek pojedina čno korigiranih 
koeficijenata f  0 , f 1 i f 2 . 
Po vlastitom izboru, proizvo đač može odabrati obavljanje inercij ­
skog usporavanja na temperaturama izme đu 1 °C i 5 °C.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2. Ispitna cesta  
Površina ceste mora biti ravna, ujedna čena, čista, suha i bez 
prepreka ili mjesta jakog vjetra koji bi mogli ometati mjerenje 
cestovnog otpora, a njena tekstura i sastav moraju biti reprezenta ­
tivni za aktualne površine gradskih cesta i autocesta. Uzdužni nagib 
ispitne ceste ne smije biti već i od 1 posto.± Lokalni nagib izme đu 
bilo koje toč ke na razdaljini od 3 metra ne smije odstupati za više 
od ± 0,5 posto u odnosu na taj uzdužni nagib. Ako se ispitivanja u 
suprotnim smjerovima ne mogu izvršiti na istom dijelu ispitne staze 
(npr. na ovalnoj ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), zbroj 
uzdužnih nagiba paralelnih ispitnih segmenata mora biti izme đu 
nula i kuta od 0,1 posto. Najve ći nagib ispitne ceste može iznositi 
1,5 posto.  
4.2. Priprema 
4.2.1. Ispitno vozilo  
Svako ispitno vozilo i sve njegove komponente moraju biti u skladu 
s proizvodnom serijom, ili, ako se vozilo razlikuje od proizvedenog 
vozila, potpun opis mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o 
ispitivanju.  
▼M3 
4.2.1.1. Zahtjevi u pogledu odabira vozila  
4.2.1.1.1. Bez primjene interpolacijske metode  
Ispitno vozilo (vozilo H) s kombinacijom karakteristika relevantnih 
za cestovni otpor (tj. masa, aerodinami čki otpor i otpor kotrljanja 
guma) koje ima najve ću ciklusnu potrošnju energije odabire se iz 
porodice (vidjeti to čke 5.6. i 5.7. ovog Priloga).  
Ako aerodinami čki utjecaj različitih naplataka unutar jedne interpo ­
lacijske porodice nije poznat, odabir se mora temeljiti na najvišem 
očekivanom aerodinami čkom otporu. U pravilu se najviši aerodi­
namič ki otpor može o čekivati za kota č (a) najve će širine, (b) 
najvećeg promjera i (c) najotvorenije konstrukcije strukture (tim 
redom važnosti).  
Odabir kota ča provodi se povrh zahtjeva u pogledu najviše ciklusne 
potrošnje energije.  
4.2.1.1.2. Primjena interpolacijske metode  
Na zahtjev proizvođača može se primijeniti interpolacijska metoda.  
U tom se slučaju biraju dva ispitna vozila iz porodice u skladu sa 
zahtjevom za tu porodicu.  
Ispitno vozilo H mora biti vozilo koje ima već u, a po mogu ćnosti 
najveću, ciklusnu potrošnju energije me đu odabranim vozilima, a 
ispitno vozilo L je ono s manjom, a po mogu ćnosti najmanjom, 
ciklusnom potrošnjom energije me đu odabranim vozilima.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Sva dodatna oprema i/ili oblici nadogradnje za koje je odlu čeno da 
se neće uzeti u obzir pri primjeni interpolacijske metode moraju biti 
jednaki za oba ispitna vozila H i L tako da ta dodatna oprema, zbog 
svojih karakteristika relevantnih za cestovni otpor (tj. masa, aerodi ­
namič ki otpor i otpor kotrljanja guma), rezultira najveć om kombi ­
nacijom ciklusne potrošnje energije.  
Ako se pojedinačno vozilo dostavlja s kompletom standardnih 
kotača i guma te kompletom zimskih guma (ozna čenima crtežom 
planine s tri vrha i pahulje) s kota čima ili bez njih, dodatni kota či / 
gume ne smatraju se dodatnom opremom.  
U pravilu bi izme đu vozila H i L trebale postojati sljede će mini­
malne razlike u pojedinoj karakteristici relevantnoj za cestovni 
otpor: 
i. masa: najmanje 30 kg;  
ii. otpor kotrljanja: najmanje 1,0 kg/t;  
iii. aerodinami čki otpor C  D × A: najmanje 0,05 m  2 . 
Kako bi se dobila dovoljna razlika izme đu vozila H i L za odre đenu 
karakteristiku relevantnu za cestovni otpor, proizvo đač može 
umjetno pogoršati vozilo H, npr. primjenom ve će ispitne mase.  
4.2.1.2. Zahtjevi u pogledu porodica  
4.2.1.2.1. Zahtjevi za primjenu interpolacijske porodice bez primjene interpo ­
lacijske metode  
Za kriterije kojima se definira interpolacijska porodica vidjeti 
stavak 5.6. ovog Priloga.  
4.2.1.2.2. Zahtjevi za primjenu interpolacijske porodice s primjenom interpo ­
lacijske metode:  
(a) ispunjavanje kriterija za interpolacijsku porodicu navedenih u 
stavku 5.6. ovog Priloga;  
(b) ispunjavanje zahtjeva iz stavaka 2.3.1. i 2.3.2. Podpriloga 6.;  
(c) izvođenje izračuna iz stavka 3.2.3.2. Podpriloga 7.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3. Zahtjevi za primjenu porodice po cestovnom otporu  
4.2.1.2.3.1. Na zahtjev proizvo đača i po ispunjavanju kriterija iz stavka 5.7. 
ovog Priloga izra čunavaju se vrijednosti cestovnog otpora za 
vozila H i L interpolacijske porodice.  
4.2.1.2.3.2. Za potrebe porodice po cestovnom otporu ispitna vozila H i L, kako 
su definirana u stavku 4.2.1.1.2., ozna čavaju se s H  R i L R . 
4.2.1.2.3.3. Uz zahtjeve za interpolacijsku porodicu iz stavaka 2.3.1. i 2.3.2. 
Podpriloga 6., razlika u ciklusnoj potrošnji energije izme đu H  R i 
L R iz porodice po cestovnom otporu mora biti najmanje 4 %, a ne 
smije prije ći 35 % na temelju H  R u cijelom ciklusu WLTC-a za 
razred 3. 
Ako je u porodicu po cestovnom otporu uklju čeno više od jednog 
mjenjača, mjenja č s najvišim gubicima snage koristi se za odre đi­
vanje cestovnog otpora.  
4.2.1.2.3.4. Ako je razlika cestovnog otpora dodatne opreme koja uzrokuje 
razliku u trenju odre đena u skladu sa stavkom 6.8., izra čunava se 
nova porodica po cestovnom otporu koja obuhva ća razliku 
cestovnog otpora vozila L i vozila H te nove porodice.  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
pri čemu:  
N ozna čava koeficijente cestovnog otpora nove porodice po 
cestovnom otporu;  
R ozna čava koeficijente cestovnog otpora referentne porodice 
po cestovnom otporu;  
Delta ozna čava koeficijente razlike cestovnog otpora odre đene 
prema stavku 6.8.1.  
4.2.1.3. Dopu štene kombinacije odabira ispitnog vozila i zahtjeva za poro ­
dicu 
U tablici A4/1 prikazane su dopuštene kombinacije odabira ispitnog 
vozila i zahtjeva za porodicu kako su opisani u stavcima 4.2.1.1. i 
4.2.1.2.  
Tablica A4/1  
Dopu štene kombinacije odabira ispitnog vozila i zahtjeva za porodicu  
Zahtjevi koje treba ispu ­
niti: (1) bez interpo la­
cijske metode  (2) interpolacijska 
metoda bez porodice 
po cestovnom otporu  (3) primjena poro ­
dice po cestovnom 
otporu (4) interpo lacijska 
metoda s barem jednom 
porodicom po 
cestovnom otporu  
Ispitno vozilo za 
cestovni otpor  stavak 4.2.1.1.1.  stavak 4.2.1.1.2. stavak 4.2.1.1.2. ne primjenjuje se  
Porodica stavak 4.2.1.2.1. stavak 4.2.1.2.2. stavak 4.2.1.2.3. stavak 4.2.1.2.2.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Zahtjevi koje treba ispu ­
niti: (1) bez interpola ­
cijske metode  (2) interpolacijska 
metoda bez porodice 
po cestovnom otporu  (3) primjena poro ­
dice po cestovnom 
otporu (4) interpo lacijska 
metoda s barem jednom 
porodicom po 
cestovnom otporu  
Dodatno nema  nema  nema  primjena stupca (3) 
„primjena porodice 
po cestovnom 
otporu ” i primjena 
stavka 4.2.1.3.1.  
4.2.1.3.1. Izvo đenje cestovnih otpora interpolacijske porodice iz porodice po 
cestovnom otporu  
Cestovni otpori H R i/ili L  R određuju se u skladu s ovim Podprilo­
gom. 
Cestovni otpor vozila H (i L) interpolacijske porodice unutar poro ­
dice po cestovnom otporu izra čunava se u skladu sa stavcima od 
3.2.3.2.2. do 3.2.3.2.2.4. Podpriloga 7. na sljede ći način: 
(a) pomo ću H  R i L R porodice po cestovnom otporu umjesto H i L 
kao ulaznih podatakaza jednadžbe;  
(b) pomo ću parametara cestovnog otpora (t.j. ispitne mase, Δ(C D × 
A f ) u usporedbi s vozilom L  R i otpora kotrljanja guma) vozila H 
(ili L) interpolacijske porodice kao ulaznih podataka za pojedi ­
načno vozilo;  
(c) ponavljanjem tog izračuna za svako H i L vozilo svake inter ­
polacijske porodice unutar porodice po cestovnom otporu.  
Interpolacija cestovnog otpora primjenjuje se samo na one karakteri ­
stike relevantne za cestovni otpor koje su identificirane kao razli čite 
između ispitnih vozila L  R i H  R . Za druge karakteristike relevantne 
za cestovni otpor primjenjuju se vrijednosti vozila H  R . 
H i L iz interpolacijske porodice mogu se izvesti iz razli čitih poro­
dica po cestovnom otporu. Ako je razlika izme đu tih porodica po 
cestovnom otporu rezultat primjene metode razlike (delta), vidjeti 
stavak 4.2.1.2.3.4.  
_______  
▼B 
4.2.1.4. Primjena porodice po matrici cestovnog otpora  
Vozilo koje ispunjava kriterije iz stavka 5.8. ovoga Priloga i koje je:  
(a) reprezentativno za predvi đenu seriju potpunih vozila koju se 
treba obuhvatiti porodicom po matrici cestovnog otpora u 
smislu procijenjene najgore vrijednosti C  D i oblika nadogradnje i  
(b) reprezentativno za predvi đenu seriju vozila koju se treba obuh ­
vatiti porodicom po matrici cestovnog otpora u smislu procije ­
njenog prosjeka mase dodatne opreme, koristi se za određ ivanje 
cestovnog otpora.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
U slučaju da se ne može odrediti reprezentativni oblik nadogradnje 
za potpuno vozilo, ispitno vozilo mora biti opremljeno kvadratnim 
okvirom sa zaobljenim kutovima s radijusima od najviše 25 mm i 
širine jednake maksimalnoj širini vozila obuhva ćenih porodicom po 
matrici cestovnog otpora, te ukupna visina ispitnog vozila mora biti 
3,0 m ± 0,1 m, uklju čujući okvir teretnog prostora.  
Proizvođač i homologacijsko tijelo usuglašavaju se o tome koje 
vozilo predstavlja ispitni model.  
Parametri ispitivanih vozila kao što su masa, otpor kotrljanja guma i 
čeona površina vozila H  M i L M određuju se na takav na čin da vozilo 
H M ima najve ću ciklusnu potrošnju energije, a vozilo L  M najnižu 
ciklusnu potrošnju energije u porodici po matrici cestovnog otpora. 
Proizvođač i homologacijsko tijelo usuglašavaju se o parametrima 
vozila za vozila H  M i L M . 
Cestovni otpor svih pojedina čnih vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, uklju čujući H  M i L M , izračunava se u skladu sa 
stavkom 5.1. ovog Podpriloga.  
4.2.1.5. Pomi čni aerodinami čni dijelovi nadogradnje  
Pokretni aerodinami čni dijelovi nadogradnje na ispitivanim vozilima 
moraju raditi za vrijeme određ ivanja cestovnog otpora kako je zami ­ 
šljeno pod WLTP ispitnim uvjetima tipa 1 (ispitna temperatura, 
brzina vozila i raspon ubrzanja, optere ćenje motora, itd.)  
Za svaki sustav vozila koja dinamič ki mijenja aerodinami čki otpor 
vozila (npr. kontrola visine vozila) smatra se da je pokretni aerodi ­
namič ki dio nadogradnje. Ako će buduća vozila biti opremljena 
pokretnim aerodinami čkim elementima dodatne opreme čiji utjecaj 
na aerodinami čki otpor opravdava potrebu za daljnjim zahtjevima, 
dodaju se odgovaraju ći zahtjevi.  
4.2.1.6. Vaganje 
Prije i nakon postupka odre đivanja cestovnog otpora, odabrano 
vozilo mora se vagati, uklju čujući i voza ča za ispitivanje i 
opremu, kako bi se utvrdila aritmeti čka prosje čna masa, m  av . Na 
početku postupka odre đivanja cestovnog otpora masa vozila mora 
biti veća od mase ispitnog vozila H ili vozila L, ili jednaka masi 
ispitnog vozila H ili vozila L.  
4.2.1.7. Konfiguracija ispitnog vozila  
Konfiguracija ispitnog vozila mora biti navedena u svim relevantnim 
ispitnim izvješ ćima i koristi se za sva kasnija ispitivanja inercijskim 
usporavanjem.  
4.2.1.8. Stanje ispitnog vozila  
4.2.1.8.1. Razra đivanje  
Ispitno vozilo mora prikladno razra đeno u svrhu kasnijeg ispitivanja, 
s prijeđenih najmanje 10 000, ali ne više od 80 000 km.  
▼M3 
Na zahtjev proizvo đača može se koristiti vozilo s prije đenih 
najmanje 3 000 km.  
_______  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2. Specifikacije proizvo đača 
Vozilo mora biti u skladu sa specifikacijama proizvo đača za pred ­
viđeno vozilo iz serijske proizvodnje u pogledu tlaka u gumama 
kako je opisano u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga, namještenost 
kotača u skladu sa stavkom 4.2.1.8.3. ovog Podpriloga, a razmak 
od tla, visina vozila, pogonski sklop, mazivo ležaja kotač a i 
postavke ko čnica takvi da se izbjegava nereprezentativni parazitski 
otpor.  
4.2.1.8.3. Namještenost kotača 
Vrijednosti otklona oba kota ča prema unutra u pravcu kretanja 
vozila i otklona kota ča u odnosu na okomicu od tla postavljaju se 
na maksimalno odstupanje od uzdužne osi vozila unutar raspona 
definiranog od strane proizvo đača. Ako proizvo đač propisuje vrijed ­
nosti za te otklone, koriste se ove vrijednosti. Na zahtjev proizvo ­ 
đača, mogu se koristiti vrijednosti s ve ćim odstupanjima od uzdužne 
osi vozila od propisanih vrijednosti. Propisane vrijednosti su refe ­
renca za svako održavanje tijekom životnog vijeka vozila.  
Ostali podesivi parametri pri namještanju kota ča (kao što je kut 
incidencije tj. kaster kut) postavljaju se na vrijednosti koje je prepo ­
ručio proizvo đač. U nedostatku preporu čenih vrijednosti postavljaju 
se na aritmeti čku sredinu raspona definiranog od strane proizvo đača. 
Takvi podesivi parametri i njihove podešene vrijednosti moraju biti 
uključeni u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
4.2.1.8.4. Zatvoreni paneli  
Tijekom odre đivanja cestovnog otpora, poklopac prostora motora, 
poklopac prtljažnika, ru čno upravljane pomi čne ploče i svi prozori 
moraju biti zatvoreni.  
▼M3 
4.2.1.8.5. Stanje inercijskog usporavanja  
Ako se određivanjem postavki dinamometra ne mogu ispuniti krite ­
riji opisani u stavcima 8.1.3. ili 8.2.3. zbog neponovljivih sila, 
vozilo mora biti opremljeno za stanje inercijskog usporavanja. 
Stanje inercijskog usporavanja mora odobriti homologacijsko 
tijelo, a njegova se upotreba mora evidentirati u svim relevantnim 
ispitnim izvješ ćima. 
Ako je vozilo opremljeno za stanje inercijskog usporavanja, ono 
mora biti aktivno i tijekom utvr đivanja cestovnog otpora i na 
dinamometru s valjcima.  
_______  
▼B 
4.2.2. Gume  
▼M3 
4.2.2.1. Otpor kotrljanja guma  
Otpori kotrljanja guma mjere se u skladu s Prilogom 6. nizu izmjena 
02 Pravilnika UNECE-a br. 117. Koeficijenti otpora kotrljanja 
moraju biti uskla đeni i razvrstani u skladu s razredima otpora 
kotrljanja iz Uredbe (EZ) br. 1222/2009 (vidjeti tablicu A4/2).  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
Tablica A4/2  
Razredi energetske u činkovitosti u skladu s koeficijentima otpora kotrljanja (RRC) za gume klase 
C1, C2 i C3 te vrijednosti RRC-a koje treba upotrebljavati za te razrede energetske u činkovitosti u 
interpolaciji, kg/tona  
Razred energetske 
učinkovitosti  Vrijednost RRC-a za interpola ­
ciju za gume C1  Vrijednost RRC- a za interpola ­
ciju za gume C2  Vrijednost RRC-a za interpo ­
laciju za gume C3  
A RRC = 5,9 RRC = 4,9 RRC = 3,5 
B RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5 
C RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5 
D prazno prazno RRC = 6,5 
E RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 7,5 
F RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 8,5 
G RRC = 12,9 RRC = 11,2 prazno 
Ako se interpolacijska metoda primjenjuje na otpor kotrljanja, za 
potrebe izra čuna iz stavka 3.2.3.2. Podpriloga 7., kao ulazni podaci 
za izračunavanje upotrebljavaju se stvarne vrijednosti otpora 
kotrljanja za gume postavljene na ispitna vozila L i H. Za pojedi ­
načno vozilo iz interpolacijske porodice upotrebljava se vrijednost 
RRC-a za razred energetske u činkovitosti guma koje su postavljene 
na njega.  
Ako se pojedina čno vozilo dostavlja s kompletom standardnih 
kotača i guma te kompletom zimskih guma (ozna čenima crtežom 
planine s tri vrha i pahulje) s kota čima ili bez njih, dodatni kota či/ 
gume ne smatraju se dodatnom opremom.  
▼B 
4.2.2.2. Stanje guma  
Gume korištene za ovo ispitivanje:  
(a) Ne smiju biti starije od 2 godine od datuma proizvodnje;  
(b) Ne smiju biti posebno obra đivane ili tretirane (npr. grijane ili 
umjetno postarane), s iznimkom trošenja izvornog oblika 
profila;  
(c) Mora se na njima voziti najmanje 200 km prije odre đivanja 
cestovnog otpora;  
(d) Moraju imati stalnu dubinu profila prije ispitivanja izme đu 100 i 
80 posto originalne dubine utora u bilo kojem trenutku preko 
cijele širine gaznog sloja gume.  
▼M3 
Nakon mjerenja dubine gaznog sloja, prije đena udaljenost mora se 
ograničiti na 500 km. Ako se 500 km premaši, dubina gaznog sloja 
mora se ponovno izmjeriti.  
_______  
▼B 
4.2.2.3. Tlak u gumama  
Prednja i stražnja guma moraju biti napuhane do donje granice 
raspona tlaka u gumama za određ enu osovinu za odabrane gume 
pri ispitnoj masi za inercijsko usporavanje, prema specifikaciji 
proizvođača vozila.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Ako je razlika izme đu sobne temperature i temperature kondicioni ­
ranja veća od 5 °C, tlak u gumama mora biti prilago đen kako 
slijedi:  
(a) Gume se moraju kondicionirati dulje od 1 h na 10 posto iznad 
ciljanog tlaka;  
(b) Prije ispitivanja, tlak u gumi je potrebno smanjiti na tlak zraka 
kako je navedeno u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga, prilago đen 
za razliku od temperature okoline u kojoj se kondicioniraju i 
temperature okoline u kojoj se ispituju po stopi od 0,8 kPa po 
1 °C pomo ću sljedeće jednadžbe:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ð T soak Ä T  amb Þ 
pri čemu je:  
ΔP t podešeni tlak u gumama dodan na tlak u gumama defi ­
niran u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga u kPa;  
0,8. faktor prilagođavanja za tlak, kPa/°C;  
T soak temperatura kondicioniranja gume, °C;  
T amb sobna temperatura ispitivanja, °C;  
(c) Između pode šavanja tlaka i zagrijavanja vozila, gume moraju 
biti zašti ćene od vanjskih izvora topline, uklju čujući od 
sunčevog zračenja.  
4.2.3. Mjerni uređaji 
Svi mjerni instrumenti moraju se postaviti na nač in koji smanjuje 
njihov utjecaj na aerodinami čke karakteristike vozila.  
Ako je očekivani utjecaj ugrađ enog instrumenta na (C  D × A  f ) veći 
od 0.015 m  2 , vozilo sa i bez instrumenta mora se izmjeriti u 
zračnom tunelu koji ispunjava kriterije u stavku 3.2. ovog Podpri ­
loga. Odgovaraju ća razlika se oduzima od f  2 . Na zahtjev proizvo ­ 
đača i uz suglasnost homologacijskog tijela dobivena se vrijednost 
može koristiti za sli čna vozila za koja je o čekivani utjecaj opreme 
isti. 
4.2.4. Zagrijavanje vozila  
4.2.4.1. Na cesti 
Zagrijavanje se obavlja samo vožnjom vozila.  
4.2.4.1.1. Prije zagrijavanja, vozilo usporava s otpuštenom spojkom ili auto ­
matskim mjenja čem postavljenim u neutralan položaj uz umjereno 
kočenje od 80 do 20 km/h tijekom 5 do 10 sekundi. Nakon tog 
kočenja, ne smije biti dodatnog aktiviranja ili ru čnog podešavanja 
sustava ko čenja.  
Na zahtjev proizvo đača, te nakon odobrenja homologacijskog tijela, 
kočnice mogu tako đer biti aktivirane nakon zagrijavanja s istim 
usporavanjem kao što je opisano u ovom stavku i to samo ako je 
to potrebno.  
4.2.4.1.2. Zagrijavanje i stabilizacija  
▼M3 
Sva vozila moraju biti vožena na 90 % maksimalne brzine primje ­
njivog WLTC-a. Vozilo se zagrijava najmanje 20 minuta dok se ne 
postignu stabilni uvjeti.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
Tablica A4/3  
Rezervirano  
▼B 
Razred vozila  Primjenjivi WLTC  90 posto mak si­
malne brzine  Sljedeć a najviša faza  
Razred 1  Low  1 + Medium  1 58 km/h nije primjenjivo  
Razred 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra 
High  2 111 km/h nije primjenjivo  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h Extra High (111 km/h)  
Razred 3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra 
High  3 118 km/h nije primjenjivo  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Kriterij za stabilno stanje  
Pogledajte stavak 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  
4.3. Mjerenje i izračun cestovnog otpora metodom inercijskog uspora ­
vanja  
Cestovni otpor utvrđuje se koriste ći ili metodu stacionarne anemo ­
metrije (stavak 4.3.1. ovog Podpriloga) ili metodu s ugra đenom 
anemometrijom (stavak 4.3.2. ovog Podpriloga).  
4.3.1. Metoda inercijskog usporavanja sa stacionarnom anemometrijom  
▼M3 
4.3.1.1. Odabir referentnih brzina za odre đivanje krivulje cestovnog otpora  
Referentne brzine za određ ivanje cestovnog otpora odabiru se u 
skladu sa stavkom 2.2.  
Tijekom ispitivanja proteklo vrijeme i brzina vozila mjere se s 
minimalnom u čestalošć u od 10 Hz.  
▼B 
4.3.1.3. Postupak inercijskog usporavanja  
4.3.1.3.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog 
Podpriloga i neposredno prije svakog ispitnog mjerenja, vozilo se 
ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na 
toj brzini maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje 
odmah nakon toga.  
4.3.1.3.2. Tijekom inercijskog usporavanja mjenja č mora biti u neutralnom 
položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko 
god je to mogu će, i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
▼M3 
4.3.1.3.3. Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o inercijskom usporavanju ne 
ispune zahtjeve u pogledu statisti čke preciznosti kako je navedeno u 
stavku 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4. Iako je preporu čljivo da se svaka vožnja s inercijskim usporavanjem 
obavi bez prekida, mogu se izvoditi djelomi čne vožnje ako se 
podaci ne mogu prikupiti u jednoj vožnji za sve referentne to čke 
brzine. U slu čaju isprekidanih vožnji primjenjuju se sljede ći dodatni 
zahtjevi:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
(a) nužno je pobrinuti se da se stanje vozila održava što konstant ­
nijim u svakoj toč ki prekida;  
(b) najmanje jedna točka brzine mora se preklapati s inercijskim 
usporavanjem u višem rasponu brzine;  
(c) u svakoj toč ki brzine koja se preklapa prosje čna sila inercijskog 
usporavanja u nižem rasponu brzine ne smije odstupati od 
prosječne sile inercijskog usporavanja u višem rasponu brzine 
za ± 10 N ili ± 5 %, ovisno što je ve će; 
(d) ako se zbog duljine staze ne može ispuniti zahtjev (b) iz ovog 
stavka, dodaje se jedna dodatna to čka brzine koja će služiti kao 
točka preklapanja brzine.  
4.3.1.4. Mjerenje vremena inercijskog usporavanja  
4.3.1.4.1. Mjeri se vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara referentnoj 
brzini v  j kao vrijeme proteklo od brzine vozila (v  j + 5 km/h) do (v  j 
– 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima do dobivanja 
najmanje triju parova mjerenja koja su u skladu sa statisti čkom 
preciznosti p  j definiranom sljede ćom jednadžbom: 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
pri čemu je:  
p j statistička preciznost mjerenja na referentnoj brzini v  j ; 
n broj parova mjerenja;  
Δt pj harmonička sredina vremena inercijskog usporavanja 
pri referentnoj brzini v  j u sekundama, definirana 
jednadžbom: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemu je:  
Δt ji harmonička sredina vremena inercijskog usporavanja 
i-tog para mjerenja pri brzini v  j u sekundama, defini ­
rana jednadžbom: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemu:  
Δt jai i Δt jbi su vremena inercijskog usporavanja i-tog mjerenja 
nareferentnoj brzini v  j u sekundama u smjeru a 
odnosno b;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j je standardna devijacija, u sekundama, definirana kao: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h je koeficijent iz tablice A4/4.  
Tablica A4/4  
Koeficijent h u funkciji n  
n h  n  h  
3 4,3 17 2,1 
4 3,2 18 2,1 
5 2,8 19 2,1 
6 2,6 20 2,1 
7 2,5 21 2,1 
8 2,4 22 2,1 
9 2,3 23 2,1 
10 2,3 24 2,1 
11 2,2 25 2,1 
12 2,2 26 2,1 
13 2,2 27 2,1 
14 2,2 28 2,1 
15 2,2 29 2,0 
16 2,1 30 2,0 
4.3.1.4.3. Ako tijekom mjerenja u jednom smjeru bilo kakav vanjski faktor ili 
djelovanje voza ča očito utječe na ispitivanje cestovnog otpora, odba ­
cuju se i to mjerenje i odgovaraju će mjerenje u suprotnom smjeru. 
Bilježe se svi odba čeni podaci i razlog odbacivanja, a broj odba ­ 
čenih mjernih parova ne smije biti već i od 1/3 ukupnog broja 
mjernih parova. Maksimalni broj parova koji su još u skladu sa 
statističkom preciznošć u, kako je definirana u stavku 4.3.1.4.2., 
mora se evaluirati. U sluč aju isklju čenja, parovi se isklju čuju iz 
evaluacija po čevši od para s najve ćim odstupanjem od prosjeka.  
4.3.1.4.4. Sljede ća jednadžba koristi se za izra čun aritmeti čke sredine 
cestovnog otpora ako se upotrebljava harmoni čka sredina naizmje ­
ničnih vremena inercijskog usporavanja. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
Δt j harmonička sredina naizmjeni čnih mjerenja vremena 
inercijskog usporavanja pri brzini v  j , u sekundama, 
definirana kao: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
pri čemu su:  
Δt ja i Δt jb harmoničke sredine vremena inercijskog usporavanja u 
smjerovima a odnosno b, koje odgovaraju referentnoj 
brzini v  j , u sekundama, definirane sljede ćim 
jednadžbama: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
i: 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi: 
pri čemu je:  
m av aritmetički prosjek mase ispitnog vozila na po četku i na 
kraju odre đivanja cestovnog otpora, kg;  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u 
skladu sa stavkom 2.5.1. 
Koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 , u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se 
regresijskom analizom, metodom najmanjih kvadrata.  
Ako je ispitno vozilo reprezentativno za porodicu po matrici 
cestovnog otpora, koeficijent f  1 postavlja se na nulu, a koeficijenti 
f 0 i f 2 ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom, metodom 
najmanjih kvadrata.  
▼B 
4.3.2. Metoda inercijskog usporavanja s ugra đenom anemometrijom  
Vozilo se zagrijava i stabilizira u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog 
Podpriloga. 
4.3.2.1. Dodatna instrumentacija za ugrađ enu anemometriju  
Ugrađeni anemometar i instrumentacija kalibriraju se radom na 
ispitnom vozilu u kojem se pojavljuje takva kalibracija tijekom 
zagrijavanja prije ispitivanja.  
4.3.2.1.1. Relativna brzina vjetra mjeri se minimalnom frekvencijom od 1 Hz i 
točnošću od 0,3 m/s. Blokada vozilom mora se uzeti u obzir kod 
kalibracije anemometra.  
4.3.2.1.2. Smjer vjetra mjeri se u odnosu na smjer kretanja vozila. Relativni 
smjer vjetra (skretanje, engl.  yaw ) mjeri se s rezolucijom od 1 
stupnja i toč nošću od 3 stupnja; mrtva zona (engl.  deadband ) instru­
menta ne smije biti ve ća od 10 stupnjeva i mora biti usmjerena 
prema stražnjem dijelu vozila.  
4.3.2.1.3. Prije inercijskog usporavanja, anemometar se kalibrira za brzinu 
vjetra i korekciju za relativni smjer vjetra ( yaw offset ), kako je 
navedeno u ISO 10521-1:2006(E) Prilog A.  
4.3.2.1.4. Pri postupku kalibracije vrši se korekcija za blokadu anemometra 
kako je opisano u ISO 10521-1:2006(E) Prilog A kako bi se njezin 
utjecaj smanjio na najmanju mogu ću mjeru.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2. Odabir raspona brzina vozila za određ ivanje krivulje cestovnog 
otpora  
Brzina raspona ispitnog vozila odabire se u skladu sa stavkom 2.2. 
ovog Podpriloga.  
▼M3 
4.3.2.3. Prikupljanje podataka  
Tijekom postupka proteklo vrijeme, brzina vozila i brzina strujanja 
zraka (brzina vjetra, smjer) u odnosu na vozilo mjere se s u česta­
lošću od 5 Hz. Temperatura okoline mora biti sinkronizirana i uzor ­
kovana s minimalnom u čestalošć u od 0,1 Hz.  
▼B 
4.3.2.4. Postupak inercijskog usporavanja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima sve dok se ne dobije 
najmanje deset uzastopnih vožnji (pet u oba smjera). Ako neka 
vožnja ne ispuni tražene uvjete ispitivanja s ugra đenom anemome ­
trijom, odbacuju se i ta vožnja i odgovaraju ća vožnja u suprotnom 
smjeru. Svi valjani parovi uklju čuju se u kona čnici s minimalno 5 
parova inercijskog usporavanja. Pogledajte stavak 4.3.2.6.10. ovog 
Podpriloga za kriterije statisti čke potvrde.  
Anemometar se postavlja tako da se učinak na radne karakteristike 
vozila smanji na minimum.  
Anemometar mora biti postavljen u skladu s jednom od sljede ćih 
mogućnosti:  
(a) uporabom buma oko 2 metra ispred prednje to čke aerodi ­
namičke stagnacije vozila;  
(b) na krovu vozila na njegovoj centralnoj osi. Ako je mogu će, 
anemometar se postavlja na manje od 30 cm od vrha vjetro ­
brana.  
(c) na poklopcu pretinca za motor na središnjoj liniji vozila, 
montiran na središnjem položaju izme đu prednjeg dijela vozila 
i donjeg ruba vjetrobrana.  
U svim slu čajevima, anemometar se postavlja paralelno s površinom 
ceste. U slu čaju da se koriste pozicije (b) ili (c), rezultati inercijskog 
usporavanja analiti čki se prilago đavaju za dodatni aerodinami čki 
otpor induciran od strane anemometra. Prilagodba se vrši ispitiva ­
njem vozila koje se podvrgava inercijskom usporavanju u zra čnom 
tunelu sa i bez anemometra instaliranog u istoj poziciji kako se 
koristi na stazi. Izra čunana razlika je inkrementalni koeficijent aero ­
dinamičkog otpora C  D u kombinaciji s čeonom površinom, i koristi 
se za korekciju rezultata inercijskog usporavanja.  
4.3.2.4.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog 
Podpriloga i neposredno prije svakog mjerenja ispitivanja, vozilo se 
ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na 
toj brzini maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje 
odmah nakon toga.  
4.3.2.4.2. Tijekom inercijskog usporavanja, mjenja č mora biti u neutralnom 
položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko god 
je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3. Iako je preporu čljivo da se svaka vožnja s inercijskim usporavanjem 
obavi bez prekida, mogu se izvoditi isprekidane vožnje ako se 
podaci ne mogu prikupiti u jednoj vožnji za sve referentne to čke 
brzine. U slu čaju isprekidanih vožnji primjenjuju se sljede ći dodatni 
zahtjevi:  
(a) nu žno je pobrinuti se da se stanje vozila održava što konstant ­
nijim u svakoj toč ki prekida;  
(b) najmanje jedna točka brzine mora se preklapati s inercijskim 
usporavanjem u višem rasponu brzine; 
(c) u svim toč kama brzine koje se preklapaju prosje čna sila inercij ­
skog usporavanja u nižem rasponu brzine ne smije odstupati od 
prosječne sile inercijskog usporavanja u višem rasponu brzine za 
više od ± 10 N ili ± 5 %, ovisno što je ve će; 
(d) ako se zbog duljine staze ne može ispuniti zahtjev iz to čke (b), 
dodaje se jedna dodatna to čka brzine koja će služiti kao toč ka 
preklapanja brzine.  
▼B 
4.3.2.5. Odre đivanje jednadžbe gibanja  
▼M3 
Simboli u jednadžbama gibanja anemometra u vozilu navedeni su u 
tablici A4/5.  
Tablica A4/5  
▼B 
Simboli koji se koriste u jednadžbama gibanja ugra đenog anemometra  
Simbol  Jedinice  Opis  
A f m 2 čeona površina vozila  
a 0 … a  n stupnjevi  -1 Koeficijenti aerodinami čkog otpora kao funkcija kuta 
skretanja  
A m N Koeficijent mehaničkog otpora 
B m N/(km/h) Koeficijent mehaničkog otpora 
C m N/(km/h)  2 Koeficijent mehani čkog otpora 
C D (Y) Koeficijent aerodinami čkog otpora kod kuta skretanja Y  
D N  otpor 
D aero N aerodinami čki otpor 
D f N otpor prednje osovine (uključ ujući prijenos snage)  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Simbol  Jedinice  Opis  
D grav N gravitacijski otpor  
D mech N mehani čki otpor 
D r N otpor stražnje osovine (uključujući prijenos snage)  
D tyre N otpor kotrljanja guma  
(dh/ds) —  sinus nagiba staze u smjeru kretanja (+ znači uspon) 
(dv/dt) m/s  2 ubrzanje  
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čki prosjek mase ispitnog vozila prije i nakon 
određivanja cestovnog otpora  
▼M3 
m e kg efektivna inercija vozila s rotiraju ćim sastavnim dijelo ­
vima 
▼B 
ρ kg/m  3 gustoća zraka  
t s  vrijeme  
T K  Temperatura  
v km/h brzina vozila  
v r km/h relativna brzina vjetra  
Y stupnjeva  kut skretanja prividnog vjetra u odnosu na smjer vožnje 
vozila  
▼M3 
4.3.2.5.1. Op ći oblik  
Opći oblik jednadžbe gibanja je kako slijedi:  
Ä m  e Í d v 
d t Î 
¼ D  mech þ D  aero þ D  grav 
pri čemu je:  
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Ako nagib ispitne staze nije ve ći od 0,1 % na cijeloj njezinoj 
duljini, D  grav može se postaviti na nulu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2. Modeliranje mehani čkog otpora 
Mehanički otpor koji se sastoji od odvojenih komponenti koje pred ­
stavljaju gume D  tyre i gubitke uslijed trenja prednje i stražnje 
osovine, D  f i D  r , uključujući i gubitke u prijenosu), modelira se 
kao trinom funkcije brzine vozila v prema jednadžbi u nastavku: 
D mech ¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 
pri čemu je:  
A m , B  m , i C  m određuju se u analizi podataka pomo ću metode 
najmanjih kvadrata. Ove konstante odražavaju kombinaciju prije ­
nosa snage i otpora guma.  
U slučaju da je ispitivano vozilo reprezentativno vozilo porodice po 
matrici cestovnog otpora, koeficijent B  m se postavija na nulu, a 
koeficijenti A  m i C  m ponovno se izra čunavaju regresijskom 
analizom najmanjih kvadrata.  
4.3.2.5.3. Modeliranje aerodinami čkog otpora 
Koeficijent aerodinami čkog otpora C D (Y) modelira se kao polinom 
s četiri monoma kao funkcija kuta skretanja Y u skladu sa slje ­
dećom jednadžbom: 
C D ðYÞ ¼ a  0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 
a 0 do a  4 su konstantni koeficijenti čije su vrijednosti odre đene u 
analizi podataka.  
Aerodinami čki otpor odre đuje se kombiniranjem koeficijenta otpora 
s čeonom površinom vozila A  f i relativnom brzinom vjetra 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r Ü C  D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Kona čna jednadžba gibanja  
Supstitucijom, kona čni oblik jednadžbe gibanja postaje:  
▼M3 
Ä m  e Ê dv 
dt Ì 
¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6. Reduciranje podataka  
Generira se trostruka jednadžba radi opisivanje sile cestovnog otpora 
kao funkcije brzine F = A + Bv + Cv  2 , korigirane na standardne 
uvjete sobne temperature i tlaka, te u mirnom zraku. Metoda za ovaj 
analitički proces opisana je u stavcima 4.3.2.6.1. do i uklju čujući 
4.3.2.6.10. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1. Odre đivanje koeficijenata kalibracije  
Ako nisu prethodno odre đeni, određuju se kalibracijski faktori za 
korekciju za blokade vozilom relativne brzine vjetra i kuta skretanja. 
Bilježe se izmjerene brzine vozila v, relativna brzina vjetra v  r i 
skretanja Y ( yaw) tijekom faze zagrijavanja u ispitnom postupku. 
Obavljaju se uparene vožnje u naizmjeni čnim smjerovima na 
ispitnoj stazi pri konstantnoj brzini od 80 km/h, te se odre đuju 
aritmetičke srednje vrijednosti v, v  r i Y za svaku vožnju. Faktori 
kalibracije kojima se umanjuju ukupne pogreške zbog čeonog i 
bočnog vjetra u svim parovima vožnje, tj. zbroj (head  i – head  i+1 ) 2 , 
itd., odabiru se ako se head  i i head  i+1 odnose na brzinu vjetra i 
smjer vjetra iz uparenih ispitnih vožnji u suprotnim smjerovima 
tijekom zagrijavanja/stabilizacije vozila prije ispitivanja.  
4.3.2.6.2. Izvo đenje promatranja iz sekunde u sekundu  
Od podataka sakupljenih tijekom vožnji inercijskog usporavanja, 
vrijednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 , i Y utvr đuju se primjenom 
kalibracijskih faktora dobivenih u stavcima 4.3.2.1.3. i 4.3.2.1.4. 
ovog Podpriloga. Filtriranje podataka koristi se za prilagodbu 
uzoraka frekvencijom od 1 Hz.  
▼M3 
4.3.2.6.3. Preliminarna analiza  
Svi se podaci analiziraju odjedanput, metodom najmanjih kvadrata 
linearne regresije, kako bi se odredili A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 i a 4 
s obzirom na m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , i ρ. 
▼B 
4.3.2.6.4. Izvanprosje čne vrijednosti podataka  
Predviđena snaga  m e Ê dv 
dt Ì 
izračunava se i uspore đuje s promatranim 
točkama podataka. To čke podataka s prekomjernim odstupanjima, 
primjerice s više od tri standardne devijacije, moraju biti ozna čene. 
4.3.2.6.5. Filtriranje podataka (opcionalno)  
Mogu se primijeniti odgovaraju će tehnike filtriranja podataka, a 
preostale toč ke podataka treba izgladiti.  
4.3.2.6.6. Eliminacija podataka  
Točke podataka prikupljene tamo gdje su kutovi skretanja ve ći od 
± 20 stupnjeva od smjera vožnje vozila moraju biti ozna čene. Točke 
podataka prikupljene tamo gdje je relativna brzina vjetra manja od 
+ 5 km/h (kako bi se izbjegli uvjeti u kojima je brzina vjetra koji 
puše u smjeru kretanja vozila ve ća od brzine vozila), tako đer moraju 
biti ozna čene. Analiza podataka ograni čava se na brzine vozila 
unutar raspona brzine izabrane u skladu sa stavkom 4.3.2.2. ovog 
Podpriloga.  
▼M3 
4.3.2.6.7. Završna analiza podataka  
Svi se neozna čeni podaci analiziraju metodom najmanjih kvadrata 
linearne regresije. A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 i a 4 određuju se s 
obzirom na m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , i ρ. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8. Ograni čena analiza (po izboru)  
Da bi se bolje razlikovao aerodinami čki i mehani čki otpor vozila, 
može se primijeniti ograni čena analiza tako da se čeona površina 
vozila, A  f i koeficijent otpora zraka C  D uzimaju kao fiksne vrijed ­
nosti ako su bili prije utvr đeni. 
4.3.2.6.9. Korekcija na referentne uvjete  
Jednad žbe gibanja korigiraju se na referentne uvjete kako je nave ­
deno u stavku 4.5. ovog Podpriloga.  
4.3.2.6.10. Statisti čki kriteriji za ugrađenu anemometriju  
Isključivanje svakog para vožnji inercijskog usporavanja mijenja 
izračunani cestovni otpor za svaku referentnu brzinu inercijskog 
usporavanja v  j manje od zahtjeva konvergentnosti, za svei ij: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
n Ä 1 p 
pri čemu je:  
ΔF i (v j ) razlika izme đu izračunanog cestovnog otpora sa svim 
vožnjama inercijskog usporavanja i izra čunanog cestovnog 
otpora s isklju čenim i-tim parom inercijskog usporavanja, 
N; 
F(v  j ) izračunani cestovni otpor s uklju čenim svim vožnjama 
inercijskog usporavanja, N;  
v j referentna brzina vozila, km/h;  
n broj vožnji inercijskog usporavanja, uklju čeni su svi 
valjani parovi.  
U slučaju da konvergencijski uvjet nije zadovoljen, parovi se ukla ­
njaju iz analize, po čevši od para koji pokazuje najve ću promjenu 
izračunatog cestovnog otpora, dok se ne zadovolji konvergencijski 
zahtjev, no potrebno je minimalno 5 valjanih parova za kona čno 
određivanje cestovnog otpora.  
4.4. Mjerenje i izračun otpora vožnje pomo ću metode mjera čem 
zakretnog momenta  
Kao alternativa postupcima inercijskog usporavanja, može se primi ­
jeniti i metoda mjera čem zakretnog momenta, pri čemu se otpori 
vožnje utvrđ uju mjerenjem zakretnog momenta na pogonskim kota ­ 
čima pri referentnim to čkama brzine u vremenskim razdobljima od 
najmanje 5 sekundi.  
▼M3 
4.4.1. Instalacija mjera ča zakretnog momenta  
Mjerači zakretnog momenta moraju se postaviti izme đu glavine 
kotača i naplatka svakog pogonskog kota ča, a mjere zakretni 
moment koji je potreban da se održava stalna brzina vozila.  
Mjerač zakretnog momenta mora se umjeravati redovito, barem 
jedanput u godini, sljedivo do državnih ili me đunarodnih etalona, 
kako bi se postigla zahtijevana to čnost i preciznost.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2. Postupak i uzorkovanje podataka  
4.4.2.1. Odabir referentnih brzina za određ ivanje krivulje otpora vožnje  
Referentne toč ke brzine za određivanje otpora vožnje odabiru se u 
skladu sa stavkom 2.2. ovog Podpriloga.  
Referentne brzine mjere se od najveće prema najmanjoj. Na zahtjev 
proizvođača, mogu postojati razdoblja stabilizacije izme đu mjerenja, 
ali brzina pri stabilizaciji ne smije prelaziti brzinu sljede će referentne 
brzine.  
4.4.2.2. Prikupljanje podataka  
Skupovi podataka koji se sastoje od stvarne brzine v  ji stvarnog 
zakretnog momenta C  ji i vremena tijekom razdoblja od najmanje 
5 sekundi mjere se svakih v  j uz frekvenciju uzorkovanja od 
najmanje 10 Hz. Skupovi podataka sakupljeni tijekom jednog 
vremenskog razdoblja za referentnu brzinu v  j smatraju se jednim 
mjerenjem.  
4.4.2.3. Postupak mjerenja mjera čem zakretnog momenta  
Prije ispitnog mjerenja metodom zakretnog momenta, zagrijavanje 
vozila obavlja se u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog Podpriloga.  
Tijekom ispitnog mjerenja, kretanje upravlja ča mora se izbjegavati 
koliko god je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o otporima vožnje ne budu 
zadovoljavali zahtjeve za preciznost mjerenja kako je navedeno u 
stavku 4.4.3.2. ovog Podpriloga.  
Iako je preporu čljivo da se svako ispitivanje obavi bez prekida, 
mogu se obaviti podijeljene vožnje ako se podaci ne mogu priku ­
pljati u jednoj vožnji za sve referentne to čke brzine. Pri podijeljenim 
vožnjama, treba paziti da uvjeti ispitivanja vozila ostanu stabilni 
koliko god je to mogu će u svakoj toč ki podjele.  
4.4.2.4. Odstupanje brzine  
Tijekom mjerenja jedne referentne to čke brzine, odstupanje brzine 
od artitmeti čkog prosjeka brzine, v  ji -v jm , izračunatog u skladu sa 
stavkom 4.4.3. ovog Podpriloga, mora biti unutar vrijednosti u  
►M3 tablici A4/6 ◄. 
Uz to, aritmeti čka prosje čna brzina v  jm na svakoj referentnoj toč ki 
brzine ne smije odstupati od referentne brzine v  j za više od 
± 1 km/h ili 2 posto referentne brzine v  j , što god je ve će. 
▼M3 
Tablica A4/6  
▼B 
Devijacija brzine  
Vremensko razdoblje, s Devijacija brzine, km/h 
5 - 10 ± 0,2 
10 - 15 ± 0,4 
15 - 20 ± 0,6 
20 - 25 ± 0,8 
25 - 30 ± 1,0 
≥ 30 ± 1,2 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5. Atmosferska temperatura  
Ispitivanja se provode pod istim temperaturnim uvjetima kao što je 
definirano u stavku 4.1.1.2. ovog Podpriloga.  
4.4.3. Izra čun aritmeti čkog prosjeka brzine i aritmeti čkog prosjeka 
zakretnog momenta.  
4.4.3.1. Postupak izračuna 
Aritmetički prosjek brzine v  jm , u km/h, i aritmeti čki prosjek 
zakretnog momenta C  jm , u Nm, svakog mjerenja izra čunava se iz 
skupova podataka sakupljenih u stavku 4.4.2.2. ovog Podpriloga 
pomoću sljedećih jednadžbi: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
i 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C  js 
pri čemu je:  
v ji stvarna brzina vozila i-tog skupa podataka postavljenog na 
referentnu toč ku brzine j, km/h;  
k broj skupova podataka u jednom mjerenju;  
C ji stvarni zakretni moment i-tog skupa podataka, Nm;  
C js kompenzacija za zanošenje zbog vjetra, Nm, dobivena slje ­
dećom jednadžbom: 
C js ¼ ðm st þ m  r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji neće biti veći od 0,05 i može se zanemariti ako α j nije 
veći od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa ispitnog vozila na po četku mjerenja i mjeri se neposredno 
prije postupka zagrijavanja i ne ranije, kg;  
mr ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
r j dinamički radijus gume odre đen u referentnoj to čki na 80 km/h, 
ili na najvišoj referentnoj toč ki brzine vozila ako je ta brzina 
manja od 80 km/h, izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
pri čemu je:  
n rotacijska frekvencija pogonjene gume, s  -1 ; 
α j aritmetički prosjek ubrzanja, m/s  2 , koji se izra čunava pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
pri čemu je:  
t i vrijeme uzorkovanja i-tog skupa podataka, s.  
4.4.3.2. Preciznost mjerenja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima, do postizanja 
najmanje tri para mjerenja na svakoj referentnoj brzini v  i , za koje  
C j zadovoljava preciznost ρ j prema sljede ćoj jednadžbi: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
pri čemu je:  
n broj parova mjerenja za C  jm ; 
C j otpori vožnje pri brzini v  j , Nm, koji se izra čunavaju 
jednadžbom:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemu je:  
C jmi aritmetički prosjek zakretnog momenta i-tog para mjerenja pri 
brzini v  j , Nm, i odre đen pomoću: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C  jmbi Þ 
pri čemu je:  
C jmai i C  jmbi aritmetički prosjek zakretnog momenta i-tog mjerenja 
pri brzini v  j kako je utvrđ eno u stavku 4.4.3.1. ovog Podpriloga u 
svakom smjeru, a i b, Nm;  
s standardna devijacija, Nm, izra čunava se prema sljede ćoj 
jednadžbi: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
▼M3 
h koeficijent kao funkcija od n kako je navedeno u tablici A4/4 u 
stavku 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4. Odre đivanje krivulje otpora vožnje  
▼M3 
Aritmetička sredina brzine vozila i aritmeti čka sredina zakretnog 
momenta na svakoj referentnoj to čki brzine izra čunavaju se 
pomoću sljedećih jednadžbi:  
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v  jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C  jmb Þ 
Sljedeća regresijska krivulja najmanjih kvadrata aritmeti čkog 
prosjeka otpora vožnje primjenjuje se na sve parove podataka 
(v jm , C jm ) na svim referentnim brzinama opisanim u stavku 4.4.2.1. 
ovog Podpriloga za odre đivanje koeficijenata c  0 , c 1 i c 2. 
Koeficijenti, c  0 , c 1 i c 2 kao i vremena inercijskog usporavanja izmje ­
rena na dinamometru s valjcima (vidjeti to čku 8.2.4. ovog Podpri­
loga) moraju se uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
U slučaju da ispitno vozilo predstavlja porodicu po matrici 
cestovnog otpora, koeficijent c  1 postavlja se na nulu, a koeficijenti 
c 0 i c 2 ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom najmanjih 
kvadrata.  
4.5. Korekcija na referentne uvjete i mjerna oprema  
4.5.1. Faktor korekcije otpora zraka  
Faktor korekcije za otpor zraka K  2 utvrđ uje se primjenom sljede će 
jednadžbe: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
pri čemu je:  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature svih pojedina čnih 
vožnji, u kelvinima (K);  
P aritmeti čki prosjek atmosferskog tlaka, kPa 
4.5.2. Faktor korekcije otpora kotrljanja  
Faktor korekcije K 0 za otpor kotrljanja, u kelvinima  -1 (K-1), može 
se utvrditi na temelju empirijskih podataka i odobriti od strane 
homologacijskog tijela za određ eno ispitivanje vozila i guma, ili 
se može pretpostaviti da je kako slijedi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Korekcija za vjetar  
4.5.3.1. Korekcija za vjetar sa stacionarnom anemometrijom  
▼M3 
4.5.3.1.1. Korekcija za vjetar za apsolutnu brzinu vjetra uzduž ispitne ceste 
provodi se oduzimanjem razlike koja se ne može poništiti naizmje ­
ničnim vožnjama od koeficijenta f  0 određenog u skladu sa 
stavkom 4.3.1.4.4. ili od c  0 određenog u skladu sa stavkom 4.4.4.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2. Korekcija za vjetar w  1 za metodu inercijskog usporavanja ili w  2 za 
metodu mjera čem zakretnog momenta izra čunava se jednadžbama:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f  2 Ü v  2 
w 
ili : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c  2 Ü v  2 
w 
pri čemu je:  
w 1 korekcija za vjetar pri metodi inercijskog usporavanja, N;  
f 2 koeficijent aerodinami čke konstante odre đene u stavku 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga;  
v w donji aritmeti čki prosjek brzine vjetra iz suprotnih smjerova uz 
ispitnu cestu tijekom ispitivanja, m/s;  
w 2 korekcija za vjetar za metodu mjera čem zakretnog momenta, 
Nm; 
c 2 koeficijent aerodinami čkog uvjeta za metodu mjerenja 
zakretnog momenta odre đenu u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga;  
4.5.3.2. Korekcija za vjetar s ugra đenom anemometrijom  
U slučaju da se metoda inercijskog usporavanja temelji na ugra đenoj 
anemometriji, w  1 i w 2 u jednadžbama u stavku 4.5.3.1.2. postavljaju 
se na nulu, jer je korekcija za vjetar već primijenjena u skladu sa 
stavkom 4.3.2. ovog Podpriloga.  
4.5.4. Faktor korekcije za ispitnu masu  
Faktor korekcije K  1 za ispitnu masu ispitnog vozila odre đuje se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
K 1 ¼ f  0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemu je:  
f 0 konstanta N;  
TM ispitna masa ispitnog vozila, kg:  
▼M3 
m av aritmetička sredina mase ispitnog vozila na po četku i na kraju 
određivanja cestovnog otpora, kg.  
▼B 
4.5.5. Korekcija krivulje cestovnog otpora  
4.5.5.1. Krivulja odre đena u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga korigira se na 
referentne uvjete kako slijedi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w  1 Ä K  1 Þ þ f  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
pri čemu je:  
F* korigirani cestovni otpor, N;  
f 0 konstanta N;  
▼M3 
f 1 koeficijent uvjeta prvog reda, N/(km/h);  
f 2 koeficijent uvjeta drugog reda, N(km/h)  2 ; 
▼B 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u stavku 4.5.4. ovog Podpri ­
loga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 
4.5.1. ovog Podpriloga;  
T aritmeti čki prosjek okolne atmosferske temperature, °C;  
v brzina vozila, km/h;  
w 1 korekcija za otpor vjetra definirana u stavku 4.5.3. ovog 
Podpriloga. 
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao 
ciljani koeficijent cestovnog otpora A  t pri izračunu postavke opte ­
rećenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog 
Podpriloga. 
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljani 
koeficijent cestovnog otpora B  t pri izračunu postavki optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) koristi se kao ciljani koeficijent 
cestovnog otpora C  t pri izračunu postavki optere ćenja dinamometra 
s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
4.5.5.2. Krivulja određena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga korigira se na 
referentne uvjete, a mjerna oprema postavlja se skladu sa sljede ćom 
procedurom:  
4.5.5.2.1. Korekcija na referentne uvjete 
C ä ¼ ððc 0 Ä w  2 Ä K  1 Þ þ c  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 c 2 v 2 
pri čemu je:  
C* korigirani otpori vožnje, Nm;  
c 0 konstanta kako je odre đena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga, 
Nm; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 koeficijent uvjeta prvog reda odre đen u stavku 4.4.4., 
Nm (km/h);  
c 2 koeficijent uvjeta drugog reda određ en u stavku 4.4.4., 
Nm (km/h)  2 ; 
▼B 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u skladu sa stavkom 4.5.4. 
ovog Podpriloga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 
4.5.1. ovog Podpriloga;  
v brzina vozila, km/h;  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature, °C;  
w 2 korekcija za vjetar definirana u stavku 4.5.3. ovog Podpriloga.  
4.5.5.2.2. Korekcija za instalirane mjera če zakretnog momenta  
Ako se otpori vožnje utvr đuju prema metodi mjera ča zakretnog 
momenta, otpori vožnje korigiraju se za utjecaj opreme za mjerenje 
zakretnog momenta instalirane izvan vozila sa svojim aerodinami ­ 
čkim karakteristikama.  
Otpori vo žnje vozila c  2 korigiraju se prema sljede ćoj jednadžbi: 
c 2corr ¼ K  2 Ü c  2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A  f ÞÞ=ðC D 0 Ü A  f 0 ÞÞ 
pri čemu je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomno ­ 
ženog s čeonom površinom vozila s ugra đenom 
opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u 
zračnom tunelu koji zadovoljava kriterije stavka 3.2. 
ovog Podpriloga, m  2 ; 
C D × A  f proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomno ­ 
ženog s čeonom površinom vozila s neugra đenom 
opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u 
zračnom tunelu koji zadovoljava kriterije stavka 3.2. 
ovog Podpriloga, m  2 ; 
4.5.5.2.3. Ciljni koeficijenti otpora vožnje  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao 
ciljni koeficijent a  t otpora vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljni 
koeficijent b  t otpora vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja 
dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
Rezultat izra čuna (c  2corr × r) koristi se kao ciljni koeficijent c  t otpora 
vožnje pri izra čunu postavke optere ćenja dinamometra s valjcima 
opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
5. Metoda za izračun cestovnog otpora ili otpora vožnje na temelju 
parametara vozila  
5.1. Izra čun cestovnog otpora i otpora vožnje na temelju porodice po 
matrici cestovnog otpora reprezentativnog vozila  
Ako se cestovni otpor reprezentativnog vozila određ uje prema 
postupku opisanom u stavku 4.3. ovog Podpriloga, cestovni otpor 
pojedinog vozila izra čunava se u skladu sa stavkom 5.1.1. ovog 
Podpriloga.  
Ako se otpori vožnje za reprezentativno vozilo odre đuju skladu s 
postupkom opisanim u stavku 4.4. ovog Podpriloga, otpori vožnje 
za pojedino vozilo izra čunavaju se u skladu sa stavkom 5.1.2. ovog 
Podpriloga.  
5.1.1. Za izra čun cestovnog otpora vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora koriste se parametri vozila opisani u stavku 4.2.1.4. ovog 
Podpriloga i koeficijenti cestovnog otpora reprezentativnog ispitnog 
vozila kako je odre đeno u stavku 4.3. ovog Podpriloga.  
▼M3 
5.1.1.1. Sila cestovnog otpora za pojedina čno vozilo izra čunava se prema 
sljedećoj jednadžbi:  
F c ¼ f  0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ð f 2 Ü v  2 Þ 
pri čemu je:  
F c izračunana sila cestovnog otpora u funkciji brzine vozila, N;  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran 
jednadžbom: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f  0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f  0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r konstantni koeficijent cestovnog otpora reprezentativnog vozila 
porodice po matrici cestovnog otpora, N;  
f 1 koeficijent cestovnog otpora prvog reda, N/(km/h), mora biti 
postavljen na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora drugog reda, N/(km/h)  2 , definiran 
jednadžbom:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f  2r þ 0,95 Ü f  2r Ü A  f=A fr Þ; ð0,2 Ü f  2r þ 0,8 Ü f  2r Ü A  f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficijent cestovnog otpora drugog reda reprezentativnog 
vozila porodice po matrici cestovnog otpora, N/(km/h)  2 ; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila iz porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg;  
TM  r ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila iz porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
RR otpor kotrljanja gume pojedina čnog vozila iz porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
RR  r otpor kotrljanja gume reprezentativnog vozila porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona.  
Za gume montirane na pojedina čno vozilo vrijednost otpora 
kotrljanja RR postavlja se na vrijednost razreda za primjenjiv 
razred energetske u činkovitosti gume u skladu s tablicom A4/2.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaju razli čitima 
razredima energetske u činkovitosti, upotrebljava se ponderirana 
srednja vrijednost, izra čunana iz jednadžbe u stavku 3.2.3.2.2.2. 
Podpriloga 7.  
Ako su na ispitna vozila L i H montirane iste gume, vrijednost 
RR  ind pri primjeni interpolacijske metode mora se postaviti na RR  H . 
▼B 
5.1.2. Za izra čun otpora vožnje vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora koriste se parametri vozila opisani u stavku 4.2.1.4. ovog 
Podpriloga i koeficijenti otpora vožnje za reprezentativno ispitno 
vozilo odre đeni u stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
5.1.2.1. Otpori vožnje za pojedina čno vozilo izra čunavaju se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
C c = c  0 + c  1 × v + c  2 × v  2 
pri čemu je:  
C c izračunani otpor vožnje u funkciji brzine vozila, Nm;  
c 0 konstantni koeficijent otpora vožnje, Nm, definiran 
jednadžbom; 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c  0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c  0r=r′ Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c  0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c  0r=r′ Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r konstantni koeficijent otpora vožnje za reprezentativno vozilo 
porodice po matrici cestovnog otpora, Nm;  
c 1 koeficijent cestovnog otpora prvog reda, N/(km/h), mora biti 
postavljen na nulu;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 koeficijent otpora vožnje drugog reda, Nm/(km/h)  2 , definiran 
jednadžbom:  
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 
× 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr )) 
c 2r koeficijent otpora vožnje drugog reda reprezentativnog vozila 
porodice po matrici cestovnog otpora, Nm/(km/h)  2 ; 
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila iz porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg;  
TMr ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila iz porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici 
cestovnog otpora, m  2 ; 
RR otpor kotrljanja gume pojedina čnog vozila iz porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
RR  r otpor kotrljanja guma reprezentativnog vozila porodice po 
matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
r′ dinami čki polumjer gume na dinamometru s valjcima 
dobiven na 80 km/h, m;  
1,02 približni koeficijent za kompenzaciju gubitaka pogonskog 
sklopa.  
▼B 
5.2. Izra čun zadanog cestovnog otpora na osnovu parametara vozila  
5.2.1. Kao alternativa odre đivanju cestovnog otpora metodom inercijskog 
usporavanja ili mjera čem zakretnog momenta, može se koristiti 
metoda izra čuna za zadani cestovni otpor.  
Za izračun zadanog cestovnog otpora na osnovi parametara vozila, 
koristi se nekoliko parametara, kao što su ispitna masa, širina i 
visina vozila. Zadani cestovni otpor F  c izračunava se za referentne 
točke brzine.  
5.2.2. Zadana sila cestovnog otpora izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
F c ¼ f  0 þ f  1 Ü v þ f  2 Ü v  2 
pri čemu je:  
F c izračunana zadana sila cestovnog otpora kao funkcija brzine 
vozila, N;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran slje ­
dećom jednadžbom: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
▼M3 
f 1 koeficijent cestovnog otpora prvog reda, N/(km/h), mora biti 
postavljen na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora drugog reda, N/(km/h)  2 , 
određen sljedećom jednadžbom: 
f 2 ¼ ð2:8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð 0:0170 Ü width Ü height Þ; 
▼B 
v brzina vozila, km/h;  
TM ispitna masa, kg  
width širina vozila definirana u 6.2. Norme ISO 612:1978, m;  
height visina vozila definirana u 6.3. Norme ISO 612:1978, m;  
6. Metoda zračnog tunela  
Metoda zra čnog tunela je metoda mjerenja cestovnog otpora 
pomoću kombinacije zra čnog tunela i dinamometra s valjcima ili 
zračnog tunela i dinamometra s trakom. Ispitni stolovi mogu biti 
odvojene prostorije ili spojeni jedan s drugim.  
6.1. Metoda mjerenja  
6.1.1. Cestovni otpor odre đuje se 
(a) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu 
i onih izmjerenih pomo ću dinamometra s trakom; ili,  
(b) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu 
i onih izmjerenih pomo ću dinamometra s valjcima;  
6.1.2. Aerodinami čki otpor mjeri se u zračnom tunelu.  
6.1.3. Otpor kotrljanja i gubici u pogonskom sklopu mjere se pomo ću 
dinamometra s trakom ili dinamometra s valjcima, mjerenjem 
prednje i stražnje osovine istovremeno.  
6.2. Odobravanje objekata od strane homologacijskog tijela  
Rezultati metode zračnog tunela uspore đuju se s onim dobivenim 
primjenom metode inercijskog usporavanja kako bi se objekte 
moglo kvalificirati i uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
6.2.1. Homologacijsko tijelo odabire tri vozila. Vozila moraju obuhva ćati 
raspon vozila (npr. veli čina, masa) koji se planira mjeriti u tim 
objektima.  
6.2.2. Dva odvojena ispitivanja inercijskog usporavanja obavljaju se sa 
svakim od tri vozila u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga i 
dobiveni koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 određuju se u 
skladu s tim stavkom i korigiraju u skladu sa stavkom 4.5.5. ovog 
Podpriloga. Rezultat ispitivanja inercijskog usporavanja ispitnog  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
vozila je aritmeti čki prosjek koeficijenata cestovnog otpora dva 
odvojena ispitivanja s inercijskim usporavanjem tog vozila. Ako je 
za ispunjavanje kriterija za odobrenje objekata potrebno više od dva 
ispitivanja inercijskog usporavanja, izra čunava se prosjek svih 
valjanih ispitivanja.  
6.2.3. Mjerenje metodom zra čnog tunela u skladu sa stavcima 6.3. do i 
uključujući 6.7. ovog Podpriloga obavlja se na ista tri vozila 
odabrana u stavku 6.2.1. ovog Podpriloga i u istim uvjetima te se 
određuju njihovi koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
Ako proizvođ ač odluči koristiti jedan ili više dostupnih alternativnih 
postupaka u okviru metode zra čnog tunela (tj. stavak 6.5.2.1. o 
pretkondicioniranju, stavci 6.5.2.2. i 6.5.2.3. o postupku i stavak 
6.5.2.3.3. o podešavanju dinamometra), ti se postupci primjenjuju 
i za odobravanje objekata.  
6.2.4. Kriteriji za odobravanje  
Objekt ili kombinacija postrojenja odobravaju se ako su ispunjena 
oba sljede ća dva kriterija:  
(a) Razlika u energiji ciklusa, izraženo kao ε k između metode 
zračnog tunela i metode inercijskog usporavanja mora biti 
unutar ± 0,05 za svako od tri vozila k u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
pri čemu je:  
ε k razlika u energiji ciklusa za cijeli WLTC za vozila 
razreda 3 vozila k izme đu metode zra čnog tunela i 
metode inercijskog usporavanja, u postotku;  
E k,WTM  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 
vozila k, izra čunata s cestovnim otporom dobi ­
venim metodom zra čnog tunela (WTM) u skladu 
sa stavkom 5. Podpriloga 7., J;  
E k,coastdown  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 
vozila k, izra čunata s cestovnim otporom dobi ­
venim metodom inercijskog usporavanja u skladu 
sa stavkom 5. Podpriloga 7., J.; i  
(b) aritmeti čka sredina  x te tri razlike mora biti u rasponu od 0,02.  
x ¼ j  ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Odobravanje, zajedno s mjernim podacima i objektima o kojima 
je riječ, evidentira homologacijsko tijelo.  
▼B 
Objekt se može koristiti za određ ivanje cestovnog otpora najviše 
dvije godine nakon što dobije suglasnost.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Svaka kombinacija dinamometra s valjcima ili pokretnom trakom i 
zračnog tunela mora se odobriti posebno.  
6.3. Priprema i temperatura vozila  
Kondicioniranje i priprema vozila moraju biti izvedene u skladu sa 
stavcima 4.2.1. i 4.2.2. ovog Podpriloga i vrijede i za dinamometre s 
trakom ili s valjcima te mjerenja u zra čnom tunelu.  
U slučaju da se primjenjuje alternativni postupak zagrijavanja opisan 
u stavku 6.5.2.1., podešavanje ciljne ispitne mase, vaganje vozila i 
mjerenje moraju biti izvedeni bez voza ča u vozilu.  
Ispitne ćelije dinamometra s trakom ili dinamometra s valjcima 
moraju imati zadanu vrijednost temperature od 20 °C s tolerancijom 
od ± 3 °C. Na zahtjev proizvo đača, zadana vrijednost može biti 
također 23 °C s tolerancijom od ± 3 °C.  
6.4. Postupak zračnim tunelom  
6.4.1. Kriteriji za zra čni tunel  
▼M3 
Izvedba aerodinami čkog tunela, ispitne metode i korekcije moraju 
dati vrijednost (C  D × A  f ) koja je reprezentativna za cestovnu (C  D × 
A f ) vrijednost uz preciznost od ± 0,015 m  2 . 
▼B 
Za sva (C  D × A  f ) mjerenja kriteriji zra čnog tunela navedeni u stavku 
3.2. ovog Podpriloga moraju biti ispunjeni uz sljede će modifikaci ­
jame:  
(a) Omjer ukupne blokade opisan u stavku 3.2.4. ovog Podpriloga 
mora biti manji od 25 posto;  
(b) Površina trake koja dodiruje bilo koju gumu ne smije prelaziti 
duljinu kontaktnog podru čja gume za najmanje 20 posto i mora 
biti široka najmanje kao taj kontaktni dio;  
(c) Standardna devijacija ukupnog tlaka zraka na izlazu mlaznice 
opisanog u stavku 3.2.8. ovog Podpriloga mora biti manja od 1 
posto; 
(a) Omjer blokade sustava za vezivanje opisanog u stavku 3.2.10. 
ovog Podpriloga mora biti manji od 3 posto;  
6.4.2. Mjerenje u zračnom tunelu  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 6.3. ovog Podpriloga.  
▼M3 
Vozilo se postavlja paralelno s uzdužnom središnjicom tunela uz 
najveće dopušteno odstupanje od ± 10 mm.  
Vozilo se postavlja pod kutom skretanja (yaw) 0° uz dopušteno 
odstupanje od ± 0,1°.  
▼B 
Aerodinami čki otpor mjeri se najmanje 60 sekundi, minimalnom 
frekvencijom od 5 Hz. Alternativno, otpor se može mjeriti mini ­
malnom frekvencijom od 1 Hz i s najmanje 300 naknadnih uzoraka. 
Rezultat je aritmeti čki prosjek otpora.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
Ako vozilo ima pokretne aerodinami čke dijelove nadogradnje, 
primjenjuje se stavak 4.2.1.5. ovog Podpriloga. Ako pokretni dije ­
lovi ovise o brzini, svaki primjenjivi položaj mjeri se u zra čnom 
tunelu te se homologacijskom tijelu dostavljaju dokazi koji ozna ča­
vaju vezu izme đu referentne brzine, položaja pokretnog dijela i 
odgovaraju ćeg (C  D × A  f ). 
6.5. Traka primijenjena za metodu zra čnog tunela  
6.5.1. Kriteriji za traku  
6.5.1.1. Opis ispitnog stola s trakom  
Kotači se moraju okretati na trakama koje ne mijenjaju karakteri ­
stike kotrljanja kota ča u odnosu na one na cesti. Izmjerene sile u x- 
smjeru moraju uklju čivati sile trenja u pogonskom sklopu.  
6.5.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji 
usmjerava vozilo s dopuštenim odstupanjem od ± 0,5 stupnja rota ­
cije oko osi z. Sustav za vezivanje vozila mora održavati središnji 
položaj pogonskog kota ča kroz sve vožnje inercijskog usporavanja 
kod određivanja cestovnog otpora unutar sljede ćih granica:  
6.5.1.2.1. Bo čni polo žaj (y-osovina)  
Vozilo mora biti poravnano u y-smjeru te se bo čno kretanje mora 
svesti na minimum.  
6.5.1.2.2. Prednji i stražnji položaj (x-osovina)  
Ne dovode ći u pitanje uvjete iz stavka 6.5.1.2.1. ovog Podpriloga, 
obje osovine kota ča moraju biti unutar ± 10 mm bo čnih središnjih 
linija trake.  
6.5.1.2.3. Vertikalna sila 
Sustav za vezivanje vozila mora biti konstruiran tako da ne name će 
vertikalne sile na pogonske kota če. 
6.5.1.3. To čnost izmjerenih sila 
Mjeri se samo reakcijska sila za okretanje kota ča. Vanjske sile ne 
uključuju se u rezultat (npr. snaga ventilatora za hla đenje zraka, 
sustav za vezivanje vozila, aerodinami čke reakcijske sile na traci, 
gubici dinamometra, itd).  
Sila u smjeru x mjeri se s toč nošću od ± 5 N.  
6.5.1.4. Kontrola brzine trake  
Brzina trake je kontrolirana s točnošću od ± 0,1 km/h:  
6.5.1.5. Površina trake  
Površina trake mora biti čista, suha i bez stranih tvari koje mogu 
uzrokovati proklizavanje guma.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6. Hla đenje 
Prema vozilu mora puhati zra čna struja promjenjive brzine. Zadana 
vrijednost linearne brzine zraka na izlazu puhala mora biti jednaka 
odgovaraju ćoj brzini dinamometra pri mjernim brzinama iznad 
5 km/h. Linearna brzina zraka na izlazu puhala mora biti u grani ­
cama ± 5 km/h ili ± 10 % od odgovaraju će mjerne brzine, ovisno 
što je veće. 
▼B 
6.5.2. Mjerenje na traci  
Postupak mjerenja može se provesti u skladu sa stavkom 6.5.2.2. ili 
stavkom 6.5.2.3. ovog Podpriloga.  
6.5.2.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kako je opisano u 
točkama 4.2.4.1.1. do 4.2.4.1.3. ovog Podpriloga.  
Postavka optere ćenja dinamometra F d, za pretkondicioniranje je: 
F d ¼ a  d þ b  d Ü v þ c  d Ü v  2 
pri čemu je:  
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A  f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Ekvivalent inercije dinamometra je ispitna masa.  
Aerodinami čki otpor koji se koristi za postavke optere ćenja uzima 
se iz stavka 6.7.2. ovog Podpriloga i može se postaviti izravno kao 
ulazni podatak. U suprotnom se koriste a  d , b d i c d iz ovog stavka.  
Na zahtjev proizvođača, kao alternativa stavku 4.2.4.1.2. ovog 
Podpriloga, zagrijavanje se može provesti voze ći vozilo na 
pokretnoj traci.  
U tom slu čaju, brzina zagrijavanja mora biti 110 posto maksimalne 
brzine primjenjivog WLTC-a, a trajanje mora biti iznad 1 200 
sekundi dok se ne postigne da je promjena izmjerene sile tijekom 
razdoblja od 200 sekundi manja od 5 N.  
6.5.2.2. Postupak mjerenja sa stabiliziranim brzinama  
6.5.2.2.1. Ispitivanje se provodi od najviše do najniže referentne toč ke brzine.  
6.5.2.2.2. Odmah nakon mjerenja na prethodnoj to čki brzine, usporavanje s 
aktualne na sljede ću važeć u referentnu toč ku brzine provodi se u 
glatkom prijelazu od oko 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Referentna se brzina stabilizira tijekom najmanje 4 sekunde i 
najdulje 10 sekundi. Oprema za mjerenje mora osigurati da se 
signal izmjerene sile stabilizirao nakon tog razdoblja.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4. Sila na svakoj referentnoj brzini treba se mjeriti najmanje tijekom 6 
sekundi, dok se brzina vozila održava konstantnom. Rezultantna sila 
za tu referentnu toč ku F  jDyno  je aritmeti čka srednja vrijednost sile 
tijekom mjerenja.  
Koraci u stavcima 6.5.2.2.2. do i uklju čujući 6.5.2.2.4. ovog Podpri­
loga ponavljaju se za svaku referentnu brzinu.  
6.5.2.3. Postupak mjerenja usporavanjem  
6.5.2.3.1. Pretkondicioniranje i postavljanje dinamometra izvodi se u skladu sa 
stavkom 6.5.2.1. ovog Podpriloga. Prije svakog inercijskog uspora ­
vanja, vozilo se vozi na najve ćoj referentnoj brzini ili, u slu čaju da 
se koristi alternativni postupak zagrijavanja na 110 posto najve će 
referentne brzine, najmanje 1 minutu. Nakon toga se vozilo ubrzava 
na najmanje 10 km/h iznad najveć e referentne brzine i inercijsko 
usporavanje zapo činje odmah.  
6.5.2.3.2. ►M3 Mjerenje se obavlja u skladu sa stavcima od 4.3.1.3.1. do 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga. Ako usporavanje u suprotnom smjeru 
nije mogu će, ne primjenjuje se jednadžba za izra čunavanje Δt ji iz 
stavka 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga. Mjerenje se zaustavlja nakon dva 
usporavanja ako je sila obaju usporavanja na svakoj referentnoj 
točki brzine unutar ± 10 N, a u protivnom se rade najmanje tri 
inercijska usporavanja uz primjenu kriterija iz stavka 4.3.1.4.2. 
ovog Podpriloga. ◄ 
6.5.2.3.3. Sila f  jDyno na svakoj referentnoj brzini v  j izračunava se uklanjanjem 
simulirane aerodinami čke sile.  
f jDyno ¼ f  jDecel Ä c  d Ü v  2 
j 
pri čemu je:  
f jDecel  sila određena prema jednadžbi za izra čunavanje F  j u stavku 
4.3.1.4.4. ovog Podpriloga na referentnoj to čki brzine j, N;  
c d zadani koeficijent dinamometra kako je definirano u stavku 
6.5.2.1. ovog Podpriloga, N/(km/h)  2 . 
Alternativno, na zahtjev proizvođača, c  d može se postaviti na nulu 
tijekom inercijskog usporavanja i za izra čunavanje f  jDyno . 
6.5.2.4. Uvjeti mjerenja  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 4.3.1.3.2. ovog Podpri ­
loga. 
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3. Rezultat mjerenja metodom pokretne trake  
Rezultat mjerenja dinamometrom s trakom f  jDyno se za svrhu 
budućih kalkulacija iz stavka 6.7. ovog Podpriloga naziva f  j . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6. Dinamometar s valjcima primijenjen za metodu zra čnog tunela  
6.6.1. Kriteriji  
Osim opisa u stavcima 1. i 2. Podpriloga 5., primjenjuju se kriteriji 
opisani u stavcima 6.6.1.1. do i uklju čujući 6.6.1.6. ovog Priloga.  
▼M3 
6.6.1.1. Opis dinamometra s valjcima  
Prednja i stražnja osovina moraju biti opremljene samo jednim 
valjkom promjera od najmanje 1,2 metra.  
▼B 
6.6.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji pora ­
vnava vozilo. Sustav za vezivanje vozila mora održavati središnji 
položaj pogonskog kota ča unutar sljede ćih preporu čenih granica 
tijekom vožnji inercijskog usporavanja kod odre đivanja cestovnog 
otpora:  
6.6.1.2.1. Polo žaj vozila  
Vozilo koje će se ispitivati mora biti postavljeno na valjak dinamo ­
metra s valjcima kako je definirano u stavku 7.3.3. ovog Podpriloga.  
6.6.1.2.2. Vertikalna sila 
Sustav za vezivanje vozila mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 
6.5.1.2.3. ovog Podpriloga. 
6.6.1.3. To čnost izmjerenih sila 
Točnost izmjerenih snaga mora biti kako je opisano u stavku 
6.5.1.3. ovog Podpriloga, osim sile u x-smjeru koja se mjeri s 
točnošću kao što je opisano u stavku 2.4.1. Podpriloga 5.  
6.6.1.4. Kontrola brzine dinamometra  
Brzina valjaka je kontrolirana s to čnošću od ± 0.2 km/h:  
▼M3 
6.6.1.5. Površina valjka  
Površina valjka mora biti čista, suha i bez stranih tvari koje mogu 
uzrokovati proklizavanje guma.  
▼B 
6.6.1.6. Hla đenje 
Ventilator za hla đenje mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.6 
ovog Podpriloga. 
6.6.2. Mjerenje dinamometrom  
Mjerenje se obavlja kako je opisano u stavku 6.5.2. ovog Podpri ­
loga. 
▼M3 
6.6.3. Korekcija izmjerene sile na dinamometru s valjcima na vrijednost za 
ravnu površinu  
Izmjerene sile na dinamometru s valjcima korigiraju se na referentni 
ekvivalent za cestu (ravna površina), a rezultat se ozna čava s f  j . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f  jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f  jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemu je:  
c1 dio f jDyno koji se odnosi na otpor kotrljanja guma;  
c2 faktor korekcije polumjera specifi čan za dinamometar s valj ­
cima;  
f jDyno sila izračunana u stavku 6.5.2.3.3. za svaku referentnu 
brzinu j, N;  
R Wheel  polovina nazivnog promjera gume, m;  
R Dyno polumjer valjka dinamometra s valjcima, m.  
Proizvođač i homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti o faktorima 
c1 i c2 koji se trebaju koristiti, i to na temelju dokaza korelacijskog 
ispitivanja koje daje proizvo đač za raspon karakteristika guma pred ­
viđenih za ispitivanje na dinamometru s valjcima.  
Druga je mogu ćnost da se primijeni sljede ća jednadžba na temelju 
konzervativnih pretpostavki: 
f j ¼ f  jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
C2 mora biti 0,2 osim što se 2,0 upotrebljava ako se primjenjuje 
metoda razlike cestovnog otpora (vidjeti stavak 6.8), a razlika 
cestovnog otpora izra čunana u skladu sa stavkom 6.8.1. je nega ­
tivna.  
▼B 
6.7. Izra čuni 
6.7.1. Korekcija rezultata dinamometra s trakom i dinamometra s valjcima  
Izmjerene sile određene u toč kama 6.5. i 6.6. ovog Podpriloga 
korigiraju se na referentne uvjete pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K  1 Þ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 293ÞÞ 
pri čemu je:  
F Dj korigirani otpor izmjeren na dinamometru s trakom ili dinamo ­
metru s valjcima pri referentnoj brzini j, N;  
f j izmjerena sila pri referentnoj brzini j, N;  
K 0 faktor korekcije za otpor kotrljanja kako je definirano u stavku 
4.5.2. ovog Podpriloga, K  -1 ; 
K 1 korekcija ispitne mase kako je definirano u stavku 4.5.4. ovog 
Podpriloga, N;  
T aritmeti čki prosjek temperature u ispitnoj stanici tijekom mjere ­
nja, K.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2. Izra čun aerodinami čke sile  
Aerodinami čki otpor izra čunava se pomo ću dolje navedene 
jednadžbe. Ako je vozilo opremljeno pokretnim aerodinami čkim 
dijelovima nadogradnje koji ovise o brzini, odgovaraju će (C  D × 
A F ) vrijednosti primjenjuju se za s njima povezane referentne 
točke brzine. 
F Aj ¼ ðC D Ü A  f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
pri čemu je:  
F Aj aerodinami čki otpor izmjeren u zra čnom tunelu na refe ­
rentnoj brzini j, N;  
(C D × A  f ) j rezultat koeficijenta otpora zraka i čeone površine za 
određenu referentnu brzinu j, tamo gdje je to primje ­
njivo, m  2 ; 
ρ 0 gustoća suhog zraka definirana u stavku 3.2.10. ovoga 
Priloga, kg/m  3 ; 
v j referentna brzina vozila j, km/h;  
6.7.3. Izra čun vrijednosti cestovnog otpora  
Ukupan cestovni otpor kao zbroj rezultata stavaka 6.7.1. i 6.7.2. 
ovog Podpriloga izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F ä 
j ¼ F  Dj þ F  Aj 
za sve primjenjive referentne brzine j, N;  
Za sve izračunane F  * 
j , koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog 
otpora izra čunavaju se regresijskom analizom najmanjih kvadrata i 
koriste se kao ciljni koeficijenti u stavku 8.1.1. ovog Podpriloga.  
U slučaju da vozilo ispitano prema metodi zra čnog tunela pred ­
stavlja porodicu po matrici cestovnog otpora, koeficijent f  1 postavlja 
se na nulu, a koeficijenti f  0 i f 2 ponovno se izra čunavaju regresij ­
skom analizom najmanjih kvadrata.  
▼M3 
6.8. Metoda razlike cestovnog otpora  
U svrhu obuhvaćanja mogu ćnosti pri primjeni interpolacijske 
metode koje nisu obuhva ćene interpolacijom cestovnog otpora (tj. 
aerodinami čnost, otpor kotrljanja i masa) razlika u trenju vozila 
može se izmjeriti metodom razlike cestovnog otpora (npr. razlika 
u trenju izme đu kočnih sustava). Moraju se provesti sljede ći koraci:  
(a) izmjeriti trenje referentnog vozila R;  
(b) izmjeriti trenje vozila s dodatnom opremom (vozilo N) koja 
uzrokuje razliku u trenju;  
(c) izračunati razliku u skladu sa stavkom 6.8.1.  
Ta se mjerenja obavljaju na traci u skladu sa stavkom 6.5. ili na 
dinamometru s valjcima u skladu sa stavkom 6.6., a korekcija rezul ­
tata (bez aerodinami čke sile) izra čunava se u skladu sa 
stavkom 6.7.1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Primjena te metode dopuštena je samo ako je ispunjen sljede ći 
kriterij:  
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F  Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25 N  
pri čemu je:  
F Dj,R otpor vozila R izmjeren na dinamometru s trakom ili s 
valjcima pri referentnoj brzini j korigiran u skladu sa 
stavkom 6.7.1., N; 
F Dj,N otpor vozila N izmjeren na dinamometru s trakom ili valj ­
cima pri referentnoj brzini j korigiran u skladu sa 
stavkom 6.7.1., N; 
n ukupan broj toč aka brzine.  
Ta se alternativna metoda određ ivanja cestovnog otpora smije primi ­
jeniti samo ako vozila R i N imaju jednak aerodinami čki otpor i ako 
izmjerena razlika na odgovaraju ći način obuhva ća sav utjecaj na 
potrošnju energije u vozilu. Ne smije se primijeniti ako je na bilo 
koji način narušena ukupna toč nost apsolutnog cestovnog otpora 
vozila N.  
6.8.1. Korekcija koeficijenata razlike dinamometra s trakom i dinamometra 
s valjcima  
Razlika cestovnog otpora izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
F Dj,Delta  = F  Dj,N – F  Dj,R 
pri čemu je:  
F Dj,Delta  razlika cestovnog otpora pri referentnoj brzini j, N;  
F Dj,N otpor izmjeren na dinamometru s trakom ili s valjcima 
pri referentnoj brzini j korigiran u skladu sa 
stavkom 6.7.1. za vozilo N, N;  
F Dj,R otpor referentnog vozila izmjeren na dinamometru s 
trakom ili s valjcima pri referentnoj brzini j korigiran 
u skladu sa stavkom 6.7.1. za referentno vozilo R, N;  
Za svaki izra čunani F  Dj,Delta  koeficijenti f  0,Delta  , f 1,Delta  i f 2,Delta  u 
jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se regresijskom metodom 
najmanjih kvadrata.  
6.8.2. Odre đivanje ukupnog cestovnog otpora  
Ako se ne upotrebljava interpolacijska metoda (vidjeti stavak 3.2.3.2. 
Podpriloga 7.), za metodu razlike cestovnog otpora za vozilo N 
primjenjuju se sljede će jednadžbe:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
pri čemu:  
N ozna čava koeficijente cestovnog otpora vozila N;  
R ozna čava koeficijente cestovnog otpora referentnog vozila R;  
Delta ozna čava koeficijente razlike cestovnog otpora odre đene 
prema stavku 6.8.1.  
▼B 
7. Prebacivanje cestovnog otpora na dinamometar s valjcima  
7.1. Priprema za ispitivanje dinamometrom s valjcima  
▼M3 
7.1.0. Odabir na čina rada dinamometra  
Ispitivanje se provodi s dinamometrom u 4WD ili 2WD nač inu rada 
u skladu sa stavkom 2.4.2.4 Podpriloga 6.  
▼B 
7.1.1. Laboratorijski uvjeti  
▼M3 
7.1.1.1. Valjci  
Površina valjaka dinamometra s valjcima mora biti čista, suha i bez 
stranih tvari koje mogu uzrokovati proklizavanje guma. Dinamo ­
metar mora raditi u istom spojenom ili nespojenom stanju kao u 
idućem ispitivanju tipa 1. Brzina dinamometra s valjcima mjeri se 
na valjku koji je spojen na sklop za apsorpciju snage.  
▼B 
7.1.1.1.1. Proklizavanje guma  
Dodatna težina može se stavljati na ili u vozilo kako bi se izbjeglo 
proklizavanje guma. Proizvo đač podešava optere ćenje na dinamo ­
metru s valjcima s dodatnom težinom. Dodatna težina mora biti 
prisutna i za podešavanje optere ćenja i za ispitivanja emisija i potro ­ 
šnje goriva. Uporaba bilo kakvih dodatnih utega mora biti eviden ­
tirana u svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju.  
7.1.1.2. Sobna temperatura  
Atmosferska temperatura u laboratoriju mora biti na zadanoj vrijed ­
nosti od 23° C i ne smije odstupati za više od ± 5 °C tijekom 
ispitivanja, osim ako je druk čije određeno nekim naknadnim ispiti ­
vanjem.  
7.2. Priprema dinamometra s valjcima  
7.2.1. Pode šavanje inercijske mase  
Ekvivalent inercijske mase dinamometra s valjcima postavlja se u 
skladu sa stavkom 2.5.3. ovog Podpriloga. Ako dinamometar s 
valjcima nije u stanju potpuno zadovoljiti inercijske postavke, slje ­
deća veća inercijska postavka primjenjuje se uz maksimalno pove ­ 
ćanje od 10 kg.  
7.2.2. Zagrijavanje dinamometra s valjcima  
Dinamometar s valjcima zagrijava se u skladu s preporukama proiz ­
vođača dinamometra ili po mogu ćnosti tako da se gubici dinamo ­
metra uslijed trenja mogu stabilizirati.  
7.3. Priprema vozila  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Tlak guma na temperaturi kondicioniranja za ispitivanje tipa 1 
postavlja se na najviše 50 posto iznad donje granice raspona tlaka 
guma za odabranu gumu, kako je nazna čio proizvo đač vozila 
(pogledati stavak 4.2.2.3. ovog Podpriloga), i uklju čuje se u sva 
odgovaraju ća izvješća o ispitivanju.  
▼M3 
7.3.2. Ako se odre đivanjem postavki dinamometra ne mogu ispuniti krite ­
riji opisani u stavku 8.1.3. zbog neponovljivih sila, vozilo mora biti 
opremljeno za stanje inercijskog usporavanja. Stanje inercijskog 
usporavanja vozila mora odobriti homologacijsko tijelo, a korištenje 
tog stanja mora se unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
Ako je vozilo opremljeno za stanje inercijskog usporavanja, ono 
mora biti aktivno i tijekom utvr đivanja cestovnog otpora i na 
dinamometru s valjcima.  
_______  
7.3.3. Postavljanje vozila na dinamometar  
Ispitno vozilo postavlja se na dinamometar s valjcima okrenuto 
naprijed i sigurno pri čvršćeno. Ako se upotrebljava dinamometar s 
jednim valjkom, sredina kontaktne površine gume na valjku mora 
biti unutar ± 25 mm ili ± 2 % promjera valjka, ovisno što je manje, 
od vrha valjka.  
Ako se primjenjuje metoda s mjera čem zakretnog momenta, tlak u 
gumama namješta se tako da je dinami čki polumjer unutar 0,5 % 
dinamičkog polumjera r  j izračunanog iz jednadžba u stavku 4.4.3.1. 
pri referentnoj toč ki brzine od 80 km/h. Dinamič ki polumjer na 
dinamometru s valjcima izra čunava se u skladu s postupkom 
opisanim u stavku 4.4.3.1.  
Ako je tako namještena vrijednost izvan raspona definiranog u 
stavku 7.3.1., ne smije se primijeniti metoda s mjera čem zakretnog 
momenta.  
7.3.3.1. [Rezervirano]  
▼B 
7.3.4. Zagrijavanje vozila  
▼M3 
7.3.4.1. Vozilo se zagrijava primjenjivim WLTC-om.  
▼B 
7.3.4.2. Ako se vozilo ve ć zagrijalo, vozi se WLTC faza primijenjena u 
stavku 7.3.4.1. ovog Podpriloga, s najve ćom brzinom.  
7.3.4.3. Alternativni postupak zagrijavanja  
7.3.4.3.1. Na zahtjev proizvo đača vozila i uz suglasnost homologacijskog 
tijela, može se koristiti alternativni postupak zagrijavanja. Odobreni 
alternativni postupak zagrijavanja može se koristiti za vozila u istoj 
porodici po cestovnom otporu i mora ispunjavati zahtjeve navedene 
u stavcima od 7.3.4.3.2. do i uklju čujući 7.3.4.3.5. ovog Podpriloga.  
7.3.4.3.2. odabire se najmanje jedno vozilo koje predstavlja porodicu po 
cestovnom otporu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3. Ciklusna potrošnja energije izra čunana u skladu sa stavkom 5. 
Podpriloga 7. s korigiranim koeficijentima cestovnog otpora f  0a , 
f 1a i f 2a , za alternativni postupak zagrijavanja mora biti jednaka 
ciklusnoj potrošnji energije izra čunanoj s ciljanim koeficijentima 
cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ili veća od nje, za svaku primjenjivu 
fazu.  
Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a izračunavaju se 
prema sljede ćim jednadžbama:  
f 0a ¼ f  0 þ A  d_alt Ä A  d_WLTC  
f 1a ¼ f  1 þ B  d_alt Ä B  d_WLTC  
f 2a ¼ f  2 þ C  d_alt Ä C  d_WLTC  
pri čemu je:  
A d_alt , B d_alt i C  d_alt postavke koeficijenata dinamo ­
metra s valjcima nakon alter ­
nativnog postupka zagrijavanja;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  i C  d_WLTC  postavke dinamometra s valj ­
cima nakon postupka WLTC 
zagrijavanja opisanog u stavku 
7.3.4.1 ovog Podpriloga i 
valjane postavke dinamometra 
s valjcima iz stavka 8. ovog 
Podpriloga.  
7.3.4.3.4. Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a koriste se samo 
u svrhu stavka 7.3.4.3.3. ovog Podpriloga. U druge svrhe, ciljni 
koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 koriste se kao ciljni koefi ­
cijenti cestovnog otpora.  
7.3.4.3.5. Pojedinosti o postupku i njegovoj ekvivalentnosti moraju se predati 
homologacijskom tijelu.  
8. Pode šavanje optere ćenja dinamometra s valjcima  
8.1. Metoda opterećenja dinamometra s valjcima pomo ću metode inercij ­
skog usporavanja  
Ova se metoda primjenjuje kada su utvr đeni koeficijenti cestovnog 
otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
U slučaju porodice po matrici cestovnog otpora, ova se metoda 
primjenjuje kod odre đivanja cestovnog otpora reprezentativnog 
vozila pomo ću metode inercijskog usporavanja opisane u stavku 
4.3. ovog Podpriloga. Ciljane vrijednosti cestovnog otpora su vrijed ­
nosti izračunane pomo ću metode opisane u stavku 5.1. ovog Podpri ­
loga.  
8.1.1. Postavka početnog optere ćenja 
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata, jedinica 
apsorpcije snage dinamometra s valjcima podešava se s nasumi čnim 
početnim koeficijentima, A  d , B d i C  d , sljedeće jednadžbe:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljedeći preporu čeni koeficijenti koriste se za prvu postavku opte ­
rećenja:  
(a) ►M3 A  d = 0,5 x A  t , B d = 0,2 x B  t , C d = C  t ◄ 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
▼M3 
A d = 0,5 x A  t , B d = 0,2 x B  t , C d = C  t 
▼B 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su A  t , B t i 
C t ciljani koeficijenti cestovnog otpora;  
(b) empirijske vrijednosti, poput onih koje se koriste za postavke za 
sličan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom, odgovara ­
juće vrijednosti optere ćenja pri svakoj referentnoj brzini postavljaju 
se na jedinicu za apsorpciju snage dinamometra s valjcima.  
8.1.2. Inercijsko usporavanje  
Ispitivanje inercijskim usporavanjem na dinamometru s valjcima vrši 
se u skladu s postupkom iz stavka 8.1.3.4.1. ili stavka 8.1.3.4.2. 
ovog Podpriloga i ne smije po četi više od 120 sekundi nakon dovr­ 
šetka postupka zagrijavanja. Uzastopna inercijska usporavanja zapo ­ 
činju odmah. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacij ­
skog tijela, vrijeme izme đu postupka zagrijavanja i inercijskog uspo ­
ravanja uz korištenje iterativne metode može se produžiti kako bi se 
osigurale pravilne postavke vozila za inercijsko usporavanje. Proiz ­
vođač mora osigurati homologacijskom tijelu dokaze ako traži 
dodatno vrijeme i dokaz da to ne utje če na parametre za podeša ­
vanje dinamometra s valjcima (npr. rashladno sredstvo i/ili tempera ­
turu ulja, silu na dinamometru).  
8.1.3. Verifikacija  
8.1.3.1. Ciljana vrijednost cestovnog otpora izra čunava se pomo ću ciljanog 
koeficijenta cestovnog otpora, A  t , B  t i C  t , za svaku referentnu 
brzinu, v  j : 
F tj ¼ A  t þ B  t v j þ C  t v 2 
j 
pri čemu je:  
▼M3 
A t , B t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora;  
▼B 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
v j j-ta referentna brzina vozila, km/h.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2. Izmjereni cestovni otpor izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
F mj izmjereni cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara brzini v  j , s. 
8.1.3.3. ►M3 Simulirani cestovni otpor na dinamometru s valjcima izra ču­
nava se u skladu s postupkom iz stavka 4.3.1.4., s iznimkom 
mjerenja u suprotnim smjerovima:  
F s ¼ A  s þ B  s Ü v þ C  s Ü v  2 ◄ 
Simulirani cestovni otpor za svaku referentnu brzinu v  j određuje 
se pomoću sljedeće jednadžbe, koriste ći izračunane vrijednosti A  s , 
B s i C  s : 
F sj ¼ A  s þ B  s Ü v  j þ C  s Ü v  2 
j 
8.1.3.4. Za podešavanje optere ćenja dinamometra mogu će je koristiti dvije 
različite metode. Ako vozilo ubrzava pomo ću dinamometra, koriste 
se metode opisane u stavku 8.1.3.4.1. ovog Podpriloga. Ako vozilo 
ubrzava vlastitim pogonom, koriste se metode opisane u stavcima 
8.1.3.4.1. ilir 8.1.3.4.2 ovog Podpriloga. Minimalno ubrzanje 
pomnoženo s brzinom mora iznositi 6 m  2 /s 3 . Vozila koja ne mogu 
postići vrijednost od 6 m  2 /s 3 moraju se voziti s papu čicom akcele ­
ratora pritisnutom do kraja.  
8.1.3.4.1. Metoda fiksnog rada  
8.1.3.4.1.1. Softver dinamometra provodi ukupno četiri inercijska usporavanja: 
Iz prvog inercijskog usporavanja izra čunavaju se koeficijenti 
postavke dinamometra za drugi prolaz u skladu sa stavkom 8.1.4. 
ovog Podpriloga. Nakon prvog inercijskog usporavanja softver 
izvršava tri dodatna inercijska usporavanja s fiksnim koeficijentima 
postavke dinamometra utvr đenima nakon prvog inercijskog uspora ­
vanja ili s prilago đenim koeficijentima postavke dinamometra u 
skladu sa stavkom 8.1.4. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2. Kona čni koeficijenti postavke dinamometra A, B i C izra čunavaju se 
pomoću sljedećih jednadžbi:  
A ¼ A  t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A  d n Þ 
3 
B ¼ B  t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B  d n Þ 
3 
C ¼ C  t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C  d n Þ 
3 
pri čemu su:  
▼M3 
A t , B t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora;  
▼B 
A sn , B sn i C  sn simulirani koeficijenti cestovnog otpora n-tog 
prolaza;  
A dn , B dn i C  dn simulirani koeficijenti postavke dinamometra n- 
tog prolaza;  
n indeksni broj inercijskog usporavanja uklju čujući 
i prvi stabilizacijski prolaz.  
▼M3 
8.1.3.4.2. Iterativna metoda  
Izračunane sile u specificiranim rasponima brzina moraju biti unutar 
± 10 N nakon regresije sila za dva uzastopna inercijska usporavanja 
metodom najmanjih kvadrata u usporedbi s ciljanim vrijednostima 
ili se provode dodatna inercijska usporavanja nakon namještanja 
postavki optere ćenja dinamometra s valjcima u skladu sa stavkom 
8.1.4. do dobivanja vrijednosti unutar dopuštenih odstupanja.  
▼B 
8.1.4. Podešavanje 
Postavka optere ćenja dinamometra s valjcima podešava se pomo ću 
sljedeće jednadžbe: 
F ä 
dj ¼ F  dj Ä F  j ¼ F  dj Ä F  sj þ F  tj 
¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ð A s þ B  s v j þ C  s v 2 
j Þ þ ð A t þ B  t v j þ C  t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A  t Ä A  s Þ þ ð B d þ B  t Ä B  s Þv j þ ðC d þ C  t Ä C  s Þv 2 
j 
Stoga: 
A ä 
d ¼ A  d þ A  t Ä A  s 
B ä 
d ¼ B  d þ B  t Ä B  s 
C ä 
d ¼ C  d þ C  t Ä C  s 
pri čemu je:  
F dj početna postavka optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;  
F * 
dj podešena vrijednost optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j prilagođ eni cestovni otpor jednak (F  sj - F tj ), N; 
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini 
v j , N; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini 
v j , N; 
A * 
d , B * 
d i C  * 
d su novi koeficijenti postavki dinamometra s 
valjcima.  
▼M3 
8.1.5. A  t , B  t i C  t upotrebljavaju se kao kona čne vrijednosti f  0 , f 1 i f 2 te 
primjenjuju za:  
(a) određivanje smanjenja, stavak 8. Podpriloga 1.;  
(b) određivanje toč aka mijenjanja stupnja prijenosa, Podprilog 2;  
(c) interpolaciju emisija CO  2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3 
Podpriloga 7.;  
(d) izračun rezultata za elektri čna i hibridna elektri čna vozila, stavak 
4. Podpriloga 8.  
▼B 
8.2. Postavljanje optere ćenja dinamometra s valjcima pomo ću metode 
mjerenja zakretnog momenta  
Ova je metoda primjenjiva kada je se otpori vožnje utvr đuju 
pomoću metode mjerenja zakretnog momenta na na čin opisan u 
stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju porodice po matrici cestovnog otpora ova metoda se 
primjenjuje kada se otpori vožnje za predmetno vozilo utvr đuju 
pomoću metode mjerenja zakretnog momenta na na čin definiran u 
stavku 4.4. ovog Podpriloga.  ►M2 Ciljane vrijednosti cestovnog 
otpora su vrijednosti izra čunane pomo ću metode opisane u 
stavku 5.1. ovog Podpriloga. ◄ 
8.2.1. Postavka po četnog optere ćenja 
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata potrebno je 
podesiti apsorpcijsku jedinicu dinamometra proizvoljnim po četnim 
koeficijentima, A  d , B d i C  d , sljedeće jednadžbe: 
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljedeći se koeficijenti preporu čuju za po četnu postavku optere će­
nja: 
(a) A d ¼ 0,5 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
A d ¼ 0,1 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su: 
a t , b t i c t ciljni koeficijenti otpora vožnje: i  
r′ dinamički polumjer gume na dinamometru s valjcima dobiven 
pri 80 km/h, m.; ili  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
(b) Empirijske vrijednosti, poput onih korištenih za postavke za 
sličan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom potrebno je 
na apsorpcijskoj jedinici dinamometra postaviti odgovaraju će opte­
rećenje za svaku referentnu brzinu.  
8.2.2. Mjerenje zakretnog momenta kota ča 
Ispitivanje mjerenjem zakretnog momenta na dinamometru s valj ­
cima provodi se pomo ću postupka definiranog u stavku 4.4.2. ovog 
Podpriloga. Mjera č(i) zakretnog momenta mora(ju) biti identi čni 
onom (onima) korištenom (korištenima) u prethodno izvršenom 
cestovnom ispitivanju.  
8.2.3. Verifikacija  
8.2.3.1. Ciljna krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) odre đuje se 
pomoću jednadžbe iz stavka 4.5.5.2.1. ovog Podpriloga i može se 
zapisati na sljede ći način: 
C ä 
t ¼ a  t þ b  t Ü v  j þ c  t Ü v  2 
j 
8.2.3.2. Simulirana krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) na dinamo ­
metru s valjcima izra čunava se prema metodi opisanoj i mjernoj 
preciznosti navedenoj u  ►M3 stavku 4.4.3.2. ◄ ovog Podpriloga, 
a određivanje krivulje otpora vožnje (zakretnog momenta) na na čin 
opisan u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga s primjenjivim korekcijama 
u skladu sa stavkom 4.5. ovog Podpriloga, sve s iznimkom mjerenja 
u suprotnim smjerovima, što rezultira simuliranom krivuljom otpora 
vožnje: 
C ä 
s ¼ C  0s þ C  1s Ü v  j þ C  2s Ü v  2 
j 
Simulirani otpori vožnje (zakretni moment) moraju biti unutar tole ­
rancije od ± 10 N×r’ od ciljnog otpora kretanju pri svakoj refe ­
rentnoj toč ki brzine, pri čemu je r’ dinami čki polumjer gume (u 
metrima) na dinamometru s valjcima dobiven pri brzini od 80 km/h.  
Ako tolerancija pri bilo kojoj referentnoj brzini ne zadovoljava 
kriterije metode opisane u ovom stavku, primjenjuje se postupak 
za podešavanje postavke optere ćenja dinamometra s valjcima 
opisan u stavku 8.2.3.3. ovog Podpriloga.  
▼M3 
8.2.3.3. Namještanje  
Opterećenje dinamometra s valjcima namješta se primjenom sljede će 
jednadžbe: 
Fä dj ¼ F  dj Ä F ej 
r′ ¼ F  dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ða s þ b  s v j þ c  s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b  t v j þ c  t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a  s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b  s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c  s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
stoga: 
Aä d ¼ A  d þ a t Ä a  s 
r′ 
Bä d ¼ B  d þ b t Ä b  s 
r′ 
Cä d ¼ C  d þ c t Ä c  s 
r′ 
pri čemu je:  
F* dj nova vrijednost optere ćenja dinamometra s 
valjcima, N;  
F ej prilagođ eni cestovni otpor jednak (F  sj -F tj ), Nm; 
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini 
v j , Nm; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , 
Nm; 
A* d , B*  d i C*  d novi koeficijenti postavki dinamometra s valj ­
cima;  
r′ dinami čki polumjer gume na dinamometru s 
valjcima dobiven na 80 km/h, m.  
Stavci 8.2.2. i 8.2.3. ponavljaju se do dobivanja vrijednosti unutar 
dopuštenog odstupanja iz stavka 8.2.3.2.  
▼B 
8.2.3.4. Masa pogonske osovine (ili osovina), specifikacije guma i postavke 
opterećenja dinamometra moraju se uklju čiti u sva bitna izvješ ća o 
ispitivanju ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 8.2.3.2. ovog Podpri ­
loga.  
8.2.4. Pretvorba koeficijenata otpora vožnje u koeficijente cestovnog 
otpora f  0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1. Ako vozilo ne usporava na cesti na ponovljiv na čin i ako stanje 
inercijskog usporavanja u skladu sa stavkom 4.2.1.8.5. nije izve ­
divo, koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra ču­
navaju se prema jednadžbama u stavku 8.2.4.1.1. U svim ostalim 
slučajevima mora se provesti postupak opisan u stavcima od 8.2.4.2. 
do 8.2.4.4.  
▼B 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
pri čemu je:  
c 0 , c 1 , c 2 koeficijenti otpora vožnje odre đeni u skladu sa stavkom 
4.4.4. ovog Podpriloga, Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ; 
r dinami čki polumjer gume vozila s kojom su određ eni 
otpori vožnje, m.  
1,02. orijentacijski koeficijent koji kompenzira gubitke 
pogonskog sklopa.  
8.2.4.1.2. Utvrđ ene vrijednosti koeficijenata f  0 , f 1 , f 2 ne smiju se koristiti za 
postavke dinamometra s valjcima ili za ispitivanje emisija ispušnih 
plinova ili autonomije. Koriste se samo u sljede ćim slučajevima:  
(a) određivanje usporavanja, stavak 8. Podpriloga 1.;  
(b) određivanje toč ke mijenjanja stupnja prijenosa, Podprilog 2;  
(c) interpolacija emisija CO  2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3 
Podpriloga 7.;  
▼M3 
(d) izračun rezultata za elektri čna i hibridna elektri čna vozila, stavak 
4. Podpriloga 8.  
▼B 
8.2.4.2. Nakon podešavanja dinamometra s valjcima u granicama dozvo ­
ljenih tolerancija slijedi postupak podešavanja dinamometra s valj ­
cima ispitivanjem vozila inercijskim usporavanjem, na na čin opisan 
u stavku 4.3.1.3. ovog Podpriloga. Vremena inercijskog usporavanja 
moraju biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
8.2.4.3. Cestovni otpor F  j pri referentnoj brzini v  j , N, odre đuje se prema 
sljedećoj jednadžbi:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
F j cestovni otpor pri referentnoj brzini  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δv = 10 km/h 
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja vozila koje se odnosi na 
brzinu v  j , s. 
8.2.4.4. Koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se 
regresijskom analizom najmanjih kvadrata unutar raspona refe ­
rentnih brzina.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
Podprilog 5. 
Ispitna oprema i kalibracije  
1. Specifikacije i postavke ispitnog ure đaja 
1.1. Specifikacije rashladnog ventilatora  
▼M3 
1.1.1. Prema vozilu mora puhati zra čna struja promjenjive brzine. 
Zadana vrijednost linearne brzine zraka na izlazu puhala mora 
biti jednaka odgovaraju ćoj brzini valjka pri brzinama valjka 
iznad 5 km/h. Linearna brzina zraka na izlazu puhala mora biti 
u granicama ± 5 km/h ili ± 10 % od odgovaraju će brzine valjka, 
ovisno što je ve će. 
▼B 
1.1.2. Navedena brzina zraka odre đuje se kao prosje čna vrijednost više 
mjernih toč aka: 
(a) za ventilatore s pravokutnim izlazima, mjerne su to čke smje­ 
štene u središtu svakog pravokutnika koji dijeli cijeli izlaz 
ventilatora na 9 podru čja (tj. dijeli i horizontalne i vertikalne 
strane ventilatora na 3 jednaka dijela); Središnje se podru čje 
ne mjeri (kako je prikazano na slici A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokutnim izlazom
  
(b) za ventilatore s kružnim izlazima, izlaz je podijeljen u 8 
jednakih podru čja vertikalnim linijama, horizontalnim linijama 
i linijama koje su pod kutom od 45°. Mjerne se to čke nalaze 
na radijalnom središnjem pravcu svakog sektora (22,5°) na 
dvije trećine polumjera izlaza (kao što je prikazano na slici 
A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilator s okruglim izlazom
  
Pri tim mjerenjima ispred ventilatora ne smije biti nikakvog vozila 
ili druge zapreke. Ure đaj za mjerenje linearne brzine zraka nalazi 
se između 0 i 20 cm od izlaza za zrak.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3. Izlaz ventilatora ima sljede će karakteristike:  
(a) Podru čje od najmanje 0,3 m  2 ; i 
(b) Širinu/promjer od najmanje 0,8 metara.  
1.1.4. Polo žaj ventilatora mora biti sljede ći: 
(a) Visina od donjeg ruba do tla: približno 20 cm.  
(b) Udaljenost od čela vozila: otprilike 30 cm.  
▼M3 
(c) Približno na uzdužnoj središnjici vozila.  
1.1.5. Visina i bočni položaj ventilatora te njegova udaljenost od vozila 
mogu se promijeniti na proizvo đačev zahtjev i uz pristanak homo ­
logacijskog tijela.  
Ako navedena specifikacija ventilatora nije prakti čna za posebne 
konstrukcije vozila, na primjer vozila sa straga postavljenim 
motorom ili bo čnim usisnicima zraka, ili se njome ne postiže 
odgovaraju će hlađ enje za reprezentativno simuliranje rada u 
stvarnoj upotrebi, na proizvo đačev zahtjev i uz pristanak homolo ­
gacijskog tijela mogu se promijeniti visina, snaga te uzdužni i 
bočni položaj ventilatora te upotrijebiti dodatni ventilatori, koji 
mogu imati druk čije specifikacije (uklju čujući ventilatore stalne 
brzine).  
1.1.6. U slu čajevima opisanima u stavku 1.1.5. položaj i snaga ventila ­
tora za hla đenje te pojedinosti iz obrazloženja dostavljenog homo ­
logacijskom tijelu unose se u sva relevantna ispitna izvješ ća. U 
svim naknadnim ispitivanjima moraju se upotrijebiti sli čni položaji 
i specifikacije kao u tom obrazloženju kako bi se izbjegle nere ­
prezentativne rashladne karakteristike.  
▼B 
2. Dinamometar s valjcima  
2.1. Op ći zahtjevi  
2.1.1. Dinamometar mora biti u stanju simulirati cestovni otpor s tri 
koeficijenta cestovnog otpora koji se mogu podesiti da oblikuju 
krivulju otpora.  
▼M3 
2.1.2. Dinamometar može imati konfiguraciju s jednostrukim ili 
dvostrukim valjcima. Ako se upotrebljavaju dinamometri s 
dvostrukim valjcima, valjci moraju biti trajno spareni ili prednji 
valjak mora pogoniti, izravno ili neizravno, sve inercijske mase i 
jedinicu za apsorpciju snage.  
▼B 
2.2. Posebni zahtjevi  
Sljedeći posebni zahtjevi se odnose na specifikacije proizvo đača 
dinamometra.  
2.2.1. Zanošenje valjka mora biti manje od 0,25 mm na svim mjerenim 
mjestima.  
2.2.2. Promjer valjka mora biti unutar ± 1,0 mm od navedene nominalne 
vrijednosti na svim mjernim mjestima.  
2.2.3. Dinamometar mora imati sustav za mjerenje vremena za odre đi­
vanje ubrzanja i mjerenja vremena inercijskog usporavanja vozila 
na dinamometru. Taj sustav mjerenja vremena mora imati to čnost 
od najmanje ± 0,001 posto. To se verificira nakon po četne insta ­
lacije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4. Dinamometar mora imati sustav mjerenja brzine s to čnošću od 
najmanje ± 0,080 km/h. To se verificira nakon po četne instalacije.  
2.2.5. Dinamometar mora imati vrijeme odziva (90 % odziva na 
promjenu snage motora) manje od 100 ms s trenutnim ubrzanjima 
od najmanje 3 m/s  2 . To se verificira nakon po četne instalacije i 
nakon ve ćih održavanja.  
2.2.6. Vrijednost bazne inercije dinamometra mora biti deklarirana od 
strane proizvo đača dinamometra i mora biti unutar ± 0,5 % 
svake izmjerene vrijednosti bazne inercije te unutar ± 0,2 % rela ­
tivno prema svakoj aritmeti čkoj srednjoj vrijednosti dobivenom 
dinamičkom derivacijom iz prolaza pri konstantnom ubrzanju, 
usporenju i sili.  
▼M3 
2.2.7. Brzina valjaka mjeri se s u čestalošć u od najmanje 10 Hz.  
2.3. Dodatni posebni zahtjevi za dinamometre s valjcima u 4WD 
načinu rada  
2.3.1. Dinamometrov sustav za upravljanje pogonom na sva četiri kotača 
mora biti konstruiran tako da su tijekom ispitivanja vozila WLTC- 
om ispunjeni zahtjevi u nastavku.  
2.3.1.1. Simulacija cestovnog otpora primjenjuje se tako da se dinamome ­
trom u 4WD na činu rada reproducira isti omjer sila kao pri vožnji 
vozila na glatkoj, suhoj i ravnoj površini ceste.  
▼B 
2.3.1.2. Nakon po četne montaže i nakon ve ćeg održavanja, potrebno je 
zadovoljiti zahtjeve stavka 2.3.1.2.1. ovog Podpriloga te zahtjeve 
bilo iz stavka 2.3.1.2.2. ili stavka 2.3.1.2.3. ovog Podpriloga. 
Razlika u brzini izme đu prednjih i stražnjih valjaka procjenjuje 
se primjenom filtra s pomi čnim prosjekom od 1 sekunde na 
podatke o brzini valjaka minimalnom frekvencijom od 20 Hz.  
2.3.1.2.1. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti 
manja od 0,2 % od udaljenosti prije đene u WLTC ciklusu vožnje. 
Ukupna razlika u prije đenoj udaljenosti tijekom WLTC-a izra ču­
nava se pomo ću apsolutne vrijednosti.  
2.3.1.2.2. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti 
manja od 0,1 m u bilo kojem vremenskom razdoblju trajanja 200 
ms. 
2.3.1.2.3. Razlika u brzini valjaka pri svim brzinama mora biti unutar +/– 
0.16 km/h.  
2.4. Kalibracija dinamometra s valjcima  
▼M3 
2.4.1. Sustav mjerenja sile  
Točnost mjernog pretvara ča sile mora biti najmanje ± 10 N za sve 
izmjerene priraste. To se mora provjeriti nakon po četne instalacije, 
nakon ve ćeg održavanja i unutar 370 dana prije ispitivanja.  
▼B 
2.4.2. Kalibracija dinamometra zbog parazitskog gubitka  
Parazitske otpore dinamometra potrebno je izmjeriti te ažurirati 
ako neka od izmjerenih vrijednosti odstupa od trenutne krivulje 
gubitaka za više od 9,0 N. To se potvr đuje nakon po četne 
montaže, nakon ve ćeg održavanja te unutar 35 dana prije samog 
ispitivanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3. Verifikacija simulacije cestovnog otpora bez vozila  
Rad dinamometra treba provjeriti nakon po četne instalacije obav ­
ljanjem ispitivanja inercijskog usporavanja bez optere ćenja, nakon 
većeg održavanja i unutar 7 dana prije ispitivanja. Aritmeti čki 
prosjek pogreške pri mjerenju sile inercijskog usporavanja mora 
biti manji od 10 N ili 2 posto, ovisno o tome što je već e, na 
svakoj referentnoj toč ki brzine.  
3. Sustav za razrjeđivanje ispušnih plinova  
3.1. Tehni čki zahtjevi sustava  
3.1.1. Pregled 
3.1.1.1. Koristi se sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova. 
Ukupni ispušni sustav vozila mora biti stalno razrije đen okolnim 
zrakom u kontroliranim uvjetima pomo ću uređaja za uzorkovanje 
stalnog volumena. Mogu se koristiti Venturijeva cijev kriti čnog 
protoka (CFV) ili nekoliko Venturijevih cijevi kriti čnog protoka 
postavljenih paralelno, volumetrijska pumpa (PDP), podzvu čna 
Venturijeva cijev (SSV), ili ultrazvu čni mjerač protoka (UFM). 
Mjeri se ukupni obujam mješavine ispušnih plinova i zraka za 
razrjeđivanje te se kontinuirano prikuplja proporcionalni uzorak 
te mješavine za analizu. Koli čine spojeva u ispušnom plinu odre ­ 
đuju se iz koncentracija uzorka, korigiranih za njihov sadržaj zraka 
za razrjeđivanje i ukupni protok tijekom perioda ispitivanja.  
3.1.1.2. Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova sastoji se od spojne 
cijevi, ure đaja za miješanje i tunela za razrje đivanje, ure đaja za 
kondicioniranje zraka za razrje đivanje, usisnog ure đaja i uređaja 
za mjerenje protoka. Sonde za uzorkovanje moraju biti postavljene 
u tunel za razrje đivanje kao što je navedeno u to čkama 4.1., 4.2. i 
4.3. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3. Ure đaj za mije šanje iz stavka 3.1.1.2. ovog Podpriloga mora biti 
komora kao što je ilustrirana na slici A5/3, u kojoj se kombiniraju 
ispušni plinovi vozila i zrak za razrje đivanje kako bi se dobila 
homogena smjesa na mjestu uzorkovanja.  
3.2. Op ći zahtjevi  
3.2.1. Ispušni plinovi vozila moraju se razrijediti dovoljnom koli činom 
zraka iz okoline da se sprije či bilo kakva kondenzacija vode u 
sustavu uzorkovanja i mjerenja pri svim uvjetima koji se mogu 
pojaviti tijekom ispitivanja.  
3.2.2. Mješavina zraka i ispušnih plinova mora biti homogena na to čki 
na kojoj se nalaze sonde za uzorkovanje (vidjeti to čku 3.3.3. ovog 
Podpriloga). Sonde za uzorkovanje izvla če reprezentativni uzorak 
razrijeđenog ispušnog plina.  
3.2.3. Sustav mora omogu ćiti mjerenje ukupnog obujma razrije đenih 
ispušnih plinova.  
3.2.4. Sustav uzorkovanja mora biti nepropustan za plinove. Dizajn 
sustava uzorkovanja s promjenjivim razrje đivanjem i materijala 
koji se koriste u njegovoj konstrukciji mora biti takav da ne 
utječe na koncentraciju bilo kojeg sastojka u razrije đenim ispu ­ 
šnim plinovima. Ako bilo koji dio u sustavu (izmjenjiva č topline, 
ciklonski separator, usisni ure đaj, itd.) mijenja koncentraciju bilo 
kojeg od spojeva ispušnih plinova i sustavna pogreška se ne može 
ispraviti, uzorkovanje za taj spoj provodi se u podru čju ispred tog 
dijela.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje koji su u kontaktu sa sirovim 
ili razrije đenim ispušnim plinovima moraju biti tako konstruirani 
da svode na minimum taloženje ili izmjenu čestične tvari i čestica 
u zraku. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od elektri čno provo­
dljivih materijala koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom 
plinu te moraju biti elektri čki uzemljeni kako bi se sprije čili elek­
trostatički efekti.  
3.2.6. Ako je vozilo koje se ispituje opremljeno ispušnim sustavom koji 
se sastoji od više ispušnih cijevi, povezne cijevi moraju biti 
spojene što je mogu će bliže vozilu, a da ne utje ču negativno na 
njegov rad.  
3.3. Posebni zahtjevi  
3.3.1. Povezanost s ispuhom vozila  
3.3.1.1. Po četak spojne cijevi je izlaz iz ispušne cijevi. Kraj spojne cijevi 
je toč ka uzorkovanja, ili prva to čka razrjeđivanja.  
Za konfiguracije s više ispušnih cijevi u kojima su sve ispušne 
cijevi kombinirane (spojene), po četak spojne cijevi je na poslje ­
dnjem spoju na kojem su spojene sve ispušne cijevi. U tom 
slučaju, cijev izme đu izlaza iz ispušne cijevi i po četak spojne 
cijevi mogu se ili ne moraju izolirati ili grijati.  
3.3.1.2. Povezna cijev izme đu vozila i sustava za razrje đivanje mora biti 
tako konstruirana da minimalizira gubitak topline.  
3.3.1.3. Spojna cijev mora ispunjavati sljede će zahtjeve:  
(a) Ne smije biti dulja od 3,6 m, ili kra ća od 6,1 m ako je 
toplinski izolirana. Unutarnji promjer ne smije biti ve ći od 
105 mm; izolacijski materijali moraju imati debljinu od 
najmanje 25 mm i toplinsku vodljivost koja nije već a od 0,1 
W/m  –1 K –1 na 400°C. Opcionalno, mogu će je zagrijati cijev na 
temperaturu ve ću od temperature rosišta. Može se smatrati da 
je to postignuto ako je cijev zagrijana na 70 °C;  
(b) ne smije prouzro čiti da se stati čki tlak na ispušnoj (ispušnim) 
cijevi (cijevima) vozila koje se ispituje razlikuje za više od ± 
0,75 kPa pri 50 km/h ili više od ± 1,25 kPa tijekom trajanja 
ispitivanja od stati čkih tlakova zabilježenih kad ništa nije 
povezano na ispušne cijevi vozila. Tlak se mjeri u ispušnoj 
cijevi ili u produžetku istog promjera i što je mogu će bliže 
kraju ispušne cijevi. Sustavi za uzorkovanje koji su u stanju 
održavati stati čki tlak unutar ± 0,25 kPa mogu se koristiti ako 
pisani zahtjev proizvo đača upućen homologacijskom tijelu 
argumentira potrebu za manjim dopuštenim odstupanjem;  
(c) Nijedan dio koji povezuje cijevi ne smije biti od materijala 
koji bi mogli utjecati na plinovit ili čvrsti sastav ispušnih 
plinova. Kako bi se izbjeglo stvaranje bilo kakvih čestica od 
elastičnih priklju čaka, elastomeri koji se koriste moraju biti 
toplinski stabilni što je više mogu će i imati minimalnu izlo ­ 
ženost ispušnim plinovima. Preporu čuje se da se ne upotreb ­
ljavaju priklju čci od elastomera za premoš ćivanje veze izme đu 
ispušne cijevi vozila i priklju čne cijevi.  
3.3.2. Kondicioniranje zraka za razrje đivanje  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1. Zrak za razrje đivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih 
plinova u CVS tunelu prolazi kroz medij koji je u stanju smanjiti 
broj čestica najprobojnijih veli čina za filtarski materijal za ≤ 99,95 
posto, ili kroz filtar koji je barem klase H13 iz EN 1822:2009. 
Navedeno predstavlja tehni čke zahtjeve filtra za u činkovito zadr ­ 
žavanje zra čnih čestica (HEPA). Prema potrebi, zrak za razrje đi­
vanje može biti tretiran aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA 
filtar. Preporu čuje se smještanje dodatnog filtra ve ćih čestica prije 
HEPA filtra i iza filtra s aktivnim ugljenom, ako se filtar s 
aktivnim ugljenom koristi.  
3.3.2.2. Na zahtjev proizvo đača vozila, zrak za razrje đivanje može biti 
uzorkovan u skladu s dobrom inženjerskom praksom da bi se 
odredio doprinos tunela razinama pozadinske mase čestica, koji 
zatim može biti oduzet od vrijednosti izmjerenih u razrije đenom 
ispušnom plinu. ►M3 Vidjeti stavak 2.1.3. Podpriloga 6. ◄ 
3.3.3. Tunel za razrje đivanje  
3.3.3.1. Mora se omogu ćiti miješanje ispušnih plinova vozila sa zrakom za 
razrjeđivanje. Pritom je mogu će koristiti ure đaj za miješanje.  
3.3.3.2. Homogenost mješavine u bilo kojem presjeku na lokaciji sonde za 
uzorkovanje ne smije odstupati za više od ± 2 posto od aritmeti ­ 
čkog prosjeka vrijednosti dobivenih za najmanje pet to čaka smje­ 
štenih na jednakim razmacima u promjeru struje plina.  
3.3.3.3. Za uzorkovanje PM i PN emisija, tunel za razrje đivanje:  
(a) sastoji se od ravne cijevi od elektri čki vodljivog materijala 
koji je uzemljen;  
(b) uzrokuje turbulentno strujanje (Reynoldsov broj ≥ 4 000) i 
dovoljno je duga čak da se u njemu zbiva potpuno miješanje 
ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje;  
(c) ima promjer od najmanje 200 mm;  
(d) mož e biti izoliran i/ili grijan.  
3.3.4. Usisni uređaj 
3.3.4.1. Taj uređaj može imati raspon fiksnih brzina tako da osigura dovo ­
ljan protok kako bi se sprije čila kondenzacija vode. Taj se rezultat 
dobija ako je protok:  
(a) dvaput veći od maksimalnog protoka ispušnog plina koji 
proizvode ubrzavanja voznog ciklusa; ili  
(b) dovoljan da osigura da koncentracija CO  2 u vreći za uzorke 
razrijeđenog ispušnog plina bude manja od 3 posto po obujmu 
za benzin i dizel, manja od 2,2 posto za UNP i manja od 1,5 
posto po obujmu za PP/biometan.  
3.3.4.2. Uskla đenost sa zahtjevima iz stavka 3.3.4.1. ovog Podpriloga 
možda ne će biti potrebna ako je CVS sustav dizajniran da inhibira 
kondenzaciju tehnikama, ili kombinacijom tehnika kao što su:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
(a) smanjenje sadržaja vode u zraku za razrje đivanje (odvlaži ­
vanje zraka za razrje đivanje);  
(b) zagrijavanje zraka za razrje đivanje u CVS-u i svih komponenti 
prije mjernog ure đaja za razrije đeni protok ispušnih plinova te, 
opcionalno, sustava za uzorkovanje s vre ćama za uzorke te 
sustava za mjerenje koncentracija u vre ćicama s uzorcima.  
U takvim slu čajevima, odabir brzine protoka kroz CVS za ispiti ­
vanje mora biti opravdan i pokazati da se kondenzacija vode ne 
može dogoditi u bilo kojem trenutku unutar CVS-a, vre će za 
uzorkovanje ili analiti čkog sustava.  
3.3.5. Mjerenje obujma u sustavu primarnog razrje đivanja  
3.3.5.1. Metoda mjerenja ukupnog obujma razrije đenih ispušnih plinova 
primijenjena u ure đaju za uzorkovanje stalnog volumena mora 
biti takva da to mjerenje bude to čno unutar ± 2 posto u svim 
radnim stanjima. Ako ure đaj ne može kompenzirati za varijacije 
u temperaturi mješavine ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje 
na mjernom mjestu, izmjenjiva č topline koristi se za održavanje 
temperature u rasponu ± 6 ° C specificirane radne temperature za 
PDP CVS, ± 11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS i ± 11 °C 
za SSV CVS.  
3.3.5.2. Ako je potrebno, može se upotrijebiti neki oblik zaštite ure đaja za 
mjerenje obujma, npr. ciklonski odvaja č, filtar punog protoka, itd.  
▼M3 
3.3.5.3. Senzor temperature postavlja se neposredno ispred ure đaja za 
mjerenje obujma. Taj senzor temperature mora imati to čnost od 
± 1 °C i vrijeme odziva od 0,1 sekunde na 62 % zadane promjene 
temperature (vrijednost mjerena u silikonskom ulju).  
▼B 
3.3.5.4. Mjerenje razlike tlaka i atmosferskog tlaka provodi se ispred i, ako 
je potrebno, iza ure đaja za mjerenje obujma.  
3.3.5.5. Mjerenja tlaka moraju imati preciznost i to čnost od ± 0,4 kPa 
tijekom ispitivanja. Vidjeti tablicu A5/5.  
3.3.6. Opis preporučenog sustava 
Slika A5/3 je shematski crtež sustava razrje đivanja ispušnih 
plinova koji udovoljava uvjetima iz ovog Podpriloga.  
Preporučuju se sljede ći dijelovi:  
(a) filtar zraka za razrje đivanje, koji se može predgrijati ako je 
potrebno. Taj filtar sastoji se od sljede ćih filtara u nizu: opcio ­
nalno aktivirani filtar s aktivnim ugljenom (ulazna strana) i 
HEPA filtar (izlazna strana). Preporu čuje se smjestiti dodatni 
filtar za krupne čestice prije HEPA filtra i iza filtra s aktivnim 
ugljenom, ako se koristi filtar s aktivnim ugljenom. Svrha je 
filtra s aktivnim ugljenom smanjiti i stabilizirati koncentracije 
ugljikovodika emisija iz okoliša u zraku za razrje đivanje;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
(b) spojna cijev kojom se ispušni plinovi vozila primaju u tunel za 
razrjeđivanje;  
(c) opcionalni izmjenjiva č topline kako je opisano u stavku 
3.3.5.1 ovog Podpriloga. 
(d) uređaj za mije šanje u kojoj se plin i zrak za razrje đivanje 
miješaju homogeno i koji može biti smješten blizu vozila 
tako da duljina prijenosne cijevi bude smanjena na minimum.  
(e) tunel za razrjeđivanje iz kojeg se uzimaju uzorci čestica;  
(f) mož e se koristiti neki oblik zaštite za sustav mjerenja, npr. 
ciklonski odvaja č, filtar punog protoka itd.;  
(g) usisni uređaj s dovoljnim kapacitetom da može primiti ukupni 
obujam razrije đenog ispušnog plina.  
Nije nu žna potpuna sukladnost s tim brojkama. Mogu se upotreb ­
ljavati dodatni sastavni dijelovi poput instrumenata, ventila, sole ­
noida i prekida ča za pružanje dodatnih podataka i usklađ ivanje 
funkcija sustava.  
Slika A5/3  
Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova
  
▼M3 
3.3.6.1. Volumetri čka pumpa (PDP) 
Sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova volumetri ­ 
čkom pumpom (PDP) ispunjava zahtjeve iz ovog Podpriloga dozi ­
ranjem protoka plina kroz pumpu pri stalnoj temperaturi i tlaku. 
Ukupni obujam mjeri se brojanjem okretaja umjerene volume ­
tričke pumpe. Proporcionalni uzorak postiže se uzorkovanjem, 
pri čemu su pumpa, mjera č protoka i ventil za kontrolu protoka 
namješteni na stalnu brzinu protoka.  
_______  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2. Venturijeva cijev kriti čnog protoka (CFV). 
3.3.6.2.1. Korištenje CFV sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih 
plinova temelji se na principima mehanike fluida za kriti čni 
protok. Promjenljiva brzina protoka mješavine plina za razrje đi­
vanje i ispušnog plina održava se kao brzina zvuka koja je izravno 
proporcionalna kvadratnom korijenu temperature plina. Protok se 
kontinuirano prati, izra čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.2.2. Korištenjem dodatne Venturijeve cijevi za uzorkovanje kriti čnog 
protoka osigurava se razmjernost uzoraka uzetih iz tunela za 
razrjeđivanje. Budu ći da su i tlak i temperatura jednaki na dva 
ulaza sapnice, obujam protoka plina odvra ćenog za uzorkovanje 
razmjeran je ukupnome obujmu proizvedene mješavine razrije ­ 
đenog ispušnog plina te su time zadovoljeni zahtjevi ovog Podri ­
loga.  
3.3.6.2.3. CFV cijev za mjerenje mora izmjeriti volumen protoka razrije ­ 
đenog ispušnog plina.  
3.3.6.3. Venturijeva cijev podzvu čnog protoka (CFV). 
3.3.6.3.1. Korištenje SSV sustava (Slika A5/4) za razrje đivanje punog 
protoka ispušnih plinova temelji se na principima mehanike 
protoka. Varijabilna brzina protoka mješavine razrije đenog ispu­ 
šnog plina održava se na podzvu čnoj brzini koja se izra čunava iz 
fizičkih dimenzija podzvu čne Venturijeve cijevi, mjerenja apso ­
lutne temperature (T) i tlaka (P) na ulazu Venturijeve cijevi i 
tlaka u grlu Venturijeve cijevi. Protok se kontinuirano prati, izra ­ 
čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.3.2. SSV mjeri volumen protoka razrije đenog ispušnog plina.  
Slika A5/4  
Shema Venturijeve cijevi podzvu čnog protoka (SSV)
  
3.3.6.4. Ultrazvu čno mjerilo protoka (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mjerenja brzine razrije đenog ispušnog plina u sustavu cijevi 
CVS-a koristi princip ultrazvu čnog otkrivanja protoka pomo ću 
jednog ili više parova ultrazvu čnih odašilja ča/prijemnika monti ­
ranih u cijevi, kao na slici A5/5. Brzina protoka plina odre đuje 
se pomoću razlike u vremenu koje je potrebno da ultrazvu čni 
signal prije đe od odašilja ča do prijamnika u smjeru uz i u 
smjeru niz smjer protoka. Brzina plina spretvara se u standardni 
volumni protok pomo ću kalibracijskog faktora za promjer cijevi s 
korekcijama u stvarnom vremenu za temperaturu razrije đenog 
plina i apsolutni tlak.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2. Dijelovi sustava uklju čuju: 
(a) Usisni uređaj s ugra đenom kontrolom brzine, proto čnim 
ventilom ili nekom drugom metodom za postavke brzine 
protoka CVS-a i za održavanje konstantnog volumnog 
protoka pri standardnim uvjetima;  
(b) UFM; 
(c) Uređaji za mjerenje temperature i tlaka, T i P, koji su potrebni 
za korekciju protoka;  
(d) Opcionalni izmjenjiva č topline za kontrolu temperature razrije ­ 
đenog ispušnog plina na UFM. Ako je ugra đen, izmjenjiva č 
topline mora biti u stanju kontrolirati temperaturu razrije đenog 
ispušnog plina na onu navedenu u stavku 3.3.5.1. ovog 
Podpriloga. Za vrijeme ispitivanja temperatura mješavine 
zraka/ispušnog plina mjerena na to čki neposredno ispred 
usisnog ure đaja mora biti unutar ± 6°C od aritmeti čke 
sredine radne temperature za vrijeme ispitivanja.  
Slika A5/5  
Shema ultrasoni čnog mjera ča protoka (UFM)
  
3.3.6.4.3. Sljede ći uvjeti primjenjuju se na projektiranje i uporabu tipa UFM 
CVS:  
(a) Brzina razrije đenog ispušnog plina mora osigurati Reynoldsov 
broj veći od 4 000 u cilju održavanja dosljednog turbulentnog 
strujanja prije ultrazvu čnog mjera ča protoka;  
(b) Ultrazvu čni mjerač protoka postavlja se u cijev konstantnog 
promjera s duljinom od 10 puta unutarnjeg promjera u 
području ispred i 5 puta promjera u podru čju iza;  
▼M3 
(c) Senzor temperature (T) za razrije đene ispušne plinove 
postavlja se neposredno ispred ultrazvu čnog mjera ča protoka. 
Taj senzor mora imati to čnost od ± 1 °C i vrijeme odziva od 
0,1 sekunde na 62 % dane promjene temperature (vrijednost 
mjerena u silikonskom ulju);  
▼B 
(d) Apsolutni tlak (P) razrije đenog ispušnog plina mjeri se nepo­
sredno prije ultrazvu čnog mjera ča protoka unutar ± 0,3 kPa;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
(e) Ako izmjenjiva č topline nije postavljen ispred ultrazvu čnog 
mjerača protoka, brzina protoka razrije đenog ispuha, korigi ­
rana na standardne uvjete, mora se održavati na konstantnoj 
razini tijekom ispitivanja. To se može posti ći kontrolom 
usisnog ure đaja, proto čnog ventila ili drugih metoda.  
3.4. Kalibriranje CVS sustava  
3.4.1. Op ći zahtjevi  
3.4.1.1. Sustav CVS kalibrira se pomo ću preciznog mjera ča protoka i 
uređaja za ograni čavanje i u intervalima navedenim u tablici 
A5/4. Protok kroz sustav mjeri se na razli čitim očitanjima tlaka 
i kontrolnim parametrima sustava izmjerenima i povezanima s 
protocima. Ure đaj za mjerenje protoka (npr. kalibrirana Venturi ­
jeva cijev, element za laminarno strujanje (LFE), kalibrirani 
turbinski mjera č), mora biti dinamič an i pogodan za velike 
brzine protoka do kojih dolazi kod uzimanja uzorka ispitivanja 
pri stalnom volumenu.  ►M3 Točnost ure đaja mora biti 
certificirana. ◄ 
3.4.1.2. U sljede ćim stavcima opisuju se metode za kalibraciju PDP, CFV, 
SSV i UMF jedinica pomo ću mjerača laminarnog strujanja, što 
daje potrebnu toč nost, uz statisti čku provjeru valjanosti kalibracije.  
3.4.2. Kalibracija volumetrijske pumpe (PDP)  
3.4.2.1. U sljedećem postupku kalibriranja daje se op ći prikaz opreme, 
postavki ispitivanja i razli čiti parametri koji se mjere za utvr ­ 
đivanje brzine protoka CVS pumpe. Svi parametri povezani s 
pumpom mjere se istodobno s povezanim parametrima koji se 
odnose na mjerilo protoka koje je serijski spojeno s pumpom. 
Izračunana brzina protoka (u m  3 min na ulazu pumpe za izmjereni 
apsolutni tlak i temperaturu) nakon toga se dovodi u vezu s kore ­
lacijskom funkcijom koja uklju čuje bitne parametre za pumpu. 
Nakon toga se odre đuje linearna jednadžba odnosa brzine 
protoka i korelacijske funkcije. U slu čaju da CVS ima pogon s 
više različitih brzina, kalibriranje se mora provesti za svaki upotri ­
jebljeni raspon.  
3.4.2.2. Taj postupak kalibriranja temelji se na mjerenju apsolutnih vrijed ­
nosti pumpe i parametara ure đaja za mjerenje protoka koji se 
odnose na brzinu protoka na svakoj toč ki. Sljede ći uvjeti se 
moraju održavati kako bi se osigurala to čnost i pouzdanost 
krivulje kalibriranja:  
3.4.2.2.1. tlakovi pumpe moraju se mjeriti na priklju čcima pumpe umjesto 
na vanjskim cijevima na ulazu i izlazu iz pumpe. Priklju čci za tlak 
koji su postavljeni na gornji i donji središnji dio naglavne plo če 
pogona pumpe izloženi su stvarnim tlakovima u ku ćištu pumpe i 
stoga odražavaju promjene apsolutnih tlakova;  
3.4.2.2.2. Tijekom kalibriranja temperatura se mora održavati ustaljenom. 
Laminarni mjera č strujanja je osjetljiv na oscilacije ulazne 
temperature koje uzrokuju raspršene to čke podataka. Postupne 
promjene od ± 1 °C u temperaturi prihvatljive su dokle god 
nastupaju kroz razdoblje od nekoliko minuta;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3. Na svim spojevima izme đu mjerača protoka i CVS pumpe ne 
smije dolaziti do curenja.  
3.4.2.3. Tijekom ispitivanja ispušnih plinova, izmjereni parametri pumpe 
koriste se za izra čunavanje protoka iz jednadžbe kalibracije.  
3.4.2.4. Slika A5/6 ovog Podpriloga pokazuje primjer postavke kalibracije. 
Dopuštene su promjene, pod uvjetom da ih odobri homologacijsko 
tijelo kao ono koje daje usporedivu to čnost. Ako se upotrebljava 
postava prikazana na slici A5/6., unutar danih granica to čnosti 
moraju se na ći sljedeći podaci:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa  
Temperatura okoline, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Temperatura zraka pri LFE, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa  
Temperatura zraka na ulazu u CVS pumpu, PTI  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Temperatura zraka na izlazu iz CVS pumpe, PTO  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Podtlak na ulazu u CVS pumpu, PPI ± 0.22 kPa 
Vršna vrijednost na izlazu iz CVS pumpe, PPO ± 0.22 kPa  
Okretaji pumpe tijekom razdoblja ispitivanja, n ± 1 min  –1 
proteklo vrijeme za razdoblje (najmanje 250s), t ± 0.1 s  
Slika A5/6  
Konfiguracija kalibracije PDP
  
3.4.2.5. Nakon što je sustav spojen kao što je prikazano na slici A5/6, 
varijabilna prigušnica mora biti postavljena u velikom otvorenom 
položaju i CVS mora raditi 20 minuta prije po četka kalibracije.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1. Ventil za regulaciju protoka mora se postaviti na vrijednost ogra ­
ničenu uvjetima prirasta podtlaka na ulazu pumpe (oko 1 kPa) 
kako bi se dobilo minimalno šest podatkovnih to čaka za ukupno 
kalibriranje. Sustavu mora biti dopušteno da se stabilizira 3 minute 
prije nego se ponovi prikupljanje podataka.  
3.4.2.5.2. Brzina protoka zraka Q  s na svakoj ispitnoj toč ki izračunava se u 
standardnim m  3 /min iz podataka mjera ča protoka korištenjem 
metode koju propisuje proizvo đač. 
3.4.2.5.3. Protok zraka zatim se pretvara u protok pumpe V  0 , u m  3 /okretaju 
pri apsolutnoj temperaturi i tlaku na ulazu u pumpu.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
pri čemu je:  
V 0 je brzina protoka pumpe pri T  p i P p , m  3 /rev; 
Q s je protok zraka na 101.325 kPa i 273.15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p je ulazna temperatura pumpe, Kelvin (K);  
P p je apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa;  
n je brzina pumpe, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Da bi se u obzir uzeo uzajamni utjecaj brzine promjene tlaka na 
pumpi i stupanj gubitka pumpe, izra čunava se korelacijska funk ­
cija x  0 između brzine vrtnje pumpe n, razlike tlakova na ulazu i 
izlazu iz pumpe i apsolutnog tlaka na izlazu iz pumpe, kako 
slijedi:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemu je:  
x 0 je korelacijska funkcija;  
ΔP p je razlika tlaka izme đu ulaza i izlaza iz pumpe, kPa;  
P e apsolutni radni tlak (PPO + P  b ), kPa. 
Za dobivanje jednadžbi kalibriranja upotrebljava se linearna apro ­
ksimacija metodom najmanjih kvadrata na sljede ći način: 
V 0 ¼ D  0 Ä M Ü x  0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
gdje su B i M nagibi, a A i D  0 odsječci pravaca.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6. CVS sustav koji ima višestruke brzine mora se kalibrirati u svakoj 
brzini koju koristi. Krivulje kalibriranja dobivene za raspone 
moraju biti približno usporedne, a vrijednosti odsje čka D  0 
moraju se pove ćavati sa smanjivanjem protoka pumpe.  
3.4.2.7. Vrijednosti izračunane izrazom moraju biti unutar 0,5 % od izmje ­
renih vrijednosti V  0 . Vrijednosti M bit će različite od pumpe do 
pumpe. Kalibracija se izvodi nakon po četne instalacije i nakon 
većih održavanja.  
3.4.3. Kalibracija Venturijeve cijevi s kriti čnim protokom (CFV)  
3.4.3.1. Kalibracija CFV-a temelji se na jednadžbi kriti čnog protoka kroz 
Venturijevu cijev s kriti čnim protokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemu je:  
Q s je protok, m  3 /min;  
K v je koeficijent kalibracije;  
P je apsolutni tlak, kPa;  
T je apsolutna temperatura, Kelvin (K);  
Protok plina je funkcija tlaka i temperature ulaza.  
Postupkom kalibracije opisanim u stavcima 3.4.3.2. do i uklju ču­
jući 3.4.3.3.3.4. ovog Podpriloga utvr đuje se vrijednost koefici ­
jenta kalibracije za izmjerene vrijednosti tlaka, temperature i 
protoka zraka.  
3.4.3.2. ►M3 Potrebna su mjerenja za umjeravanje protoka Venturijeve 
cijevi s kriti čnim protokom, a sljede ći podaci moraju biti unutar 
danih granica preciznosti: ◄ 
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄, 
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa,  
Protok zraka, Q s ± 0.5 posto, 
Podtlak na ulazu u CFV, PPI ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, T  v ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/7 te mora biti 
provjerena propusnost. Bilo kakvo curenje izme đu uređaja za 
mjerenje protoka i Venturijeve cijevi kriti čnog protoka ozbiljno 
će utjecati na to čnost kalibracije i zbog toga se mora sprije čiti. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
Slika A5/7  
Konfiguracija kalibriranja CFV
  
3.4.3.3.1. Regulator protoka mora se postaviti na otvoreni položaj, mora se 
uključiti usisni ure đaj i pustiti da se sustav ustali. Trebalo bi 
sakupiti podatke iz svih instrumenata.  
3.4.3.3.2. Regulator protoka mora se mijenjati i mora se provesti najmanje 
osam očitanja u podru čju kritičnog protoka Venturijeve cijevi.  
3.4.3.3.3. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u 
sljedećim izračunima.  
3.4.3.3.3.1. Brzina protoka zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj toč ki izračunava se iz 
podataka ure đaja za mjerenje protoka korištenjem metode koju 
propisuje proizvo đač. 
Vrijednosti koeficijenta za kalibraciju izra čunavaju se za svaku 
ispitnu toč ku: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemu je:  
Q s brzina protoka, m  3 /min pri 273.15 K (0 °C) i 101.325, kPa;  
T v je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, Kelvin (K);  
P v apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2. K  v prikazuje se kao funkcija tlaka na ulazu Venturijeve cijevi P  v . 
Zbog kriti čnog protoka K  v će imati razmjerno konstantnu vrijed ­
nost. Kako tlak pada (vakuum raste), strujanje u Venturijevoj 
cijevi prestaje biti zagušeno te se K  v smanjuje. Ove vrijednosti 
K v ne koriste se za daljnje izra čune. 
3.4.3.3.3.3. U najmanje osam to čaka u kriti čnom podru čju, treba izra čunati 
aritmetički prosjek K  v i standardno odstupanje.  
3.4.3.3.3.4. Ako standardna devijacija prelazi 0,3 posto aritmeti čke sredine K  v 
moraju se poduzeti korektivne mjere.  
3.4.4. Kalibracija podzvučne Venturijeve cijevi (SSV)  
3.4.4.1. Kalibriranje SSV-a temelji se na jednadžbi protoka kroz 
podzvučnu Venturijevu cijev. Protok plina funkcija je ulaznog 
tlaka i temperature, i pada tlaka izme đu SSV ulaza i otvora.  
3.4.4.2. Analiza podataka  
3.4.4.2.1. Protok zraka Q  ssv izračunava se pri svakom položaju regulatora 
(najmanje 16 položaja), u standardnim m  3 /s, iz podataka ure đaja 
za mjerenje protoka uz pomo ć metode propisane od proizvo đača. 
Koeficijent ispuštanja C  d izračunava se iz podataka umjeravanja za 
svaku postavku pomo ću sljedeće jednadžbe:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p  p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Í 
r 1,426 
p Ä r  1,718 
p Î 
Ü Í 1 
1 Ä r  4 
D Ü r  1,426 
p ÎØ s 
pri čemu je:  
Q SSV je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, u kelvinima 
(K); 
d V promjer SSV otvora, m;  
r p je omjer tlaka SSV otvora prema ulaznom apsolutnom 
statičkom tlaku,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D je omjer promjera SSV otvora, d  V , i unutarnjeg promjera 
usisne cijevi D;  
C d koeficijent ispuštanja SSV-a;  
p p apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.  
Kako bi se odredilo podru čje podzvu čnog protoka, C  d se ispisuje 
kao funkcija Reynoldsove znač ajke Re na SSV otvoru. 
Reynoldsov broj na SSV otvoru izra čunava se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
Re ¼ A  1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
pri čemu je:  
μ ¼ b Ü T  1:5 
S þ T  
A 1 je 25.55152 u SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v promjer SSV otvora, m;  
μ apsolutna ili dinami čka viskoznost plina, kg/ms;  
b je1,458 × 10  6 (empirijska konstanta), kg/ms K  0.5 ; 
S je 110.4 (empirijska konstanta), u kelvinima (K).  
3.4.4.2.2. Budu ći da je Q  SSV ulani podatak za Re jednadžbu, izra čuni 
moraju zapo četi s početnim poga đanjem za Q  SSV ili C  d kalibrirane 
Venturijeve cijevi i ponavljati se dok se  SSV ne uskladi. Metoda 
konvergencije mora biti to čna do najmanje 0.1 posto.  
3.4.4.2.3. Za najmanje šesnaest toč aka u regiji podzvu čnog protoka, izra ču­
nane vrijednosti C  d za dobivenu jednadžbu primjerenu krivulji 
kalibriranja trebaju biti unutar ± 0,5 % od izmjerenog C  d za 
svaku točku kalibriranja.  
3.4.5. Kalibracija ultrasoničnog mjera ča protoka (UFM)  
3.4.5.1. UFM se mora kalibrirati prema odgovaraju ćem referentnom 
mjeraču protoka.  
3.4.5.2. UFM se mora kalibrirati u konfiguraciji CVS-a koja će se upotreb­
ljavati u ispitnoj stanici (razrije đene ispušne cijevi, naprava za 
usisavanje) te se mora provjeriti ima li curenja. Vidi sliku A5/8.  
3.4.5.3. Ako UFM sustav ne uklju čuje izmjenjiva č topline, grija č je 
potrebno montirati tako da djeluje na kalibracijski protok.  
3.4.5.4. Za svaku postavku CVS protoka koja će se koristiti, kalibracija se 
provodi pri temperaturama od sobne temperature do maksimuma 
koji se može posti ći tijekom ispitivanja vozila.  
3.4.5.5. Preporu čeni postupak proizvođača mora biti proveden za kalibra ­
ciju elektronskih dijelova (senzori temperature (T) i tlaka (P)) od 
UFM.  
3.4.5.6. ►M3 Potrebna su mjerenja za umjeravanje protoka ultrazvu čnog 
mjerača protoka, a sljede ći podaci (u slu čaju da se upotrebljava 
element za laminarno strujanje) moraju biti u danim granicama 
točnosti ◄  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄, 
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka kroz (EDP) LFE matricu ± 0.0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
Protok zraka, Q  s ± 0.5 posto, 
Podtlak na ulazu u UFM, P act ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u UFM, T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7. Postupak  
3.4.5.7.1. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/8 te mora biti 
provjerena propusnost. Bilo kakvo curenje izme đu uređaja protoka 
za mjerenje i UFM ozbiljno će utjecati na to čnost kalibracije.  
Slika A5/8  
Konfiguracija kalibracije UFM
  
3.4.5.7.2. Pokre će se usisni ure đaj. Njegova brzina i / ili položaj ventila 
protoka moraju biti prilago đeni kako bi osigurao zadani protok 
za validaciju i stabilizirao sustav. Trebalo bi sakupiti podatke iz 
svih instrumenata.  
3.4.5.7.3. Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, grija č mora raditi da 
poveća temperaturu zraka za kalibraciju, omogu ći joj da se stabi ­
lizira i zabilježi podatke iz svih instrumenata. Temperatura se 
povećava u razumnim koracima sve dok se ne postigne maksi ­
malna očekivana temperatura razrije đenog ispušnog plina tijekom 
ispitivanja emisija.  
3.4.5.7.4. Grija č se nakon toga isklju čuje, a brzina usisnog ure đaja i/ili 
protočni ventil podešava se na sljede ću postavku toka koji će se 
koristiti za ispitivanje emisija vozila, nakon čega se ponavlja slijed 
kalibracije.  
3.4.5.8. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u 
sljedećim izračunima. Brzina protoka zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj 
točki izračunava se iz podataka ure đaja za mjerenje protoka kori ­ 
štenjem metode koju propisuje proizvo đač. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemu je:  
Q s je brzina protoka zraka pri standardnim uvjetima 
(101.325 kPa, 273.15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  je brzina protoka kroz kalibracijski mjera ča protoka 
zraka pri standardnim uvjetima (101.325 kPa, 273.15 
K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v je koeficijent kalibracije.  
Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, K  v mora biti prikazan 
kao funkcija T  act . 
Najveća razlika u K  v ne smije prelaziti 0,3 posto aritmeti čka 
sredina K  v vrijednosti svih mjerenja napravljenih na razli čitim 
temperaturama.  
3.5. Postupak verifikacije sustava  
3.5.1. Op ći zahtjevi  
3.5.1.1. Ukupna točnost sustava CVS uzorkovanja i analiti čkog sustava 
određuje se uvo đenjem poznate mase jednog plinskog spoja 
emisija u sustav dok ga se koristi u normalnim uvjetima ispiti ­
vanja i kasnije analiziranjem i izra čunom plinskih spojeva prema 
jednadžbi Podpriloga 7. Za metodu CFO opisana u stavku 
3.5.1.1.1. ovog Podpriloga i gravimetrijsku metodu opisanu u 
stavku 3.5.1.1.2. ovog Podpriloga se zna da daju dovoljnu to čnost.  
Najveće dopušteno odstupanje izme đu količine uvedenog plina i 
količine mjerenog plina je  ►M3 ± 2 %. ◄ 
3.5.1.1.1. Metoda otvora kriti čnog protoka (CFO)  
CFO metoda mjerenja konstantnog protoka čistoga plina (CO, 
CO  2 , ili C  3 H 8 ) pomoću uređaja s otvorom kriti čnog protoka  
▼M3 
Poznata masa čistog ugljikova monoksida, ugljikova dioksida ili 
propana uvodi se u CVS kroz umjereni otvor kriti čnog protoka. 
Ako je tlak na ulazu dovoljno visok, brzina protoka q, ograni čena 
otvorom kriti čnog protoka, neovisna je o tlaku na izlazu iz otvora 
(kritični protok). CVS se mora upotrebljavati kao u normalnom 
ispitivanju emisija ispušnih plinova i mora se ostaviti dovoljno 
vremena za naknadnu analizu. Plin prikupljen u vre ću za uzorak 
analizira se uobi čajenom opremom (stavak 4.1. ovoga Podpriloga), 
a rezultati se uspore đuju s koncentracijom poznatih uzoraka plina. 
Ako su odstupanja ve ća od 2 %, uzrok neispravnosti mora se 
utvrditi i ispraviti.  
_______  
▼B 
3.5.1.1.2. Gravimetrijska metoda  
Gravimetrijska metoda mjeri koli činu čistog plina (CO, CO  2 , ili 
C 3 H 8 ). 
▼M3 
Masa malog cilindra ispunjenog čistim ugljikovim monoksidom, 
ugljikovim dioksidom ili propanom mora se utvrditi s preciznoš ću 
od ± 0,01 g. CVS mora raditi u normalnim uvjetima za ispitivanje 
ispušnih plinova dok se čisti plin ubrizgava u sustav u vremenu 
koje je dovoljno za naknadnu analizu. Koli čina čistog plina koji će 
se upotrijebiti odre đuje se diferencijalnim vaganjem. Plin priku ­
pljen u vre ćici za uzorkovanje analizira se uobi čajenom opremom 
za analizu ispušnih plinova kako je opisano u stavku 4.1. Rezultati 
se zatim uspore đuju s prethodno izra čunanim koncentracijama. 
Ako su odstupanja ve ća od 2 %, uzrok neispravnosti mora se 
utvrditi i ispraviti.  
_______  
▼B 
4. Oprema za mjerenje emisija  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1. Oprema za mjerenje plinovitih emisija  
4.1.1. Pregled sustava  
4.1.1.1. Za analizu mora biti sakupljen kontinuirano proporcionalan uzorak 
razrijeđenih ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje  
4.1.1.2. Masene plinovite emisije moraju se odrediti iz koncentracija 
proporcionalnog uzorka i ukupnog volumena izmjerenog tijekom 
ispitivanja. Koncentracije uzorka moraju se ispraviti da bi se uzele 
u obzir odgovaraju će koncentracije spoja u zraku za razrje đivanje.  
4.1.2. Zahtjevi za sustav za uzorkovanje  
4.1.2.1. Uzorak razrije đenih ispušnih plinova uzima se iz podru čja ispred 
uređaja za usisavanje.  
▼M3 
S iznimkom stavka 4.1.3.1. (sustav za uzorkovanje ugljikovodika), 
stavka 4.2. (oprema za mjerenje PM-a) i stavka 4.3. (oprema za 
mjerenje PN-a), uzorak razrije đenih ispušnih plinova može se 
uzeti iza ure đaja za kondicioniranje (ako ih ima).  
_______  
▼B 
4.1.2.2. Brzina protoka u vre ćice za uzorke mora se podesiti tako da 
omogućava ulaz volumena zraka za razrje đivanje i razrije đenog 
ispušnog plina u CSV vre ćice koji je dovoljan za mjerenje 
koncentracija i ne prelazi 0,3 % brzine protoka razrije đenih ispu­ 
šnih plinova, osim se ako volumen vre ćice za uzorke ispušnog 
plina ne dodaje integriranom volumenu CVS-a.  
4.1.2.3. Uzorak zraka za razrje đivanje mora se uzeti u blizini ulaza za zrak 
za razrjeđivanje (nakon filtra ako je ugrađ en). 
4.1.2.4. Uzorak zraka za razrje đivanje ne smije biti zaga đen ispušnim 
plinovima iz zone miješanja.  
4.1.2.5. Koli čina zraka za razrje đivanje koja se uzorkuje mora biti uspo ­
rediva onoj koja se koristi za razrije đene ispušne plinove. 
4.1.2.6. Materijali koji se koriste za operacije uzorkovanja moraju biti 
takvi da ne mijenjaju koncentraciju spojeva emisija.  
4.1.2.7. Kako bi se uklonile krute čestice iz uzorka mogu se koristiti filtri.  
4.1.2.8. Svi ventili koji se koriste za usmjeravanje ispušnih plinova moraju 
biti brzo podesivi i brzo djelujuć i. 
4.1.2.9. Brzo-spojni priključci, nepropusni za plin, samo-brtveni na strani 
vreće, mogu se koristiti izme đu trosmjernih ventila i vre ća za 
uzorkovanje. Ostali se sustavi mogu koristiti za odvo đenje 
uzoraka u analizator (npr. trosmjerni zaporni ventili).  
4.1.2.10. Skladištenje uzoraka  
4.1.2.10.1. Uzorci plina moraju se sakupljati u vre ćice za uzorkovanje 
dovoljnog kapaciteta da ne spre čavaju protok uzorka;  
4.1.2.10.2. Materijal vre ćice mora biti takav da ne utje če na sama mjerenja 
niti na kemijski sastav uzoraka plinova više od ± 2 posto nakon 
30 minuta (npr.: laminirani polietilen/poliamidni filmovi ili fluori ­
nirani poli-ugljikovodici.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3. Sustavi uzorkovanja  
4.1.3.1. Sustav uzorkovanja ugljikovodika (grijani plamenoionizacijski 
detektor, HFID) 
4.1.3.1.1. Sustav za uzorkovanje ugljikovodika mora se sastojati od grijane 
sonde za uzorkovanje, cijevi, filtara i crpke. Uzorak treba uzeti 
ispred izmjenjiva ča topline (ako postoji). Sonda za uzorkovanje 
mora biti instalirana na istoj udaljenosti od ulaza ispušnih 
plinova kao i sonda za uzrokovanje čestica, tako da jedna 
drugoj ne prije če uzorkovanje. Mora imati najmanji unutarnji 
promjer od 4 mm.  
4.1.3.1.2. Svi grijani dijelovi moraju se održavati na temperaturi od 190 °C 
± 10°C sustavom grijanja.  
4.1.3.1.3. Aritmeti čka sredina koncentracija mjerenih ugljikovodika se odre ­ 
đuje integracijom podataka sekundu po sekundu podijeljeno traja ­
njem faze ili ispitivanja.  
4.1.3.1.4. Grijana linija za uzorkovanje mora biti opremljena s grijanim 
filtrom F  H čija je efikasnost odvajanja bilo kojih krutih čestica 
veličine ≥0,3 μm iz kontinuirane struje plina 99 %.  
4.1.3.1.5. Vrijeme kašnjenja sustava za uzorkovanje (od sonde do ulaza u 
analizator) ne smije biti već e od četiri sekunde.  
4.1.3.1.6. Treba koristiti plamenoionizacijski detektor s konstantnim 
masenim protokom (izmjenjiva č topline) kako bi se osigurao 
reprezentativni uzorak, osim ako je napravljena kompenzacija 
nejednakog protoka CVS.  
4.1.3.2. Sustav uzorkovanja NO ili NO  2 (gdje je primjenjivo)  
4.1.3.2.1. Kontinuirani protok uzorka razrije đenog ispušnog plina dostavlja 
se analizatoru.  
4.1.3.2.2. Aritmeti čka sredina koncentracija NO i NO  2 se određuje integra ­
cijom podataka sekundu po sekundu podijeljeno trajanjem faze ili 
ispitivanja.  
4.1.3.2.3. Kontinuirano mjerenje NO ili NO  2 mora se koristiti s konstantnim 
protokom (izmjenjiva č topline) sustava kako bi se osigurao repre ­
zentativni uzorak, osim ako se vrše kompenzacije za razli čiti CVS 
volumni protok.  
4.1.4. Analizatori  
4.1.4.1. Op ći uvjeti za analizu plinova  
4.1.4.1.1. Analizatori moraju imati mjerno podru čje kompatibilno sa zahti ­
jevanom preciznoš ću za mjerenje koncentracije spojeva u ispu ­ 
šnom plinu.  
4.1.4.1.2. Ako nije druga čije određeno, pogreške mjerenja ne smiju biti već e 
od ± 2 posto (intrinzi čna greška analizatora) bez obzira na refe ­
rentne vrijednosti za plinova za kalibraciju.  
4.1.4.1.3. Uzorci okolnog zraka moraju se mjeriti istim analizatorom s istim 
rasponom. 
4.1.4.1.4. Ne smije se koristiti nikakav ure đaj za sušenje plina prije anali ­
zatora osim ako je pokazano da nema utjecaja na sadržaj spojeva u 
struji plina.  
4.1.4.2. Analiza uglji čnog monoksida (CO) i uglji čnog dioksida (CO  2 ): 
▼M3 
Analizatori moraju biti nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog 
(NDIR) tipa.  
_______  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3. Analiza ugljikovodika (HC) za sva goriva osim dizelskih  
▼M3 
Analizator mora biti plameno-ionizacijski detektor (FID) umjeren 
propanom izraženim ekvivalentom atoma ugljika (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.4. Analiza ugljikovodika (HC) za dizel gorivo i po želji za druga 
goriva  
▼M3 
Analizator mora biti grijanog plameno-ionizacijskog tipa s detek ­
torom, ventilima, cijevima itd. zagrijanima na 190 °C ± 10 °C. 
Mora biti umjeren propanom izraženim ekvivalentom atoma 
ugljika (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.5. Analiza metana (CH  4 ) 
▼M3 
Analizator mora biti plinski kromatograf u kombinaciji s plameno- 
ionizacijskim detektorom (FID) ili plameno-ionizacijski detektor 
(FID) u kombinaciji sa separatorom nemetana (NMC-FID), 
umjeren metanom ili propanom izraženim ekvivalentom atoma 
ugljika (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.6. Analiza dušikovog oksida (NO  x ) 
▼M3 
Analizatori moraju biti kemiluminiscentnog tipa (CLA) ili nedis ­
perzivni ultraljubi časti s rezonantnom apsorpcijom (NDUV).  
_______  
▼B 
4.1.5. Opisi preporu čenog sustava 
4.1.5.1. Slika A5/9. je shematski prikaz sustava za uzorkovanje emisija 
plina.  
Slika A5/9  
Shema sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih plinova
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2. Primjeri dijelova sustava su navedeni dolje.  
4.1.5.2.1. Dvije sonde za uzorkovanje za kontinuirano uzorkovanje zraka za 
razrjeđivanje i razrije đene mješavine plin/zrak.  
4.1.5.2.2. Filtar za odvajanje krutih čestica iz struja plina uzetih za analizu.  
4.1.5.2.3. Pumpe i upravlja č toka kako bi se osigurao stalan i ujedna čen tok 
uzoraka razrije đenog ispušnog plina i zraka za razrje đivanje koji 
se uzimaju tijekom ispitivanja sondama za uzimanje uzoraka i 
protok uzoraka plina moraju biti takvi da, na kraju svakog ispiti ­
vanja, koli čina uzoraka bude dovoljna za analizu.  
4.1.5.2.4. Brzo-djeluju ći ventili (V) za skretanje postojanog protoka plino ­
vitih uzoraka u vre ćice za uzorkovanje ili u vanjski odušak.  
4.1.5.2.5. Nepropusni brzo djeluju ći spojni elementi izme đu brzo djeluju ćih 
ventila i vre ćica za uzorkovanje Spojnica se mora automatski 
zatvoriti na strani vre ćice za uzorkovanje; Kao alternativa, mogu 
se koristiti druge metode transporta uzoraka u analizator (npr. 
troputne zaporne slavine).  
4.1.5.2.6. Vre će za uzorkovanje razrije đenih ispušnih plinova i zraka za 
razrjeđivanje tijekom ispitivanja.  
4.1.5.2.7. Venturijeva cijev za uzorkovanje kriti čnog protoka za uzimanje 
proporcionalnih uzoraka razrije đenog ispušnog plina (samo za 
CFV-CVS sustave). 
4.1.5.3. Dodatne komponente potrebne za uzimanje uzoraka ugljikovodika 
pomoću plamenoionizacijskog detektora (FID) kao što je prika ­
zano na slici A5/10.  
4.1.5.3.1. Grijana sonda za uzorkovanje u tunelu za razrje đivanje se nalazi u 
istoj vertikalnoj ravnini kao i sonde za uzorkovanje čestica.  
4.1.5.3.2. Grijani filter se nalazi iza to čke uzorkovanja i prije HFID-a.  
4.1.5.3.3. Zagrijani ventili za odabir izme đu spremnika s plinom za kalibri ­
ranje i HFID modula.  
4.1.5.3.4. Na čini integriranja i bilježenja trenuta čnih koncentracija ugljiko ­
vodika,  
4.1.5.3.5. Grijana linije uzorkovanja i grijane komponente iz grijane sonde 
na HFID.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
Slika A5/10  
Komponente potrebne za prikupljanje ugljikovodika pomo ću 
HFID
  
4.2. Oprema za mjerenje PM  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Pregled sustava  
4.2.1.1.1. Jedinica za uzorkovanje čestica mora se sastojati od sonde za 
uzorkovanje (PSP) koja se nalazi u tunelu za razrje đivanje, 
cijevi za prijenos čestica (PTT), drža ča filtra (FH), crpke, regula ­
tora protoka i mjernih jedinica. Pogledajte slike A5/11, A5/12 i 
A5/13.  
4.2.1.1.2. Mogu će je koristiti PCF uređaj za predrazvrstavanje čestica prema 
veličini (npr. ciklonski ili impaktor). U tom slu čaju preporu čuje se 
ugradnja tog sustava ispred nosa ča filtra.  
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za uzorkovanje čestične tvari
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2. Op ći zahtjevi  
4.2.1.2.1. Sonda za uzorkovanje za protok ispitnih plinova za čestičnu tvar 
raspoređuje se u tunelu za razrje đivanje tako da se reprezentativni 
protok plinova za uzorak može uzeti iz homogene smjese zraka/ 
ispušne smjese i to ispred izmjenjiva ča topline (ako ih ima).  
4.2.1.2.2. Protok uzorka čestica mora biti proporcionalan ukupnom 
masenom protoku razrije đenog ispušnog plina u tunelu za razrje ­ 
đivanje s dopuštenim odstupanjem ± 5 od uzorka protoka čestica. 
Verifikacija razmjernosti uzorkovanja čestica obavlja se tijekom 
puštanja u rad sustava i po potrebi od strane homologacijskog 
tijela.  
4.2.1.2.3. Uzorkovani razrijeđeni ispušni plin mora se održavati na tempera ­
turi iznad 20 ° C i ispod 52 ° C u podru čju od 20 cm ispred ili iza 
prednje strane filtra za uzorkovanje ispušnih čestica. Dopušteno je 
grijanje i izolacija komponenti sustava za uzorkovanje čestica 
kako bi se to postiglo.  
U slučaju da se ograni čenje od 52°C prekora či za vrijeme ispiti ­
vanja kada se periodi čne regeneracije ne doga đaju, ili se pove ćava 
protok CVS-a ili se primjenjuje dvostruko razrje đivanje (uz pret ­
postavku da je brzina protoka CVS-a ve ć dovoljna, tako da ne 
uzrokuje kondenzacija unutar CVS-a, vre ća za uzorkovanje ili 
analitičkog sustava).  
4.2.1.2.4. Uzorak čestica mora se sakupljati na jednostrukom filtru postav ­
ljenom unutar drža ča u struji ispušnog plina koji se uzorkuje.  
4.2.1.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od 
ispušne cijevi do drža ča filtra, koji su u kontaktu sa sirovim i 
razrijeđenim ispušnim plinovima, moraju biti tako konstruirani 
da svode na minimum taloženje ili promjenu čestica. Svi dijelovi 
moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala koji ne 
reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elek ­
trički uzemljeni kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.2.1.2.6. Ako nije mogu će nadoknaditi varijacije u brzini protoka, mora 
postojati izmjenjiva č topline i ure đaj za nadziranje temperature 
kako je navedeno u stavcima 3.3.5.1. Ili 3.3.6.4.2. ovog Podpri ­
loga kako bi osigurao da je brzina protoka u sustavu bude 
konstantna i te da brzina uzorkovanja u skladu s tim bude 
razmjerna.  
▼M3 
4.2.1.2.7. Temperature koje su potrebne za mjerenje PM-a moraju se izmje ­
riti s toč nošću od ± 1 °C i vremenom odziva (t  90 – t  10 ) od 
15 sekundi ili manje.  
▼B 
4.2.1.2.8. Protok uzorka iz tunela za razrje đivanje mora se izmjeriti s 
točnošću od ± 2,5 posto od o čitanja ili ± 1,5 posto punog 
opsega, ovisno što je od toga manje.  
Gore navedena točnost protoka uzorka u CVS traktu primjenjiva 
je i u slu čaju dvostrukog razrje đenja. Prema tome, mjerenje i 
kontrola sekundarnog strujanja zraka za razrje đivanje i stope 
razrijeđenosti ispušnog protoka kroz filter moraju imati visoku 
točnost.  
4.2.1.2.9. Svi podatkovni kanali potrebni za mjerenje PM moraju biti prijav ­
ljeni frekvencijom od 1 Hz ili već om Obično oni uklju čuju: ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
(a) Temperatura razrije đenog ispušnog plina na filtru za uzorko­
vanje čestica;  
(b) Brzina protoka kod uzorkovanja;  
(c) Brzina protoka zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se 
koristi sekundarno razrje đivanje);  
(d) Temperatura zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se koristi 
sekundarno razrje đivanje);  
4.2.1.2.10. Za sustave s dvostrukim razrje đivanjem, toč nost razrije đenog ispu­ 
šnog plina prenesenog iz V  ep tunela za razrje đivanje iz stavka 
3.3.2. pod-Aneksa 7 u jednadžbi se ne mjeri izravno, već se 
određuje mjerenjem diferencijalnog protoka.  
Točnost mjera ča protoka za mjerenje i kontrolu dvostruko razrije ­ 
đenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za uzorkovanje 
čestica, a za mjerenje / nadzor zraka za sekundarno razrje đivanje 
mora biti dovoljna, tako da diferencijalni volumen V  ep zadovo­
ljava zahtjeve uzorkovanja vezane uz to čnost i proporcionalno 
uzorkovanje za jedno razrje đivanje.  
U CSV traktu za razrje đivanje, sustavima za mjerenje brzine 
protoka razrije đenog ispušnog plina, sustavu za CSV uzorkovanje 
u vrećice ili sustavima za analizu ne smije do ći do pojave konden ­
zata ispušnog plina. Isti zahtjev primjenjuje se i na sustave s 
dvostrukim razrje đivanjem.  
4.2.1.2.11. Svaki mjerač protoka koji se koristi u sustavu za uzorkovanje i 
dvostruko razrje đivanje mora se podvrgnuti verifikaciji linearnosti 
kako to traži proizvo đač. 
Slika A5/12  
Sustav za uzorkovanje čestične tvari
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
Slika A5/13  
Dvostruki sustav uzorkovanja čestične tvari
  
4.2.1.3. Posebni zahtjevi  
4.2.1.3.1. Sonde za uzorkovanje  
4.2.1.3.1.1. Sonda za uzorkovanje mora klasificirati čestice po veli čini prema 
performansama navedenim u stavku 4.2.1.3.1.4. ovog Podpriloga. 
Preporučuje se da se takvo djelovanje postiže sondom s oštrim 
rubom i otvorom koji je usmjeren ravno prema struji zajedno s 
pred-klasifikatorom (ciklonski, impaktor itd.). Odgovaraju ća sonda 
za uzorkovanje, kakva je prikazana na slici A5/11, može se alter ­
nativno upotrijebiti uz uvjet da ona postiže pred-klasifikaciju 
naznačenu u stavku 4.2.1.3.1.4. Podpriloga.  
4.2.1.3.1.2. Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera tunela 
iza ulaza ispušnih plinova u tunel i mora imati unutarnji promjer 
od najmanje 8 mm.  
Ako se iz jedne sonde izvla či više od jednog uzorka istovremeno, 
protok koji se uzima iz te sonde mora biti podijeljen u jednake 
pod-protoke kako bi se izbjeglo dobivanje pogrešnih rezultata.  
Ako se koriste višestruke sonde, svaka sonda mora biti s oštrim 
rubovima i otvorom usmjerenim u pravcu struje. Sonde moraju 
biti jednoliko raspore đene oko središnje uzdužne osi tunela za 
razrjeđivanje, a razmak me đu sondama mora biti najmanje 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Udaljenost od vrška sonde do drža ča filtra mora biti najmanje pet 
promjera sonde, ali ne smije prelaziti 2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4. Pred-klasifikator (tj. ciklonski, impaktor itd.) mora biti smješten 
ispred sklopa drža ča filtra. za predklasifikator, 50 % granica isklju ­ 
čivanja je pri promjeru čestica od 2.5 μm do 10 μm pri brzini 
volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica (PM). 
Uređaj za predrazvrstavanje mora omogu ćiti da najmanje 99 % 
masene koncentracije čestica veli čine 1 μm koje ulaze u ure đaj 
za predrazvrstavanje (PCF) pro đe kroz izlaz iz tog ure đaja, pri 
brzini volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica.  
4.2.1.3.2. Cijev za prijenos čestica (PTT)  
▼M3 
Svi zakrivljeni dijelovi PTT-a moraju biti glatki i najve ćeg 
mogućeg polumjera.  
_______  
▼B 
4.2.1.3.3. Sekundarno razrje đivanje  
4.2.1.3.3.1. Kao opcija postoji mogu ćnost razrje đivanja uzorka izuzetog iz 
CVS sustava u svrhu mjerenja krutih čestica u drugoj fazi, a 
podložna je sljede ćim zahtjevima:  
4.2.1.3.3.1.1. Zrak za razrjeđivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih 
plinova u CVS tunelu prolazi kroz medij koji je u stanju smanjiti 
čestice u najprobojnijim veli činama čestica materijala filtra za ≥ 
99,95 posto ili kroz filtar koji je najmanje razred H13 iz EN 
1822:2009. Prema izboru, zrak za razrje đivanje može biti tretiran 
aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA filtar. Preporu čuje se 
smjestiti dodatni hrapavi filtar čestica prije HEPA filtra i iza filtra 
s aktivnim ugljenom, ako se isti koristi.  
4.2.1.3.3.1.2. Zrak za sekundarno razrje đivanje treba ubrizgati u PTT što bliže 
izlazu razrije đenog ispušnog plina iz tunela za razrje đivanje.  
4.2.1.3.3.1.3. Vrijeme zadržavanja od to čke sekundarnog razrije đenog ubrizga ­
vanja zraka u lice filtra mora biti najmanje 0,25 sekundi, ali ne 
dulje od 5 sekundi.  
4.2.1.3.3.1.4. Ako je dvostruko razrije đeni uzorak se vra ća na CVS, mjesto 
povratka uzorka mora biti odabrano tako da se ne ometa 
vađenje ostalih uzoraka iz CVS.  
4.2.1.3.4. Pumpa za uzorkovanje i mjera č protoka 
4.2.1.3.4.1. Jedinica za mjerenje uzorka protoka plina sastoji se od pumpi, 
regulatora protoka plina i jedinica za mjerenje protoka.  
4.2.1.3.4.2. Temperatura protoka plina na mjera ču protoka ne može varirati za 
više od ± 3 ° C, osim:  
(a) Kada mjerač protoka uzorka prati u stvarnom vremenu i 
kontrola protoka radi frekvencijom od 1 Hz ili brže;  
(b) Tijekom regeneracije ispitivanja na vozilima opremljenim 
uređajima za post-tretiranje s periodi čnom regeneracijom.  
Ako je promjena volumena protoka kao rezultat preoptere ćenja 
filtra neprihvatljiva, ispitivanje treba obustaviti. Kod ponavljanja, 
protok se mora smanjiti.  
4.2.1.3.5. Filtar i držač filtra  
4.2.1.3.5.1. iza filtra u smjeru strujanja mora se postaviti ventil. Ventil treba 
otvoriti i zatvoriti u roku od 1 sekunde od po četka i kraja ispiti ­
vanja.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2. Pri ispitivanju brzina na površini plinskog filtra podešava se na 
početnu vrijednost u rasponu od 20 cm/s do 105 cm/s. Brzinu je 
potrebno postaviti na po četku ispitivanja kako ne bi prešla vrijed ­
nost od 105 cm/s u trenutku kada sustav za razrje đivanje radi s 
protokom uzorkovanja proporcionalnim brzini protoka CVS-a.  
4.2.1.3.5.3. Potrebni su filtri od staklene vune presvu čeni fluorougljikom ili 
fluorouglji čni membranski filtri.  
Svi filtri moraju imati 0,3 μm DOP (dioktilftalata) ili PAO (polial ­
faolefina) CS 68649-12-7 ili CS 68037-01-4 u činkovitosti priku ­
pljanja od najmanje 99 posto pri brzini plina na površini filtra od 
najmanje 5,33 cm/s, izmjerenoj u skladu s jednim od sljede ćih 
standarda:  
(a) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD- 
282 Metoda 102,8: prodiranje maglice DOP-a kroz aerosolni 
filtar;  
(b) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD- 
282 Metoda 502.1.1: DOP-Penetracija dima spremnika gas- 
maski;  
(c) Institut za znanost okoliša i tehnologiju, IEST-RP-CC021: 
Ispitivanje medija HEPA i ULPA filtra.  
4.2.1.3.5.4. Sklop držač a filtra mora biti tako konstruiran da tok bude ravno ­
mjerno raspodijeljen preko površine filtra na kojoj se stvara mrlja. 
Filtar mora biti okruglog presjeka radne površine od najmanje 
1 075 mm  2 . 
4.2.2. Komora (ili prostorija) za vaganje i specifikacije analiti čke vage 
4.2.2.1. Uvjeti komore (ili sobe) za vaganje  
(a) Temperatura komore (ili prostorije) za vaganje u kojoj se filtri 
čestica kondicioniraju i mjere mora se održavati unutar 22 °C 
± 2 °C (22 °C ± 1 °C ako je mogu će) za cijelo vrijeme 
kondicioniranja i mjerenja.  
(b) Vla žnost se održava na to čki rosišta od 10,5 °C i relativnoj 
vlažnosti od 45 % ± 8 %.  
(c) Ograni čena odstupanja od specifikacija za temperaturu i vlagu 
komore (ili prostorije) za vaganje dozvoljena su uz uvjet da 
njihovo ukupno trajanje ne prelazi 30 minuta u bilo kojem 
periodu kondicioniranja filtra.  
(d) Razine onečišćujućih tvari okoline u okolini komore za 
vaganje (ili prostorije) koji bi se spustile na filtre čestica 
uzorkovanja tijekom njihove stabilizacije mora se svesti na 
minimum.  
(e) Za vrijeme operacije vaganja nisu dozvoljena nikakva odstu ­
panja od navedenih uvjeta.  
▼M3 
4.2.2.2. Linearni odziv analiti čke vage  
Analitička vaga za odre đivanje mase filtara mora ispunjavati krite ­
rije za verifikaciju linearnosti iz tablice A5/1 uz primjenu linearne 
regresije. To podrazumijeva preciznost od najmanje ± 2 μg i 
razlučivost od najmanje 1 μg (1 znamenka = 1 μg). Moraju se 
ispitati najmanje 4 jednako udaljena referentna utega. Nulta vrijed ­
nost mora biti unutar ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
Tablica A5/1  
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Mjerni sustav  Odsje čak a0 Nagib a1 Standardna pogre ška 
procjene Koeficijent deter ­
minacije r  2 
Vaganje čestične tvari  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01 ≤ 1 % maks. ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3. Uklanjanje u činaka stati čkog elektriciteta  
Efekti stati čkog elektriciteta moraju se poništiti. Postupak se 
obavlja uzemljenjem vage tako da se stavi na antistati čku 
podlogu i neutralizacijom filtra za čestice prije vaganja korište ­
njem polonijskog neutralizatora ili ure đaja sličnog djelovanja. 
Alternativno, svo đenje djelovanja stati čkog elektriciteta na nulu 
može se posti ći izjednačavanjem stati čkog naboja.  
4.2.2.4. Ispravljanje uzgona  
Težine referentnog filtra i filtra za uzorkovanje moraju se korigi ­
rati zbog njihovog uzgona u zraku. Korekcija za uzgon je funkcija 
gustoće filtra za uzorkovanje, gusto će zraka i gusto će kalibracijske 
mase vage te ne vrijedi za uzgon same čestične tvari.  
Ako gusto ća materijala filtra nije poznata, koriste se sljede će 
gustoće: 
(a) Filtar od staklenih vlakana presvu čen teflonom: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) PTFE membranski filtar: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) Membranski filtar presvu čen teflonom sa nosivim prstenom od 
poli(4-metilpentena): 920 kg/m  3 . 
Za kalibracijske utege od nehrđ ajućeg čelika, koristi se gusto ća od 
8 000 kg/m  3 . Ako je materijal kalibracijskog utega razli čit, 
njegova gusto ća mora biti poznata i korištena. Treba slijediti 
Međunarodnu preporuku OIML R111-1 izdanje 2004(E) (ili jeda ­
nako) iz Me đunarodne organizacije za zakonsko mjeriteljstvo o 
kalibriranju utega.  
Koristi se sljedeća jednadžba:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä  ρ a 
ρ w 
1 Ä  ρ a 
ρ f ! 
pri čemu je:  
Pe f korigirana masa uzorka čestica, mg;  
Pe uncorr  nekorigirana masa uzorka čestica, mg  
ρ a gustoća zraka, kg/m  3 
ρ w gustoća kalibracijskog utega vage, kg/m  3 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f gustoća filtra za uzorkovanje čestica, kg/m  3 
Gustoća zraka ρ a izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
ρ a ¼ p b Ü M  mix 
R Ü T  a 
p b ukupni atmosferski tlak, kPa  
T a temperatura zraka u okolini vage, u kelvinima (K);  
M mix je molarna masa zraka u uravnoteženom okruženju, 28,836 
g mol  –1 ; 
R je molarna plinska konstanta, 8.3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Oprema za mjerenje PM  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Pregled sustava  
4.3.1.1.1. Sustav uzorkovanja čestica sastoji se od sonde ili mjesta uzorko ­
vanja za uzimanje uzorka iz homogeno mješovitog toka u sustavu 
razrjeđivanja, odvaja ča hlapljivih čestica (VPR) ispred broja ča 
čestica (PNC) i odgovaraju će prijenosne cijevi. Vidi sliku A5/14.  
4.3.1.1.2. Preporu čuje se da se postavi pred-klasifikator čestica po veli čini 
(PCF) (npr. ciklonski, impaktor itd.) ispred ulaza u VPR. 50 % 
predrazvrstanih čestica mora imati promjer izme đu 2.5 μm i 10 
μm pri brzini volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih 
čestica. PCF mora omogu ćiti da najmanje 99 posto masene 
koncentracije 1 μm čestica koje ulaze u PCF pro đe kroz izlaz iz 
PCF-a s volumnim protokom odabranim za uzorkovanje čestica.  
Sonda za uzorkovanje djeluje kao odgovaraju ći uređaj za klasifi ­
kaciju veli čine, kao što je prikazano na slici A5/11, i prihvatljiva 
je alternativa upotrebi PCF-a.  
4.3.1.2. Op ći zahtjevi  
4.3.1.2.1. To čka uzimanja uzoraka mora se smjestiti unutar sustava za razrje ­ 
đivanje. U slu čaju da se koristi dvostruki sustav razrje đivanja, 
točka uzorkovanja čestica mora se nalaziti u sustavu primarnog 
razrjeđivanja.  
4.3.1.2.1.1. Vrh sonde za uzorkovanje ili PSP i PTT, zajedno čine sustav 
prijenosa čestica (PTS). Sustav za prijenos čestica (PTS) provodi 
uzorak iz tunela za razrje đivanje do ulaza u VPR. Sustav za 
prijenos čestica mora zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera 
tunela iza ulaza ispušnih plinova, i mora biti orijentirana 
suprotno toku plina u tunelu sa svojom osi na vrhu paralelno 
s osi tunela za razrje đivanje.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
(b) Sonda za uzorkovanje mora biti ispred bilo kojeg ure đaja za 
kondicioniranje (npr. izmjenjiva ča topline);  
(c) Sonda za uzorkovanje mora biti smješten unutar tunela za 
razrjeđivanje, tako da se uzorak uzima iz homogene smjese 
razrijeđenih/ispušnih plinova.  
4.3.1.2.1.2. Uzorak plina izvu čen kroz sustav za prijenos čestica (PTS) mora 
zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) U slučaju da se koristi sustav za razrje đivanje punog protoka, 
protok mora imati Reynoldsov broj (Re) manji od 1 700;  
(b) U slučaju da se koristi dvostruki sustav razrje đivanja, protok 
mora imati Reynoldsov broj manji od 1 700 u PTT-u, tj. iza 
sonde ili toč ke za uzorkovanje;  
(c) Vrijeme je zadržavanja u sustavu za prijenos čestica ≤ 3 
sekunde. 
4.3.1.2.1.3. Bilo koja druga konfiguracija sustava za prijenos čestica (PTS) za 
koju se može predo čiti ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm 
smatra se prihvatljivom.  
4.3.1.2.1.4. Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrije đeni uzorak od VPR-a do 
ulaza u broja č čestica (PNC) mora imati sljede ća svojstva: 
(a) Unutarnji promjer ≥ 4mm; 
(b) Vrijeme zadržavanja protoka uzorka plina kroz izlaznu cijev je 
≤ 0,8 sekundi. 
4.3.1.2.1.5. Bilo koja druga konfiguracija izlazne cijevi (OT) za koju se može 
predočiti ekvivalentno prodiranje čestica pri 30 nm smatra se 
prihvatljivom.  
4.3.1.2.2. VPR mora uklju čivati uređaje za razrje đivanje uzorka i za odva ­
janje hlapljivih čestica.  
4.3.1.2.3. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od 
ispušne cijevi do broja ča čestica (PNC), koji su u dodiru sa 
sirovim i razrije đenim ispušnim plinom, moraju biti konstruirani 
tako da smanje taloženje čestica na najmanju mjeru. Svi dijelovi 
moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala koji ne 
reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elek ­
trički uzemljeni kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.3.1.2.4. Sustav za uzorkovanje čestica mora uklju čivati dobru praksu 
skupljanja aerosola, koja uklju čuje izbjegavanje oštrih lukova i 
naglih promjena presjeka, upotrebljava glatke unutarnje površine 
i smanjuje na minimum dužinu linije za uzorkovanje. Postupne 
promjene presjeka su dozvoljene.  
4.3.1.3. Posebni zahtjevi  
4.3.1.3.1. Uzorak čestica ne smije prolaziti kroz crpku prije prolaza kroz 
brojač čestica (PNC). 
4.3.1.3.2. Preporu čuje se pred-klasifikator čestica po veličini. 
4.3.1.3.3. Jedinica za pretkondicioniranje uzorka mora:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
(a) Biti u mogu ćnosti razrijediti uzorak u jednom ili više stup ­
njeva da se dobije koncentracija broja čestica ispod gornjeg 
praga broja ča čestica (PNC) u na činu rada brojanja pojedi ­
načne čestice i temperature plina ispod 35 °C na ulazu u 
brojač čestica (PNC);  
(b) Uklju čiti inicijalni grijani stupanj za razrje đivanje koji daje na 
izlazu uzorak temperature ≥ 150 °C i ≤ 350 °C ± 10 °C, te 
razrjeđuje najmanje s faktorom razrje đenja 10;  
(c) Regulira grijane faze na stalne nazivne radne temperature 
unutar raspona od ≥ 150 °C i ≤ 400 °C ± 10 °C; 
(d) Ukazati jesu li ili nisu zagrijavani stupnjevi na svojim to čnim 
radnim temperaturama.  
(e) Biti dizajniran tako da se postigne solidna efikasnost penetra ­
cije čestica od najmanje 70 posto za čestice od 100 nm 
promjera elektri čne mobilnosti;  
(f) Postići faktor smanjenja koncentracije čestica f  r (d i ) za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 30 nm i 50 nm, koji nije viši 
od 30 % odnosno 20 %, i nije ve ći od 5 % od onoga za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 100 nm, za VPR u cjelini.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj veli čini 
čestica f  r (d i ) izračunava se primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za 
čestice promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za 
čestice promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 
100 nm). 
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Aritmetički prosjek smanjenja koncentracije čestica u danoj 
postavci razrje đivanja  f r izračunava se primjenom sljede će 
jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f  r ð50 nmÞ þ f  r ð100 nmÞ 
3 
Preporučuje se da se VPR kalibrira i provjerava kao 
kompletna jedinica.  
(g) Biti projektiran u skladu s dobrom inženjerskom praksom 
kako bi se osiguralo da su faktori redukcije koncentracije 
čestica stabilni tijekom ispitivanja;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
(h) Također postizati > 99,0 posto isparavanja 30 nm tetrakontan ­
skih (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) čestica, uz koncentraciju na ulazu ≥ 
10 000 po cm  3 , pomoću zagrijavanja i smanjenja parcijalnog 
tlaka u tetrakontanu.  
4.3.1.3.4. Brojač čestica mora:  
(a) Raditi u radnom stanju punog protoka;  
(b) Imati preciznost brojanja ± 10 % u podru čju od 1 po cm  3 do 
gornjeg praga broja ča čestica u na činu rada brojanja pojedi ­
načnih čestica prema odgovaraju ćem sljedivom standardu. 
Kod mjerenja koncentracija ispod 100 po cm  3 s izračunanim 
prosjekom kroz produženi period uzorkovanja može se zahti ­
jevati da se dokaže to čnost broja ča čestica PNC s velikom 
dozom statisti čke pouzdanosti;  
(c) Imati rezoluciju od najmanje 0,1 čestica po cm  3 u koncentra ­
cijama ispod 100 po cm  3 ; 
(d) Imati linearni odgovor na koncentracije broja čestica na cjelo ­
kupnom mjerenju raspon u na činu rada brojanja pojedina čnih 
čestica;  
(e) Imati učestalost dojave podataka jednaku ili već u od frekven­
cije od 0,5 Hz;  
(f) Imati odzivno vrijeme t  90 preko cijelog mjernog podru čja 
koncentracija manji od 5 sekundi;  
(g) Uklju čivati funkciju korigiranja koincidencije do najviše 10 % 
korekcija, a može iskoristiti interni faktor kalibriranja, kako je 
određeno u stavku 5.7.1.3. ovog Podpriloga, ali ne će koristiti 
nijedan drugi algoritam za korekciju ili definiranje u činkovi­
tosti brojanja;  
(h) Imati učinkovitost brojanja čestica za razli čite veličine čestica 
prema podacima u tablici A5/2.  
Tablica A5/2  
Učinkovitost brojanja PNC-a  
Veličina čestica promjer elek ­
trične mobilnosti (nm)  Učinkov itost brojanja brojač a 
čestica (u postotcima)  
23 ± 1 50 ± 12 
41 ± 1 > 90 
4.3.1.3.5. Ako brojač čestica (PNC) koristi radnu teku ćinu, ona se mora 
mijenjati onoliko često koliko je propisao proizvo đač instrumenta.  
4.3.1.3.6. Ukoliko se ne održavaju na poznatoj konstantnoj razini na mjestu 
na kojem se kontrolira protok kroz PNC, tlak i / ili temperatura na 
ulazu u PNC mjere se u svrhu korigiranja mjerenja koncentracije 
broja čestica u standardnim uvjetima.  
4.3.1.3.7. Zbroj vremena zadržavanja u PTS-u, VPR-u i OT-u plus vrijeme 
odziva t  90 brojača čestica ne smije biti ve ći od 20 sekundi.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4. Opis preporu čenog sustava 
Sljedeći stavak sadrži preporu čeni praksu za mjerenje PN Me đu­
tim, sustavi koji zadovoljavaju specifikaciju izvedbe u to čkama 
4.3.1.2. i 4.3.1.3. ovog Podpriloga su prihvatljivi.  
Slika A5/14  
Preporučeni sustav za uzorkovanje čestica
  
4.3.1.4.1. Opis sustava za uzorkovanje  
4.3.1.4.1.1. Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od vrha sonde za 
uzorkovanje ili to čke za uzorkovanje čestica u sustavu razrje điva­
nja, PTT-a, PCF-a i VPR-a, ispred PNC jedinice.  
4.3.1.4.1.2. VPR uključuje uređaje za razrje đenje uzorka (razrje đivači čestica 
broja čestica: PND  1 i PND  2 ) i isparavanja čestica (cijev za ispa ­
ravanje, ET).  
4.3.1.4.1.3. Sonda za uzorkovanje čestica iz ispitnog protoka plina postavlja se 
unutar trakta za razrje đivanje tako da uzima reprezentativan 
uzorak protoka plina iz homogene mješavine zraka i ispušnih 
plinova.  
5. Kalibracijski intervali i postupci  
5,1. Razmaci kalibriranja  
Tablica A5/3  
Intervali kalibracije instrumenata  
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
Linearizacija (kalibracija) analiza ­
tora plina  Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto od očitane vrijednosti  
Srednji raspon Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto 
CO NDIR:CO  2 /H 2 O interferen ­
cija Mjeseč no -1 do 3 ppm 
Provjera NO  x konvertera  Mjeseč no > 95 posto 
Provjera prekida ča CH  4 godišnje 98 posto etana  
Odgovor FID CH  4 godišnje Vidi stavak 5.4.3. ovog Podpri­
loga ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
FID protok zraka/goriva  Kod ve ćeg održ avanja Prema proizvo đaču instrumenta  
Laserski infracrveni spektrometri 
(modulirani infracrveni analizatori 
visoke rezolucije uskog raspona): 
Provjera interferencije  godišnje ili kod ve ćeg održava­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
QCL godišnje ili kod većeg održava­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Metode GC Vidi stavak 7.2. ovog Podpri­
loga Vidi stavak 7.2. ovog Podpriloga  
LC metode  godišnje ili kod većeg održava­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Fotoakustika godišnje ili kod većeg održava­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Linearnost mikrogramske vage  godišnje ili kod ve ćeg održava­
nja Vidi stavak 4.2.2.2. ovog Podpri ­
loga 
PNC (broja č broja č estica)  Vidi stavak 5.7.1.1. ovog 
Podpriloga Vidi stavak 5.7.1.3. ovog Podpri ­
loga 
VPR (odvaja č hlapljivih č estica)  Vidi stavak 5.7.2.1. ovog 
Podpriloga Vidi stavak 5.7.2. ovog Podpri ­
loga 
Tablica A5/4  
Intervali kalibriranja za uređaj za uzorkovanje stalnog volumena (CVS)  
CVS Interval Kriterij  
Protok CVS Nakon remonta  ± 2 posto 
Razrijeđeni protok godišnje ± 2 posto 
Temperaturni senzori  godišnje ± 1 °C 
Senzori pritiska  godišnje ± 0,4 kPa 
Provjera injekcije  Tjedno  ± 2 posto 
Tablica A5/5  
Intervali kalibracije podataka o okolišu  
Klima  Interval  Kriterij  
Temperatura  godišnje ± 1 °C 
Rosa vlage  godišnje ± 5 posto RH 
Tlak u okolini  godišnje ± 0,4 kPa 
Rashladni ventilator  Nakon remonta  u skladu sa stavkom 1.1.1. ovog 
Podpriloga 
5.2. Postupci kalibracije analizatora  
5.2.1. Svaki analizator mora se kalibrirati kako je navedeno od strane 
proizvođača ili barem onoliko često koliko je navedeno u tablici 
A5/3.  
5.2.2. Svako normalno korišteno radno podru čje mora biti linearizirano 
prema sljede ćem postupku:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1. Krivulja linearizacije analizatora odre đuje se s najmanje pet toč aka 
linearizacije raspore đenih koliko god je ravnomjerno mogu će. 
Normalna koncentracija u odnosu na najvišu koncentraciju plina 
za kalibraciju mora biti više od 80 posto pune skale.  
5.2.2.2. Zahtijevana koncentracija plina za kalibriranje može se dobiti 
pomoću razdjelnika plina, koji razrje đuje pročišćenim N  2 ili proči­ 
šćenim sinteti čkim zrakom.  
5.2.2.3. Krivulja kalibracije izra čunava se metodom najmanjih kvadrata. 
Ako je rezultiraju ći polinomni stupanj ve ći od tri, broj toč aka 
kalibracije mora biti barem jednak tom polinomnom stupnju 
uvećanom za 2.  
5.2.2.4. Krivulja kalibriranja ne smije se razlikovati za više od 2 % od 
nazivne vrijednosti svakoga plina za kalibriranje.  
5.2.2.5. Je li praćenje linearizacije ispravno provedeno može se provjeriti 
iz krivulje linearizacije i to čaka linearizacije. Moraju se nazna čiti 
različiti karakteristi čni parametri analizatora, posebno:  
(a) Analizator i dio plina;  
(b) autonomija;  
(c) Datum linearizacije.  
5.2.2.6. Ako se homologacijsko tijelo uvjeri da alternativne tehnologije 
(npr. računala, elektronski kontrolirani prekidač raspona, itd) 
daju jednaku toč nost, mogu se koristiti te alternative.  
5,3. Postupak potvrđivanja namještanja na nulu i verifikacija kalibri ­
ranja analizatora  
5.3.1. Svaki se uobi čajeno korišteni radni raspon treba provjeriti prije 
svake analize u skladu s to čkama 5.3.1.1. i 5.3.1.2. ovog Podpri ­
loga 
▼M3 
5.3.1.1. Umjeravanje se provjerava upotrebom nultog plina i umjernog 
plina u skladu sa stavkom 2.14.2.3. Podpriloga 6.  
5.3.1.2. Nakon ispitivanja nulti plin i isti umjerni plin upotrebljavaju se za 
ponovne provjere u skladu sa stavkom 2.14.2.4. Podpriloga 6.  
▼B 
5,4. Postupak provjere odziva ugljikovodika FID  
5.4.1. Optimalizacija odziva detektora  
Plamenoionizacijski detektor (FID) mora se podešavati kako je 
naveo proizvo đač instrumenta. Propan u zraku koristi se u 
najčešćem radnom rasponu.  
5.4.2. Kalibracija analizatora ugljikovodika (HC)  
5.4.2.1. Analizator se kalibrira korištenjem propana u zraku i proč išćenog 
sintetičkog zraka.  
5.4.2.2. Utvrđ uje se kalibracijska krivulja kao što je opisano u stavku 
5.2.2. ovog Podpriloga.  
5.4.3. Faktori odziva razli čitih ugljikovodika i preporu čene grani čne 
vrijednosti  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1. Faktor odziva R  f za određene vrste ugljikovodika omjer je FID C  1 
očitanja i koncentracije plina u cilindru, izražen u ppm C  1 . 
Koncentracija ispitnoga plina mora biti na razini koja daje reakciju 
od oko 80 % punog raspona otklona, za radni raspon. Koncentra ­
cija mora biti poznata do to čnosti od ± 2 % s obzirom na gravi ­
metrijski standard iskazan obujmom. Osim toga, cilindar plina 
mora se pretkondicionirati 24 sata na temperaturi izme đu 20 i 
30 °C.  
5.4.3.2. Odzivni se faktori odre đuju pri uvo đenju analizatora u upotrebu i 
nakon ve ćih servisnih intervala. Plinovi koje bi trebalo koristiti za 
ispitivanje i preporu čeni odzivni faktori su:  
Propilen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R  f< 1,10  
Toluen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R  f< 1,10  
Te se vrijednosti odnose na R  f odzivni faktor (Rf) 1,00 za propan i 
pročišćeni zrak.  
5.5. Postupak ispitivanja u činkovitosti konvertera NO  x 
5.5.1. Pomo ću ispitnog postava prikazanog na slici A5/15 i postupka 
opisanog u nastavku, ozonatorom se ispituje u činkovitost pretvor ­
nika za pretvorbu NO  2 u NO na sljede ći način: 
5.5.1.1. Analizator se mora kalibriratii u naj češćem radnom podru čju 
prema specifikacijama proizvo đača pomoću nultog plina i plina 
za kalibriranje ( čiji je sadržaj NO oko 80 % radnog podru čja, a 
koncentracija NO  2 u plinskoj mješavini mora biti manja od 5 % 
koncentracije NO). NOx analizator mora biti u NO nač inu rada, 
tako kalibracijski plin ne prolazi kroz pretvara č Nazna čena 
koncentracija mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispi­
tivanju.  
5.5.1.2. Preko T-spojnice toku plina za kalibriranje neprekidno se dodaje 
kisik ili sinteti čki zrak, sve dok se ne postigne prikazana koncen ­
tracija koja je oko 10 % manja od koncentracije za kalibriranje 
navedene u stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga. Nazna čena koncen ­
tracija (c) mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitiva ­
nju. Ozonator je tijekom cijelog procesa isklju čen. 
5.5.1.3. Ozonator se tada uklju či tako da proizvede dovoljno ozona kako 
bi se koncentracija NO smanjila na 20 % (najmanja vrijednost 
10 %) koncentracije pri kalibriranju navedene u stavku 5.5.1.1. 
gore. Nazna čena koncentracija (d) mora biti uklju čena u sva rele ­
vantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.4. Analizator NO  x nakon toga se prebacuje na na čin rada NO  x , pri 
čemu mješavina plinova (koja se sastoji od NO, NO  2 , O 2 i 2 ) sada 
prolazi kroz pretvara č. Naznačena koncentracija (a) mora biti 
uključena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.5. Ozonator se sada isklju čuje. Mješavina plinova opisana u stavku 
5.5.1.2. ovog Podpriloga mora pro ći kroz pretvara č u detektor. 
Naznačena koncentracija (b) mora biti uklju čena u sva relevantna 
izvješć a o ispitivanju.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
Slika A5/15  
Konfiguracija ispitivanja učinkovitosti konvertera  x
 
5.5.1.6. S isklju čenim ozonatorom protok kisika ili nultog zraka je isto 
zatvoren. O čitanje NO  2 analizatora tada ne smije biti više od 
5 % iznad vrijednosti dane u stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga.  
5.5.1.7. Postotak u činkovitosti NO  x pretvarača može se izra čunati koncen ­
tracijama a, b, c i d odre đenima u stavcima 5.5.1.2. do i uklju ču­
jući 5.5.1.5. ovog Podpriloga pomo ću sljedeće jednadžbe:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
▼M3 
Učinkovitost pretvara ča ne smije biti manja od 95 %. U činkovitost 
pretvarača ispituje se s u čestalošć u definiranom u tablici A5/3.  
_______  
▼B 
5.6. Kalibracija mikrogramske vage  
▼M3 
Umjeravanje mikrogramske vage za vaganje filtra za uzorkovanje 
čestica mora biti sljedivo do nacionalnog i me đunarodnog etalona. 
Vaga mora biti u skladu sa zahtjevima u pogledu linearnosti koji 
su navedeni u stavku 4.2.2.2. Instrumenti za verifikaciju linear ­
nosti umjeravaju se barem svakih 12 mjeseci ili nakon bilo kakvih 
popravaka ili promjena sustava što mogu utjecati na umjerenost.  
_______  
▼B 
5.7. Kalibracija i provjera sustava za uzorkovanje čestica  
Primjer metoda kalibracije/dokazivanja valjanosti je dostupan na 
adresi:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1. Kalibracija PNC-a  
5.7.1.1. Homologacijsko tijelo mora osigurati postojanje certifikata kalibri ­
ranja za broja č čestica (PNC) kojim se dokazuje sukladnost sa 
standardom kojem se može u ći u trag unutar razdoblja od 13 
mjeseci prije ispitivanja. Izme đu kalibriranje potrebno je ili nadzi ­
rati učinkovitost broja ča čestica ili svakih 6 mjeseci zamijeniti 
uložak broja ča čestica. Pogledajte slike A5/16 i A5/17. U činkovi­
tost broja ča čestica može se nadzirati usporedbom s referentnim 
brojačem čestica ili s bar dva druga broja ča čestica. Ako PNC 
izmjeri koncentraciju broja čestica unutar ± 10 % od aritmeti čke 
sredine koncentracija dobivenih od referentnog PNC-a, ili grupe 
od dva ili više PNC-a, PNC se smatra pouzdanim. U suprotnom je 
potrebno izvršiti održavanje PNC-a. Ako se PNC uspore đuje s dva 
ili više drugih broja ča, dopušteno je koristiti referentno vozilo koje 
radi uzastopce u razli čitim ispitnim ćelijama s vlastitim PNC-om.  
Slika A5/16  
Nominalni godi šnji slijed PNC-a
  
Slika A5/17  
Produženi godišnji slijed PNC-a (u sluč aju da se potpuna kalibracija PNC odgodi)
  
5.7.1.2. Brojač čestica (PNC) mora tako đer biti ponovo kalibriran i mora 
biti izdan novi certifikat nakon svakog već eg održavanja.  
5.7.1.3. Kalibriranje mora biti sljedivo do državnog ili me đunarodnog 
etalona za metodu kalibriranja usporedbom o čitanja kalibriranog 
PNC-a s o čitanjima:  
(a) kalibriranog elektrometra aerosola kada istodobno uzorkuju 
elektrostati čki klasificirane čestice za kalibriranje; ili,  
(b) drugog PNC-a koji je izravno kalibriran gore opisanom meto ­
dom.  
5.7.1.3.1. U stavku 5.7.1.3. (a) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja kori ­ 
štenjem najmanje šest standardnih koncentracija ravnomjerno 
raspoređenih koliko god je to mogu će kroz mjerno podru čje 
brojača čestica (PNC).  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. U stavku 5.7.1.3. (b) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja kori ­ 
štenjem najmanje šest standardnih koncentracija iz mjernog 
područja brojača čestica (PNC). Najmanje tri to čke moraju biti 
na koncentracijama ispod 1000 po cm  3 , a ostale koncentracije 
moraju biti linearno raspore đene izme đu 1000 po cm  3 i maksi­
muma mjernog podru čja brojača čestica (PNC) kada on radi u 
načinu rada brojanja pojedine čestice.  
5.7.1.3.3. U stavcima 5.7.1.3.(a) i 5.7.1.3.(b) ovog Podpriloga odabrane 
točke obuhva ćaju nazivnu nultu koncentraciju koja se dobiva 
priključivanjem HEPA filtra razreda najmanje H13 prema EN 
1822:2008, ili istovrijednog u činka, na ulaz svakog instrumenta. 
Bez faktora kalibriranja koji je primijenjen na kalibrirani broja č 
čestica (PNC), izmjerene koncentracije moraju biti unutar ± 10 
posto standardne koncentracije za svaku koncentraciju, s 
izuzetkom nulte to čke, u protivnom se kalibrirani broja č čestica 
mora odbaciti. Izra čunava se i bilježi gradijent linearne regresije 
najmanjih kvadrata dvaju nizova podataka. Faktor kalibriranja 
jednak odgovaraju ćem gradijentu primjenjuje se na broja č 
čestica (PNC) koji se kalibrira. Linearnost odziva izra čunava se 
kao kvadrat Pearsonovog koeficijenta korelacije umnožaka (r) 
dvaju nizova podataka i mora biti jednak ili ve ći od 0,97. Kod 
izračunavanja gradijenta i r  2 linearna regresija mora biti usmjerena 
kroz ishodište (nulta koncentracija na oba instrumenta).  
5.7.1.4. Kalibriranje mora tako đer uključivati provjeru, u skladu sa zahtje ­
vima iz stavka 4.3.1.3.4. toč ke (h) ovog Podpriloga, otkrivanja 
učinkovitosti PNC-a s česticama promjera elektri čne mobilnosti 
23 nm. Provjera u činkovitosti brojanja s č esticama od 41 nm ne 
zahtijeva se.  
5.7.2. Kalibracija/validacija VPR-a  
5.7.2.1. Kalibriranje faktora umanjenja koncentracije čestica za VPR kroz 
cijelo podešavano podru čje razrjeđenja pri fiksnim nazivnim 
radnim temperaturama mora se zahtijevati kod nove jedinice i 
nakon ve ćeg održavanja. Zahtjev za periodi čnu validaciju faktora 
smanjenja koncentracije čestica za VPR-a ograni čen je na provjeru 
pri jednoj postavi, onoj koja se obi čno koristi za mjerenje kod 
vozila opremljenih filtrom za čestice. Homologacijsko tijelo mora 
osigurati postojanje potvrde o kalibraciji ili validaciji za VPR u 
roku od 6 mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR uklju čuje 
alarme za pra ćenje temperature, dopušta se 13-mjese čno razdoblje 
validacije.  
Preporučuje se da se VPR kalibrira i validira kao kompletna jedi ­
nica.  
VPR mora biti provjeren za faktor redukcije koncentracije čestica 
s krutim česticama promjera elektri čne mobilnosti 30 nm, 50 nm i 
100 nm. Faktori redukcije koncentracije čestica f  r (d) za čestice 
promjera elektri čne mobilnosti 30 nm i 50 nm, ne smiju biti 
veći od 30 posto odnosno 20 posto, i nije manji od 5 posto od 
onoga za čestice promjera elektri čne mobilnosti 100 nm. Za 
potrebe provjere valjanosti, aritmeti čka srednja vrijednost faktora 
redukcije koncentracije čestica mora biti unutar ± 10 posto od 
aritmetičkog prosje čnog faktora smanjenja  f r koncentracija 
čestica utvr đenog primarnom kalibracijom VPR-a.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2. Ispitni aerosol za ta mjerenja moraju biti čestice promjera elek ­
trične mobilnosti 30, 50 i 100 nm i minimalna koncentracija 5 000 
čestica po cm  3 na ulazu u VPR. Kao opcija, poludisperzija aero ­
sola sa srednjim promjerom elektri čne mobilnosti od 50 nm može 
se koristiti za provjeru valjanosti. Ispitivani aerosol mora biti 
termički stabilan na radnoj temperaturi VPR-a. Koncentracija 
broja čestica mjeri se u podru čju ispred i iza komponenata.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj monodisperzivnoj 
veličini čestica f  r (d i ) izračunava se primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za čestice 
promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za čestice 
promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 100 
nm). 
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Faktor aritmeti čkog prosjeka smanjenja koncentracije čestica u 
svakoj postavci razrje đivanja  f r izračunava se primjenom sljede će 
jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f  r ð50nmÞ þ f  r ð100nmÞ 
3 
Ako se koristi poludisperzija 50 nm aerosola za validaciju, faktor 
aritmetičke redukcije prosje čne koncentracije čestica  f v na 
postavki redukcije koja se koristi za provjeru valjanosti izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
f v ¼ N in 
N out 
pri čemu je:  
N in koncentracija broja č estica u podru čju ispred;  
N out koncentracija broja č estica u izlaznoj struji;  
5.7.2.3. VPR mora dokazati odvajanje ve će od 99 % čestica tetrakontana 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) za promjer elektri čne mobilnosti najmanje 30 
nm kod ulazne koncentracije ≥ 10 000 cm  3 , kada radi kod svoje 
minimalne postave razrje đenja i na radnoj temperaturi koju je 
preporučio proizvo đač. 
5.7.3. Postupci provjere PN sustava za mjerenje  
▼M3 
Jednom na mjesec izmjerena vrijednost protoka kroz broja č čestica 
mora biti unutar 5 % nazivnog protoka broja ča čestica ako se 
provjera obavlja umjerenim mjera čem protoka.  
_______  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8. To čnost uređaja za miješanje  
U slučaju da je plinski razdjelnik se koristi za obavljanje kalibri ­
ranja kako je definirano u stavku 5.2. ovog Podpriloga, to čnost 
uređaja za miješanje mora biti takav da se koncentracije razrije ­ 
đenih plinova za kalibriranje mogu odrediti u granicama od ± 2 
posto. Krivulja kalibriranja mora se verificirati provjerom sredine 
raspona kao što je opisano u stavku 5.3. ovog Podpriloga. Kali ­
bracija plina s koncentracijom ispod 50 posto raspona analizatora 
mora biti unutar 2 posto njegove ovjerene koncentracije.  
6. Referentni plinovi  
6.1. Čisti plinovi  
▼M3 
6.1.1. Sve vrijednosti u ppm zna če volume-ppm (vpm)  
▼B 
6.1.2. Sljede ći čisti plinovi moraju biti na raspolaganju, ako je potrebno, 
za kalibriranje i rad:  
▼M3 
6.1.2.1. Dušik: 
Čistoća: ≤ 1 ppm C 1 , ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤0,1 ppm N  2 O, ≤0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Sinteti čki zrak:  
Čistoća: ≤1 ppm C  1 , ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO, 
≤0,1 ppm NO  2 ; obujamski udio kisika izme đu 18 i 21 %;  
▼B 
6.1.2.3. kisik: 
Čistoća: > 99.5 posto vol. O  2 ; 
6.1.2.4. Vodik (i smjesa koja sadrži helij ili dušik):  
Čistoća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; sadržaj vodika je izme đu 
39 i 41 posto volumenski;  
6.1.2.5. Uglji čni monoksid:  
Minimalna čistoća 99,5 posto; 
6.1.2.6. propan:  
Minimalna čistoća 99,5 posto.  
▼M3 
6.2. Umjerni plinovi  
Stvarna koncentracija umjernog plina mora biti unutar ± 1 % 
navedene vrijednosti ili kako je navedeno u nastavku i mora biti 
sljediva do nacionalnih ili me đunarodnih normi.  
Mješavine plinova koji imaju sljede će sastave moraju biti 
dostupne sa specifikacijama plina u teku ćem stanju u skladu sa 
stavcima 6.1.2.1. ili 6.1.2.2.:  
(a) C  3 H 8 u sintetskom zraku (vidjeti stavak 6.1.2.2.);  
(b) CO u dušiku; 
(c) CO  2 u dušiku; 
(d) CH  4 u sintetičkom zraku;  
(e) NO u dušiku (koli čina NO  2 sadržana u tom umjernom plinu 
ne smije prelaziti 5 % udjela NO).  
_______  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
Podprilog 6. 
Postupci i uvjeti za ispitivanje tipa 1.  
1. Opis ispitivanjâ  
1.1. Za određivanje emisije plinovitih spojeva, čestične tvari, broja 
čestica, masene emisije CO  2 , potrošnje goriva, potrošnje elektri čne 
energije i autonomije na elektri čni pogon u primjenjivom ispitnom 
ciklusu WLTP-a koristi se ispitivanje tipa 1.  
1.1.1. Ispitivanja se provode u skladu s metodom opisanom u stavku 2. 
ovog Podpriloga ili stavku 3. Podpriloga 8. za potpuno elektri čna 
vozila, hibridna elektri čna vozila i hibridna vozila s gorivnim 
ćelijama s komprimiranim vodikom. Ispušni plinovi, čestična 
tvar i čestice moraju se uzorkovati i analizirati po propisanim 
metodama.  
1.2. Broj ispitivanja odre đuje se prema dijagramu toka na slici A6/1. 
Granična vrijednost je maksimalna dopuštena vrijednost za odgo ­
varajuće kriterijske emisije kako je navedeno u Prilogu I. Uredbe 
(EZ) br. 715/2007.  
1.2.1. Dijagram toka na slici A6/1 primjenjuje se samo na cijele primje ­
njive ispitne cikluse WLTP-a, a ne na pojedine faze.  
1.2.2. Ispitni rezultati su vrijednosti nakon primjene korekcije za ciljanu 
brzinu, korekcije na temelju promjene energije REESS-a, korek ­
cije Ki, korekcije ATCT i faktora pogoršanja.  
1.2.3. Odre đivanje ukupnih ciklusnih vrijednosti  
1.2.3.1. Ako se za vrijeme bilo kojeg ispitivanja prije đe dopuštena granica 
za kriterijske emisije, vozilo se odbija.  
1.2.3.2. Ovisno o tipu vozila, proizvo đač mora kao primjenjive deklarirati 
ukupne ciklusne vrijednosti masene emisije CO  2 , potrošnje elek ­
trične energije, potrošnje goriva NOVC-FCHV-ova, autonomije 
potpuno elektri čnog vozila i autonomije na isklju čivo elektri čni 
pogon u skladu s tablicom A6/1.  
1.2.3.3. Deklarirana vrijednost potrošnje elektri čne energije za OVC-HEV- 
ove u radnom stanju s baterijskim pogonom ne određ uje se prema 
slici A6/1. Smatra se homologacijskom vrijednoš ću ako je dekla ­
rirana vrijednost CO  2 prihvaćena kao homologacijska vrijednost. 
Ako to nije slu čaj, kao homologacijska vrijednost uzima se izmje ­
rena vrijednost potrošnje elektri čne energije.  
1.2.3.4. Ako su nakon prvog ispitivanja ispunjeni svi kriteriji iz prvog 
retka primjenjive tablice A6/2, sve vrijednosti koje je deklarirao 
proizvođač moraju se prihvatiti kao homologacijske vrijednosti. 
Ako nije ispunjen bilo koji kriterij iz prvog retka primjenjive 
tablice A6/2, mora se provesti drugo ispitivanje s istim vozilom.  
1.2.3.5. Nakon drugog ispitivanja izra čunava se aritmeti čka sredina rezul ­
tata tih dvaju ispitivanja. Ako aritmeti čke sredine ispunjavaju sve 
kriterije iz drugog retka važe će tablice A6/2, sve vrijednosti koje 
je deklarirao proizvo đač moraju se prihvatiti kao homologacijske 
vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji kriterij iz drugog retka 
primjenjive tablice A6/2, mora se provesti tre će ispitivanje s 
istim vozilom.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6. Nakon tre ćeg ispitivanja izra čunava se aritmeti čka sredina rezul ­
tata tih triju ispitivanja. Za sve parametre koji ispunjavaju odgo ­
varajuće kriterije iz tre ćeg retka primjenjive tablice A6/2 kao 
homologacijska vrijednost uzima se deklarirana vrijednost. Za 
sve parametre koji ne ispunjavaju odgovaraju će kriterije iz 
trećeg retka primjenjive tablice A6/2 kao homologacijska vrijed ­
nost uzima se aritmeti čka sredina.  
1.2.3.7. Ako bilo koji kriterij iz primjenjive tablice A6/2 nije ispunjen 
nakon prvog ili drugog ispitivanja, na zahtjev proizvo đača i uz 
odobrenje homologacijskog tijela, vrijednosti se mogu ponovno 
deklarirati kao više vrijednosti emisija ili potrošnje ili kao niže 
vrijednosti autonomije na elektri čni pogon kako bi se smanjio 
potreban broj ispitivanja za homologaciju.  
1.2.3.8. Odre đivanje prihvatljive vrijednosti dCO2  1 , dCO2  2 i dCO2  3 
1.2.3.8.1. Uz zahtjev iz stavka 1.2.3.8.2, sljede će se vrijednosti dCO2  1 , 
dCO2  2 i dCO2  3 upotrebljavaju u vezi s kriterijima za broj ispiti ­
vanja u tablici A6/2:  
dCO2  1 = 0,990 
dCO2  2 = 0,995 
dCO2  3 = 1,000 
1.2.3.8.2. Ako se ispitivanje na baterijski pogon tipa 1. za OVC-HEV-ove 
sastoji od najmanje dva primjenjiva ispitna ciklusa WLTP-a, a 
dCO2x je ispod 1,0, vrijednost dCO2x zamjenjuje se s 1,0.  
1.2.3.9. Ako je kao homologacijska vrijednost uzet ispitni rezultat ili 
prosjek ispitnih rezultata, za potrebe daljnjih izra čuna taj se 
rezultat naziva „deklarirana vrijednost”.  
Tablica A6/1  
Primjenjiva pravila za proizvo đačeve deklarirane vrijednosti (ukupne ciklusne vrijednosti)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km) Gorivne ćelije (FC ) 
(kg/100 km) Potrošnja elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km) Auto nomija na 
isključivo elektri čni 
pogon (AER)/Auto ­
nomija potpuno 
električnog vozila 
(PER) (  3 ) 
(km) 
Vozila ispitana u skladu s 
Podprilogom 6 (potpuno 
MUI)  M CO2 
stavak 3. 
Podpriloga 7. — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC  CS 
stavak 4.2.1.2.1. 
Podpriloga 8. — —  
NOVC-HEV  M  CO2,CS  
stavak 4.1.1. 
Podpriloga 8. — —  —  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km) Gorivne ćelije (FC ) 
(kg/100 km) Potrošnja elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km) Auto nomija na 
isključivo elektri čni 
pogon (AER)/Auto ­
nomija potpuno 
električnog vozila 
(PER) (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV CD M  CO2,CD  
stavak 4.1.2. — EC  AC,CD  
stavak 4.3.1. 
Podpriloga 8.  AER 
stavak 4.4.1.1. 
Podpriloga 8. 
CS M  CO2,CS  
Podprilog 8. 
stavak 4.1.1. 
Podpriloga 8.  — —  —  
PEV —  —  EC  WLTC  
stavak 4.3.4.2. 
Podpriloga 8. PER  WLTC  
stavak 4.4.2. 
Podpriloga 8.  
( 1 ) Deklarirana vrijednost je vrijednost na koju su primijenjene potrebne korekcije (npr. Ki, ATCT i faktor pogoršanja). 
( 2 ) Zaokruživanje xxx,xx. 
( 3 ) Zaokruživanje xxx,x.  
Slika A6/1  
Dijagram toka za broj ispitivanja tipa 1.
  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
Tablica A6/2  
Kriteriji za broj ispitivanja  
Za potpuno MUI vozila, NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove ispi­
tivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Ispitivanje  Parametar za ocjenu  Kriterijske emisije  M  CO2 
1. redak prvo rezultati prvog ispitivanja  ≤ regulatorna grani čna 
vrijednost × 0,9 ≤ deklarirana vrijed­
nost × dCO2  1 
2. redak drugo aritmeti čka sredina rezultata 
prvog i drugog ispitivanja  ≤ regulatorna grani čna 
vrijednost × 1,0 ( 1 ) ≤ deklarirana vrijed­
nost × dCO2  2 
3. redak tre će aritmeti čka sredina rezultata 
triju ispitivanja  ≤ regulatorna grani čna 
vrijednost × 1,0 ( 1 ) ≤ deklarirana vrijed­
nost × dCO2  3 
( 1 ) Svaki ispitni rezultat mora biti u skladu s regulatornom granič nom vrijednosti.  
Za OVC-HEV-ove ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon  
Ispitivanje  Parametar za ocjenu  Kriterijske emisije  M  CO2,CD  AER 
1. redak prvo rezultati prvog ispitiva ­
nja ≤ regulatorna 
granična vrijednost 
× 0,9 ( 1 ) ≤ deklarirana 
vrijednost × dCO2  1 ≥ deklarirana 
vrijednost × 1,0  
2. redak  drugo aritmeti čka sredina 
rezultata prvog i drugog 
ispitivanja  ≤ regulatorna 
granična vrijednost 
× 1,0 ( 2 ) ≤ deklarirana 
vrijednost × dCO2  2 ≥ deklarirana 
vrijednost × 1,0  
3. redak tre će aritmeti čka sredina 
rezultata triju ispitiva­
nja ≤ regulatorna 
granična vrijednost 
× 1,0 ( 2 ) ≤ deklarirana 
vrijednost × dCO2  3 ≥ deklarirana 
vrijednost × 1,0  
( 1 ) Vrijednost „0,9” zamjenjuje se s „1,0” za ispitivanja na baterijski pogon (CD) tipa 1. za OVC-HEV-ove samo ako 
se ispitivanje na baterijski pogon sastoji od dva ili više primjenjivih WLTC-a. 
( 2 ) Svaki ispitni rezultat mora biti u skladu s regulatornom granič nom vrijednosti.  
Za PEV-ove  
Ispitivanje Parametar za ocjenu  Potrošnja elektri čne 
energije  PER 
1. redak prvo rezultati prvog ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost 
× 1,0  ≥ deklarirana vrijed­
nost × 1,0  
2. redak drugo aritmeti čka sredina rezultata 
prvog i drugog ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost 
× 1,0 ≥ deklarirana vrijed­
nost × 1,0 
3. redak tre će aritmeti čka sredina rezultata 
triju ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost 
× 1,0 ≥ deklarirana vrijed­
nost × 1,0 
Za NOVC-FCHV-ove  
Ispitivanje  Parametar za ocjenu  FC  CS 
1. redak prvo rezultati prvog ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost × 
1,0 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Ispitivanje  Parametar za ocjenu  FC  CS 
2. redak drugo aritmeti čka sredina rezultata prvog i drugog 
ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost × 
1,0 
3. redak tre će aritmeti čka sredina rezultata triju ispitivanja  ≤ deklarirana vrijednost × 
1,0 
1.2.4. Odre đivanje vrijednosti specifičnih za faze  
1.2.4.1. Vrijednosti CO  2 specifične za faze  
1.2.4.1.1. Nakon prihva ćanja ukupne ciklusne deklarirane vrijednosti masene 
emisije CO  2 , aritmeti čka sredina ispitnih rezultata specifi čnih za 
faze u g/km množi se s faktorom prilagodbe CO2_AF kako bi se 
kompenzirala razlika izme đu deklarirane vrijednosti i ispitnih 
rezultata. Ta je korigirana vrijednost homologacijska vrijednost 
za CO  2 . 
CO2_AF ¼  Declared value 
Phase combined value  
pri čemu je: 
Phase combined value  ¼ ðCO2  ave  L Ü D  L Þ þ ð CO2  ave  M Ü D  M Þ þ ð CO2  ave  H Ü D  H Þ þ ð CO2  ave  exH Ü D  exH Þ 
D L þ D  M þ D  H þ D  exH 
pri čemu je:  
CO2  ave  L aritmetička sredina rezultata masene emisije CO  2 za 
ispitni rezultat faze L, g/km;  
CO2  ave  M aritmetička sredina rezultata masene emisije CO  2 za 
ispitni rezultat faze M, g/km;  
CO2  ave  H aritmetička sredina rezultata masene emisije CO  2 za 
ispitni rezultat faze M, g/km;  
CO2  ave  exH aritmetička sredina rezultata masene emisije CO  2 za 
ispitni rezultat faze exH, g/km;  
D L teoretska prije đena udaljenost faze L, km;  
D M teoretska prije đena udaljenost faze M, km;  
D H teoretska prije đena udaljenost faze H, km;  
D exH teoretska prije đena udaljenost faze exH, km;  
1.2.4.1.2. Ako ukupna ciklusna deklarirana vrijednost masene emisije CO  2 
nije prihva ćena, homologacijske vrijednosti masene emisije CO  2 
po fazama izra čunavaju se na temelju aritmeti čke sredine svih 
ispitnih rezultata za odre đenu fazu.  
1.2.4.2. Potrošnja goriva specifi čna za fazu  
Vrijednost potrošnje goriva izra čunava se pomo ću vrijednosti 
masene emisije CO  2 za određenu fazu primjenom jednadžbi u 
stavku 1.2.4.1. ovog Podpriloga i aritmeti čkih sredina emisija.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3. Potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu, PER i AER  
Potro šnja energije specifi čna za fazu i autonomija na elektri čni 
pogon specifi čna za fazu izra čunavaju se na temelju aritmeti čke 
sredine ispitnih rezultata specifi čnih za odre đenu fazu bez faktora 
prilagodbe.  
2. Uvjeti za ispitivanje tipa 1.  
2.1. Pregled 
2.1.1. Ispitivanje tipa 1. sastoji se od propisanih slijedova pripreme 
dinamometra, napajanja gorivom, kondicioniranja i radnih stanja.  
2.1.2. Ispitivanje tipa 1. sastoji se od rada vozila na dinamometru s 
valjcima u odgovaraju ćem WLTC-u za interpolacijsku porodicu. 
Proporcionalni dio razrije đenih ispušnih emisija kontinuirano se 
prikuplja radi naknadne analize u ure đaju za uzorkovanje 
stalnog obujma.  
2.1.3. Pozadinska koncentracija mjeri se za sve spojeve za koje se mjere 
razrijeđene masene emisije. Za ispitivanje ispušnih plinova to 
zahtijeva uzorkovanje i analizu zraka za razrje đivanje.  
2.1.3.1. Mjerenje pozadinskih čestica  
2.1.3.1.1. Ako proizvođač zahtijeva oduzimanje vrijednosti zraka za razrje ­ 
đivanje ili mase pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje iz 
rezultata mjerenja emisija, te pozadinske vrijednosti utvr đuju se u 
skladu s postupcima navedenima u stavcima od 2.1.3.1.1.1. do 
2.1.3.1.1.3. ovog Podpriloga.  
2.1.3.1.1.1. Najve ća dopu štena korekcija za pozadinske čestice masa je na 
filtru ekvivalentna vrijednosti od 1 mg/km pri ispitnoj brzini 
protoka.  
2.1.3.1.1.2. Ako masa pozadinskih čestica prije đe tu granicu, zadana vrijed ­
nost od 1 mg/km mora se oduzeti.  
2.1.3.1.1.3. Ako oduzimanje pozadinskog doprinosa daje negativan rezultat, 
smatra se da je razina pozadinskih čestica jednaka nuli.  
2.1.3.1.2. Razina mase pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje 
se provođenjem filtriranog zraka za razrje đivanje kroz filtar poza ­
dinskih čestica. Taj se zrak uzima neposredno iza filtara zraka za 
razrjeđivanje. Razine pozadinskih čestica izražene u μg/m  3 utvr­ 
đuju se kao pomi čna aritmeti čka sredina rezultata najmanje 14 
mjerenja s u čestalošć u mjerenja od najmanje jedanput na tjedan.  
2.1.3.1.3. Razina mase pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvrđ uje 
se provođenjem filtriranog zraka za razrje đivanje kroz filtar poza ­
dinskih čestica. Uzima se iz iste to čke kao i uzorak čestične tvari. 
Ako se za ispitivanje upotrebljava sekundarno razrje đivanje, 
sustav za sekundarno razrje đivanje aktivira se u svrhu mjerenja 
pozadinskih čestica. Na dan ispitivanja dopušteno je provesti 
jedno mjerenje, ili prije ili poslije ispitivanja.  
2.1.3.2. Odre đivanje broja pozadinskih čestica  
2.1.3.2.1. Ako proizvo đač zahtijeva korekciju za pozadinske čestice, te poza ­
dinske razine utvr đuju se kako slijedi:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1. Pozadinska vrijednost može se izra čunati ili izmjeriti. Najveć a 
dopuštena korekcija za pozadinske čestice povezuje se s najve ćim 
dopuštenim stupnjem propuštanja mjernog sustava za brojenje 
čestica (0,5 čestica po cm  3 ) proporcionalno prilago đena prema 
faktoru redukcije koncentracije čestica, PCRF-u i brzini protoka 
CVS-a u stvarnom ispitivanju.  
2.1.3.2.1.2. Homologacijsko tijelo ili proizvo đač mogu zahtijevati da se 
umjesto izra čunanih vrijednosti upotrijebe stvarne izmjerene 
vrijednosti pozadinskih čestica.  
2.1.3.2.1.3. Ako oduzimanje doprinosa pozadine daje negativan rezultat, 
smatra se da je rezultat PN-a jednak nuli.  
2.1.3.2.2. Razina broja pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje 
se uzorkovanjem filtriranog zraka za razrje đivanje. Taj se zrak 
uzima neposredno iza filtara zraka za razrje đivanje i šalje u 
sustav za brojenje čestica. Razine pozadinskih čestica izražene u 
broju čestica po cm  3 utvrđ uju se kao pomi čna aritmeti čka sredina 
rezultata najmanje 14 mjerenja s u čestalošć u mjerenja od najmanje 
jedanput na tjedan.  
2.1.3.2.3. Razina broja pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvrđ uje 
se uzorkovanjem filtriranog zraka za razrje đivanje. Uzima se iz 
iste točke kao i uzorak PN-a. Ako se za ispitivanje upotrebljava 
sekundarno razrje đivanje, sustav za sekundarno razrje đivanje akti ­
vira se u svrhu mjerenja pozadinskih čestica. Na dan ispitivanja 
smije se provesti jedno mjerenje, prije ili poslije ispitivanja, uz 
primjenu PCRF-a i brzine protoka u CVS-u koji se upotrebljavaju 
u ispitivanju.  
2.2. Op ća oprema ispitne ćelije 
2.2.1. Parametri koji se mjere  
2.2.1.1. Sljede će se temperature mjere s to čnošću od ± 1,5 °C: 
(a) temperatura zraka ispitne ćelije;  
(b) temperature sustava za razrje đivanje i uzorkovanje kako se 
zahtijeva za sustave mjerenja emisija odre đene u Podprilogu 5. 
2.2.1.2. Razlu čivost mjerenja atmosferskog tlaka mora biti ±1 kPa.  
2.2.1.3. Razlu čivost mjerenja specifične vlažnosti mora biti ±1 g H  2 O/kg 
suhog zraka. 
2.2.2. Ispitna ćelija i područje kondicioniranja  
2.2.2.1. Ispitna ćelija 
2.2.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature od 23 °C. 
Dopušteno odstupanje stvarne vrijednosti je ± 5 °C. Temperatura 
zraka i vlažnost mjere se na izlazu rashladnog ventilatora ispitne 
ćelije s minimalnom u čestalošć u 0,1 Hz. Za temperature na 
početku ispitivanja vidjeti stavak 2.8.1. ovog Podpriloga.  
2.2.2.1.2. Specifi čna vlaž nost H zraka u ispitnoj ćeliji ili ulaznog zraka 
motora takva je da vrijedi:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O/kg suhog zraka)  
2.2.2.1.3. Vlažnost se mjeri kontinuirano s minimalnom uč estalošć u od 
0,1 Hz.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2. Podru čje kondicioniranja  
Zadanu vrijednost temperature podru čja kondicioniranja iznosi 
23 °C uz dopušteno odstupanje od ± 3 °C za 5-minutnu 
pomičnu aritmeti čku sredinu, a od zadane vrijednosti ne smije 
biti sustavnog odstupanja. Temperatura se mjeri kontinuirano s 
minimalnom u čestalošć u od 0,033 Hz (svakih 30 s).  
2.3. Ispitno vozilo  
2.3.1. Op ćenito  
Ispitno vozilo mora sa svim svojim sastavnim dijelovima biti u 
skladu sa serijski proizvedenim vozilima ili, ako se vozilo 
razlikuje od serijske proizvodnje, u sva se relevantna ispitna 
izvješć a mora unijeti puni opis. Pri odabiru ispitnog vozila proiz ­
vođač i homologacijsko tijelo dogovaraju se o tome koje je vozilo 
reprezentativni model za interpolacijsku porodicu.  
Za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor kako je utvr đen 
s ispitnim vozilom H. Kad je rije č o porodici po matrici cestovnog 
otpora, za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor izra čunan 
za vozilo H  M u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
Ako se na zahtjev proizvo đača upotrebljava interpolacijska metoda 
(vidjeti stavak 3.2.3.2. Podpriloga 7.), obavlja se dodatno mjerenje 
emisija s cestovnim otporom kako je utvr đen s ispitnim vozilom L. 
Ispitivanja na vozilima H i L trebala bi biti provedena s istim 
ispitnim vozilom, a moraju se provesti s najkra ćim n/v omjerom 
(uz dopušteno odstupanje od ± 1,5 %) unutar interpolacijske poro ­
dice. Kad je rije č o porodici po matrici cestovnog otpora, obavlja 
se dodatno mjerenje emisija s cestovnim otporom izra čunanim za 
vozilo L  M u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
Koeficijenti cestovnog otpora i ispitna masa ispitnih vozila L i H 
mogu se uzimati iz drugih porodica po cestovnom otporu sve dok 
je razlika izme đu rezultata tih porodica po cestovnom otporu 
nastala primjenom stavka 6.8. Podpriloga 4. i dok su zahtjevi iz 
stavka 2.3.2. ovog Podpriloga ispunjeni.  
2.3.2. Raspon interpolacije CO  2 
2.3.2.1. Interpolacijska metoda primjenjuje se samo ako:  
a) razlika u CO  2 između ispitnih vozila L i H u primjenjivom 
ciklusu na temelju koraka 9 iz tablice A7/1 u Podprilogu 7. 
iznosi od minimuma od 5 g/km do maksimuma odre đenog u 
stavku 2.3.2.2.;  
b) vrijednosti CO  2 na temelju koraka 9 iz tablice A7/1 u Podpri ­
logu 7. vozila H više su od odgovaraju ćih vrijednost vozila L 
za sve primjenjive vrijednosti po fazama.  
Ako ti zahtjevi nisu ispunjeni, ispitivanja se mogu proglasiti neva ­ 
žećima i, u dogovoru s homologacijskim tijelom, mogu se pono ­
viti. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2. Najve ća razlika CO  2 između ispitnih vozila L i H dopuštena u 
primjenjivom ciklusu na temelju koraka 9 iz tablice A7/1 u 
Podprilogu 7. iznosi 20 % + 5 g/km emisija CO  2 iz vozila H, 
ali najmanje 15 g/km i ne više od 30 g/km.  
To ograni čenje ne vrijedi za primjenu porodice po matrici 
cestovnog otpora.  
2.3.2.3. Na zahtjev proizvo đača i s odobrenjem homologacijskog tijela 
interpolacijski pravac može se ekstrapolirati do maksimalno 
3 g/km iznad vrijednosti emisije CO  2 vozila H i/ili ispod 
emisije CO  2 vozila L. To proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih 
granica interpolacijskog raspona iz stavka 2.3.2.2.  
Ekstrapolacija nije dopuštena za primjenu porodice po matrici 
cestovnog otpora.  
Ako su najmanje dvije interpolacijske porodice jednake s obzirom 
na zahtjeve iz stavka 5.6. ovog Priloga, no razlikuju se po tome 
što bi im ukupni raspon za CO  2 bio viši od maksimalne razlike iz 
stavka 2.3.2.2., onda sva pojedina čna vozila jednakih specifikacija 
(npr. marka, model, dodatna oprema) pripadaju samo jednoj inter ­
polacijskoj porodici.  
2.3.3. Uhodavanje  
Vozilo se dostavlja u dobrom tehnič kom stanju. Vozilo mora biti 
uhodano i prije ispitivanja prije ći između 3 000 i 15 000 kilome ­
tara. Motor, mjenja č i vozilo uhodavaju se u skladu s preporukama 
proizvođača. 
2.4. Postavke 
2.4.1. Postavke dinamometra i verifikacija obavljaju se u skladu s 
Podprilogom 4. 
2.4.2. Rad dinamometra  
2.4.2.1. Pomo ćni uređaji moraju biti isklju čeni ili deaktivirani tijekom rada 
dinamometra, osim ako je njihov rad zakonski uvjet.  
2.4.2.2. Na čin rada vozila na dinamometru, ako postoji, aktivira se prema 
proizvođačevim uputama (npr. posebnim redoslijedom pritisaka na 
gumbe na upravlja ču vozila, proizvo đačevim ispitnim ure đajem, 
vađenjem osigura ča). 
Proizvođač mora homologacijskom tijelu dostaviti popis deaktivi ­
ranih uređaja i razloge deaktiviranja. Nač in rada na dinamometru 
mora odobriti homologacijsko tijelo, a njegova se primjena mora 
unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
2.4.2.3. Na čin rada na dinamometru ne smije aktivirati, modulirati, odgo ­
diti ili deaktivirati rad bilo kojeg dijela koji utje če na emisije i 
potrošnju goriva u ispitnim uvjetima. Svaki ure đaj koji utje če na 
rad dinamometra s valjcima mora biti namješten tako da se 
postigne ispravan rad.  
2.4.2.4. Dodjela tipa dinamometra ispitnom vozilu  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1. Ako ispitno vozilo ima dvije pogonske osovine i u uvjetima 
WLTP-a djelomi čno ili stalno radi tako da su dvije osovine pogo ­
njene ili rekuperiraju energiju u primjenjivom ciklusu, vozilo se 
ispituje na dinamometru u 4WD na činu rada koji ispunjava uvjete 
iz stavaka 2.2. i 2.3. Podpriloga 5.  
2.4.2.4.2. Ako se ispitno vozilo ispituje sa samo jednom pogonjenom osovi ­
nom, ispituje ga se na dinamometru u 2WD na činu rada koji 
ispunjava uvjete navedene u stavku 2.2 Podpriloga 5.  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela 
vozilo s jednom pogonskom osovinom može se ispitivati na 
4WD dinamometru u 4WD na činu rada.  
2.4.2.4.3. Ako ispitno vozilo radi tako da su dvije osovine pogonjene u 
namjenskim na činima rada koje može odabrati voza č, a koji ne 
služe za normalan svakodnevni rad, nego samo za posebne, ogra ­
ničene svrhe, poput „brdskog na čina rada” ili „servisnog nač ina 
rada”, vozilo se ispituje na dinamometru u 2WD na činu rada koji 
ispunjava uvjete iz stavka 2.2. Podpriloga 5.  
2.4.2.4.4. Ako se ispitno vozilo ispituje na 4WD dinamometru u 2WD 
načinu rada, kota či na nepogonskoj osovini mogu se okretati 
tijekom ispitivanja ako na čin rada dinamometra i stanje inercijskog 
usporavanja vozila to podržavaju.  
Slika A6/1a  
Moguće ispitne konfiguracije na 2WD i 4WD dinamometrima
  
2.4.2.5. Dokazivanje ekvivalentnosti dinamometra u 2WD na činu rada i 
dinamometra u 4WD na činu rada  
2.4.2.5.1. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela 
vozilo koje se mora ispitati na dinamometru u 4WD nač inu rada 
može se, alternativno, ispitati na dinamometru u 2WD na činu rada 
ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
a. ispitno vozilo konvertirano je tako da ima samo jednu 
pogonsku osovinu; 
b. proizvo đač je dokazao homologacijskom tijelu da su vrijednosti 
emisije CO  2 i potrošnje goriva i/ili elektri čne energije konver ­
tiranog vozila barem jednake tim vrijednostima nekonverti ­
ranog vozila koje se ispituje na dinamometru u 4WD nač inu 
rada;  
c. osiguran je siguran rad tijekom ispitivanja (npr. vađ enjem 
osigurača ili demontažom pogonskog vratila) i dane su upute 
za taj način rada dinamometra;  
d. konverzija je učinjena samo na vozilu koje se ispituje na 
dinamometru s valjcima, postupak određ ivanja cestovnog 
otpora primjenjuje se na nekonvertiranom ispitnom vozilu.  
2.4.2.5.2. To dokazivanje ekvivalentnosti primjenjuje se na sva vozila u istoj 
porodici po cestovnom otporu. Na zahtjev proizvo đača i uz 
odobrenje homologacijskog tijela vozilo dokazivanje ekvivalent ­
nosti može se proširiti na druge porodice po cestovnom otporu 
na temelju dokaza da je kao ispitno vozilo odabrano vozilo iz 
najnepovoljnije porodice po cestovnom otporu.  
2.4.2.6. U sva relevantna ispitna izvješ ća unose se informacije o tome je li 
vozilo ispitano na 2WD ili 4WD dinamometru i je li ispitano u 
2WD ili 4WD na činu rada. Ako je vozilo ispitano na 4WD 
dinamometru u 2WD na činu rada, mora se unijeti i informacija 
o tome jesu li se okretali kota či na nepogonskoj osovini.  
2.4.3. U ispušnom sustavu vozila ne smije postojati nikakvo propuštanje 
koje bi moglo utjecati na koli činu sakupljenog plina.  
2.4.4. Postavke pogonskog sklopa i komande vozila moraju biti onakve 
kakve je propisao proizvo đač za serijsku proizvodnju.  
2.4.5. Gume moraju biti onog tipa koji je proizvo đač vozila naveo kao 
originalnu opremu. Tlak u gumama može se pove ćati do 50 % u 
odnosu na tlak naveden u stavku 4.2.2.3. Podpriloga 4. Jednak se 
tlak u gumama mora upotrijebiti za namještanje dinamometra i sva 
naknadna ispitivanja. Tlak u gumama unosi se u sva relevantna 
ispitna izvješ ća. 
2.4.6. Referentno gorivo  
Za ispitivanje se upotrebljava odgovaraju će referentno gorivo 
specificirano u Prilogu IX.  
2.4.7. Priprema ispitnog vozila  
2.4.7.1. Vozilo tijekom ispitivanja mora biti približno vodoravno kako bi 
se izbjegla bilo kakva neuobi čajena raspodjela goriva.  
2.4.7.2. Prema potrebi, proizvo đač dostavlja dodatni pribor i adaptere koji 
su potrebni da bi odvod goriva bio na najnižoj mogu ćoj toč ki u 
spremnicima ugra đenima u vozilo te da bi se omogu ćilo priku­
pljanje uzoraka ispušnih plinova.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3. Za uzorkovanje mase čestica tijekom ispitivanja kad je ure đaj s 
regeneracijom u stabilnom stanju optere ćenja (tj. vozilo nije u 
stanju regeneracije), preporu čuje se da vozilo ima > 1/3 kilome ­
traže izme đu planiranih regeneracija ili da je ure đaj s periodič nom 
regeneracijom bio podvrgnut ekvivalentnom optere ćenju izvan 
vozila.  
2.5. Pripremni ispitni ciklusi  
Pripremni ispitni ciklusi mogu se provesti ako to zatraži proiz ­
vođač kako bi mogao slijediti dijagram brzine unutar propisanih 
granica.  
2.6. Pretkondicioniranje ispitnog vozila  
2.6.1. Priprema vozila  
2.6.1.1. Punjenje spremnika za gorivo  
Spremnici za gorivo pune se specificiranim ispitnim gorivom. Ako 
postojeće gorivo u spremnicima ne odgovara specifikacijama iz 
stavka 2.4.6. ovog Podpriloga, mora ga se ispustiti prije punjenja. 
Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem se ne proč išćava 
niti optere ćuje na neuobi čajen način. 
2.6.1.2. Punjenje REESS-ova  
Prije ispitnog ciklusa pretkondicioniranja REESS-ovi moraju biti 
napunjeni. Na zahtjev proizvo đača punjenje prije pretkondicioni ­
ranja može se izostaviti. REESS-ovi se ne smiju ponovno puniti 
prije službenog ispitivanja.  
2.6.1.3. Tlak u gumama  
Tlak u gumama pogonskih kota ča mora biti u skladu sa stavkom 
2.4.5. ovog Podpriloga. 
2.6.1.4. Vozila na plinovito gorivo  
Između ispitivanja na prvom referentnom plinovitom gorivu i 
drugom referentnom plinovitom gorivu vozila s motorima s vanj ­
skim izvorom paljenja na UNP ili PP/biometan ili vozila oprem ­
ljena tako da mogu raditi na benzin ili UNP ili PP/biometan 
moraju se ponovno pretkondicionirati prije ispitivanja na drugom 
plinovitom referentnom gorivu. Izme đu ispitivanja na prvom refe ­
rentnom plinovitom gorivu i drugom referentnom plinovitom 
gorivu vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja na UNP 
ili PP/biometan ili vozila opremljena tako da mogu raditi na 
benzin ili UNP ili PP/biometan moraju se ponovno pretkondicio ­
nirati prije ispitivanja na drugom plinovitom referentnom gorivu.  
2.6.2. Ispitna ćelija 
2.6.2.1. Temperatura  
Za vrijeme pretkondicioniranja temperatura ispitne ćelije mora biti 
jednaka onoj definiranoj za ispitivanje tipa 1. (stavak 2.2.2.1.1. 
ovog Podpriloga).  
2.6.2.2. Mjerenje pozadinskih čestica  
Ako u ispitnom objektu postoji mogu ćnost kontaminacije ispiti ­
vanja vozila s niskom razinom emisija čestica materijalom koji je 
preostao iz prethodnog ispitivanja vozila s visokom razinom 
emisija čestica, preporu čuje se, u svrhu pretkondicioniranja 
opreme za uzorkovanje, da vozilo s niskom razinom emisija  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
vozi stacionarni 20-minutni vozni ciklus brzinom od 120 km/h. 
Dulji rad ili ve ća brzina dopušteni su ako je potrebno za pretkon ­
dicioniranje opreme za uzorkovanje. Mjerenja pozadinskih čestica 
u tunelu za razrje đivanje, ako je primjenjivo, provode se nakon 
pretkondicioniranja tunela i prije svakog sljede ćeg ispitivanja 
vozila.  
2.6.3. Postupak 
2.6.3.1. Ispitno vozilo postavlja se, vožnjom ili guranjem, na dinamometar 
i radi u primjenjivom WLTC-u. Vozilo ne mora biti hladno i može 
se upotrijebiti za namještanje optere ćenja dinamometra.  
2.6.3.2. Optere ćenje dinamometra namješta se u skladu sa stavcima 7. i 8. 
Podpriloga 4. Ako se za ispitivanje rabi dinamometar u 2WD 
načinu rada, cestovni otpor namješta se na dinamometru u 2WD 
načinu rada, a ako se za ispitivanje rabi dinamometar u 4WD 
načinu rada, cestovni otpor namješta se na dinamometru u 4WD 
načinu rada.  
2.6.4. Rad vozila  
2.6.4.1. Postupak uključivanja pogonskog sklopa inicira se ure đajima 
namijenjenima za tu svrhu u skladu s uputama proizvo đača. 
Osim ako je druk čije određeno, tijekom ispitivanja nije dopuštena 
promjena na čina rada koja nije izvedena iz vozila.  
2.6.4.1.1. Ako iniciranje postupka pokretanja pogonskog sklopa nije uspje ­ 
šno, npr. ako se motor ne pokrene na o čekivan na čin ili ako vozilo 
javi pogrešku pri pokretanju, ispitivanje se poništava, pretkondi ­
cioniranje se ponavlja i radi se novo ispitivanje.  
2.6.4.1.2. Ako se kao gorivo upotrebljava UNP ili PP/biometan, dopušteno 
je da se motor pokrene na benzin pa automatski prebaci na UNP 
ili PP/biometan nakon unaprijed određ enog razdoblja koje voza č 
ne može mijenjati. To razdoblje ne smije biti dulje od 60 sekunda.  
Dopu šteno je i upotrijebiti samo benzin ili ga upotrijebiti isto ­
dobno s plinom u na činu rada na plin ako je energetska potrošnja 
plina veća od 80 % ukupne potrošene energije tijekom ispitivanja 
tipa 1. Taj se postotak izra čunava u skladu s metodom iz 
Dodatka 3. ovom Podprilogu.  
2.6.4.2. Ciklus počinje od iniciranja postupka pokretanja pogonskog 
sklopa. 
2.6.4.3. Za pretkondicioniranje se vozi primjenjivi WLTC.  
Na zahtjev proizvo đača ili homologacijskog tijela mogu će je 
provesti dodatne WLTC-ove kako bi se vozilo i njegovi sustavi 
za kontrolu doveli u stabilno stanje.  
Opseg tog pretkondicioniranja mora se unijeti u sva relevantna 
ispitna izvješ ća. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4. Ubrzavanja  
Vozilo mora raditi tako da je pokret kojim se upravlja akcelera ­
torom prikladan za toč no praćenje dijagrama brzine.  
Vozilom se mora rukovati glatko, slijediti reprezentativne 
postupke i brzine promjena stupnja prijenosa.  
Kod ruč nog mjenja ča papučica akceleratora mora se otpustiti za 
vrijeme svake promjene stupnja prijenosa, a stupanj se mora 
promijeniti u najkra ćem mogu ćem roku.  
Ako vozilo ne može pratiti dijagram brzine, vozi se maksimalnom 
raspoloživom snagom sve dok brzina vozila ponovno ne postigne 
ciljanu vrijednost.  
2.6.4.5. Usporavanja 
Za vrijeme usporavanja u ciklusu voza č ne pritišć e papučicu akce­
leratora, ali ne smije ru čno isključiti spojku sve do toč ke specifi ­
cirane u stavcima 4.(d), 4.(e) ili 4.(f) Podpriloga 2.  
Ako vozilo usporava brže nego što je propisano u dijagramu 
brzine, papu čicom akceleratora upravlja se tako da vozilo to čno 
slijedi dijagram brzine.  
Ako vozilo usporava presporo za pra ćenje planiranog usporavanja, 
pritišć e se kočnica tako da se može to čno pratiti dijagram brzine.  
2.6.4.6. Ko čenje 
Za vrijeme faza mirovanja/praznog hoda vozila ko čnice se moraju 
pritisnuti odgovaraju ćom silom da se sprije či okretanje pogonskih 
kotača. 
2.6.5. Upotreba mjenjača 
2.6.5.1. Prijenosi s ručnim mjenja čem 
2.6.5.1.1. Stupnjevi prijenosa moraju se mijenjati kako je navedeno u 
Podprilogu 2. Vozila ispitana u skladu s Podprilogom 8. moraju 
se voziti u skladu sa stavkom 1.5. tog Podpriloga.  
2.6.5.1.2. Promjena stupnja prijenosa mora po četi i završiti unutar ± 1,0 
sekunde od propisane toč ke promjene stupnja prijenosa.  
2.6.5.1.3. Spojka se mora pritisnuti unutar ± 1,0 sekunde od propisane radne 
točke spojke. 
2.6.5.2. Prijenosi s automatskim mjenja čem 
2.6.5.2.1. Nakon početnog pokretanja nije dopuštena upotreba bira ča u bilo 
kojem trenutku ispitivanja. Po četno pokretanje izvodi se 1 
sekundu prije prvog ubrzanja.  
2.6.5.2.2. Vozila s automatskim prijenosom s ru čnim načinom rada ne smiju 
se ispitivati u ru čnom načinu rada.  
2.6.6. Na čini rada koje može odabrati voza č 
2.6.6.1. Vozila sa zadanim po četnim na činom rada ispituju se u tom 
načinu rada. Na zahtjev proizvo đača vozilo se alternativno može 
ispitati u najnepovoljnijem nač inu rada koji može odabrati voza č 
za emisije CO  2 . ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2. Proizvo đač homologacijskom tijelu dostavlja dokaze da postoji 
način rada koji može odabrati voza č koji ispunjava zahtjeve iz 
stavka 3.5.9 ovog Priloga. U dogovoru s homologacijskim tijelom, 
zadani po četni način rada može se upotrijebiti kao jedini nač in 
rada koji može odabrati voza č za relevantni sustav ili ure đaj u 
svrhu odre đivanja kriterijskih emisija, emisija CO  2 i potrošnje 
goriva. 
2.6.6.3. Ako vozilo nema zadani po četni način rada ili ako homologacijsko 
tijelo zatraženi zadani po četni način rada ne smatra takvim, vozilo 
se ispituje u najpovoljnijem i najnepovoljnijem na činu rada koji 
može odabrati voza č za kriterijske emisije, emisije CO  2 i potrošnju 
goriva. Najpovoljniji i najnepovoljniji nač in rada utvrđ uju se na 
temelju dostavljenih dokaza o emisijama CO  2 i potrošnji goriva u 
svim načinima rada. Emisije CO  2 i potrošnja goriva su aritmeti čke 
sredine ispitnih rezultata u oba na čina rada. Ispitni rezultati u oba 
načina rada moraju se evidentirati.  
Na zahtjev proizvođača vozilo se alternativno može ispitati u 
najnepovoljnijem na činu rada koji može odabrati voza č s 
obzirom na emisije CO  2 . 
2.6.6.4. Na temelju tehnič kih dokaza koje dostavi proizvo đač i uz 
pristanak homologacijskog tijela namjenski nač ini vožnje koje 
može odabrati voza č za veoma posebne, ograni čene svrhe ne 
uzimaju se u obzir (npr. servisni na čin rada, ultraspori stupanj 
prijenosa). Svi preostali na čini rada koje može odabrati voza č za 
vožnju naprijed uzimaju se u obzir i u njima se moraju poštovati 
granične vrijednosti kriterijskih emisija.  
2.6.6.5. Stavci od 2.6.6.1. do 2.6.6.4. ovog Podpriloga primjenjuju se na 
sve sustave vozila s na činima rada koje može odabrati voza č, 
uključujući one koji se ne odnose specifi čno samo na prijenos.  
2.6.7. Poni štavanje ispitivanja tipa 1. i završetak ciklusa  
Ako motor neočekivano prestane s radom, poništava se pretkon ­
dicioniranje ili ispitivanje tipa 1.  
Nakon završetka ciklusa motor se mora isklju čiti. Vozilo se ne 
smije ponovno pokrenuti sve do po četka ispitivanja za koje je 
vozilo pretkondicionirano.  
2.6.8. Potrebni podaci, kontrola kvalitete  
2.6.8.1. Mjerenje brzine  
Tijekom pretkondicioniranja brzina se mjeri u odnosu na stvarno 
vrijeme ili se podaci o brzini prikupljaju sustavom za prikupljanje 
podataka s u čestalošć u od najmanje 1 Hz kako bi se mogla proci ­
jeniti stvarna brzina vožnje.  
2.6.8.2. Prije đena udaljenost  
Stvarno prije đena udaljenost vozila mora se unijeti u sve rele ­
vantne ispitne listove za svaku fazu WLTC-a.  
2.6.8.3. Dopu štena odstupanja dijagrama brzine  
Vozilima koja ne mogu postić i vrijednosti ubrzanja i maksimalne 
brzine zahtijevane u primjenjivom WLTC-u upravlja se tako da je 
papučica akceleratora posve pritisnuta do ponovnog dostizanja 
zahtijevanog dijagrama brzine. Nepoštivanje dijagrama brzine u 
tim okolnostima ne poništava ispitivanje. Odstupanja od voznog 
ciklusa vožnje unose se u sva relevantna ispitna izvješ ća. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1. Izme đu stvarne brzine vozila i propisane brzine vozila u primje ­
njivim ispitnim ciklusima dopuštena su odstupanja navedena u 
nastavku. 
Dopu štena odstupanja ne smiju se prikazati voza ču: 
(a) gornja granična vrijednost: 2,0 km/h više od najviše toč ke 
dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadane vremenske to čke; 
(b) donja granična vrijednost: 2,0 km/h niže od najniže to čke 
dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadanog vremena.  
Vidjeti sliku A6/2.  
Dopu štena odstupanja brzine ve ća od propisanih prihva ćaju se ako 
ni u jednom trenutku ispitivanja nisu prije đene na dulje od 1 
sekunde. 
Po ispitnom ciklusu dopušteno je najviše deset takvih odstupanja.  
2.6.8.3.2. Indeksi dijagrama vožnje IWR i RMSSE izra čunavaju se u skladu 
sa zahtjevima iz stavka 7. Podpriloga 7.  
Ako su IWR ili RMSSE izvan svojeg podru čja valjanosti, ispiti ­
vanje se mora smatrati nevaže ćim. 
Slika A6/2  
Dopu štena odstupanja dijagrama brzine
  
2.7. Kondicioniranje  
2.7.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja ispitno vozilo mora 
se držati u podru čju u kojem vladaju uvjeti navedeni u stavku 
2.2.2.2. ovog Podpriloga.  
2.7.2. Vozilo se mora kondicionirati najmanje 6 sati i najviše 36 sati, s 
otvorenim ili zatvorenim poklopcem motora. Ako to ne onemogu ­ 
ćuju posebne odredbe za odre đeno vozilo, mogu će je prisilno 
hlađenje vozila do zadane vrijednosti temperature. Ako se hla đenje 
ubrzava ventilatorima, ventilatore se mora postaviti tako da se 
najjače hlađenje postigne ravnomjerno na pogonskom sklopu, 
motoru i sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8. Ispitivanje emisija ispušnih plinova i potrošnje goriva (ispitivanje 
tipa 1.) 
2.8.1. Temperatura ispitne ćelije na po četku ispitivanja mora biti 23 °C 
± 3 °C. Temperatura motornog ulja i rashladnog sredstva, ako su u 
vozilu, mora biti unutar ± 2 °C od zadane vrijednosti od 23 °C.  
2.8.2. Ispitno vozilo gura se na dinamometar.  
2.8.2.1. Pogonski kotači vozila moraju se namjestiti na dinamometar bez 
pokretanja motora.  
2.8.2.2. Tlak u gumama pogonskih kota ča mora biti namješten u skladu s 
odredbama stavka 2.4.5. ovog Podpriloga.  
2.8.2.3. Poklopac motornog prostora mora biti zatvoren.  
2.8.2.4. Spojna cijev ispuha mora se pri čvrstiti na ispušne cijevi vozila 
neposredno prije pokretanja motora.  
2.8.3. Pokretanje pogonskog sklopa i vožnja  
2.8.3.1. Postupak uključivanja pogonskog sklopa inicira se ure đajima 
namijenjenima za tu svrhu u skladu s uputama proizvo đača. 
2.8.3.2. Vozilo se vozi kako je opisano u stavcima od 2.6.4. do 2.6.7. 
ovog Podpriloga tijekom primjenjivog WLTC-a kako je opisan u 
Podprilogu 1. 
2.8.4. Za svaku fazu WLTC-a mjere se podaci o RCB-u kako je defini ­
rano u Dodatku 2 ovom Podprilogu.  
2.8.5. Stvarna brzina vozila uzorkuje se s mjernom u čestalošć u od 
10 Hz, a indeksi dijagrama vožnje opisani u stavku 7. Podpri ­
loga 7. moraju se izra čunati i dokumentirati.  
2.8.6. Stvarna brzina vozila uzorkovana s mjernom u čestalošć u od 10 Hz 
zajedno sa stvarnim vremenom primjenjuje se za korekcije rezul ­
tata CO  2 u odnosu na ciljanu brzinu i udaljenost definirane u 
Podprilogu 6b. 
2.9. Uzorkovanje plinova  
Uzorci plinova prikupljaju se u vre ćice, a spojevi se analiziraju na 
kraju ispitivanja ili ispitne faze ili se mogu kontinuirano analizirati 
i integrirati tijekom ciklusa.  
2.9.1. Prije svakog ispitivanja moraju se poduzeti sljede ći koraci.  
2.9.1.1. Pro čišćene i vakuumirane vreće za uzorke spajaju se na sustave za 
prikupljanje uzoraka razrije đenog ispušnog plina i zraka za razrje ­ 
đivanje.  
2.9.1.2. Mjerni instrumenti uklju čuju se u skladu s uputama proizvo đača 
instrumenta.  
2.9.1.3. Izmjenjiva či topline CVS-a (ako je ugra đen) moraju se unaprijed 
zagrijati ili ohladiti na temperaturu unutar raspona radne tempera ­
ture za ispitivanje kako je navedeno u stavku 3.3.5.1. Podpri ­
loga 5.  
2.9.1.4. Sastavne dijelove kao što su vodovi za uzorkovanje, filtri, rash ­
ladnici i pumpe mora se grijati ili hladiti do stabiliziranja na 
radnoj temperaturi.  
2.9.1.5. Brzine protoka CVS-a namještaju se u skladu sa stavkom 3.3.4. 
Podpriloga 5, a brzine protoka uzoraka moraju se namjestiti na 
odgovaraju će vrijednosti.  
2.9.1.6. Svi elektroni čki integracijski ure đaji moraju se nulto umjeriti i 
mogu se ponovno nulto umjeriti prije po četka bilo koje faze 
ciklusa.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7. Za sve kontinuirane analizatore plina moraju se odabrati odgova ­
rajući radni rasponi. Rasponi se mogu mijenjati za vrijeme ispiti ­
vanja samo ako se promjena izvodi promjenom umjeravanja u 
kojem je primijenjena digitalna razlu čivost instrumenta. Poja čanja 
analognih radnih poja čala analizatora ne smiju se mijenjati tijekom 
ispitivanja.  
2.9.1.8. Svi kontinuirani analizatori plina moraju se umjeriti i nulto umje ­
riti pomo ću plinova tako da su ispunjeni zahtjevi iz stavka 6 
Podpriloga 5.  
2.10. Uzorkovanje za određivanje PM-a  
2.10.1. Prije svakog ispitivanja provode se koraci opisani u stavcima od 
2.10.1.1. do 2.10.1.2.2. ovog Podpriloga. 
2.10.1.1. Odabir filtra  
Za cijeli primjenjivi WLTC koristi se samo jedan filtar čestica za 
uzorkovanje, bez rezervnog filtra. Kako bi se nadoknadile lokalne 
varijacije ciklusa, mogu će je koristiti jedan filtar za prve tri faze i 
dodatni filtar za četvrtu fazu.  
2.10.1.2. Priprema filtra  
2.10.1.2.1. Najmanje 1 sat prije ispitivanja filtar se stavlja u Petrijevu zdjelicu 
kako bi se sprije čila kontaminacija prašinom i omogu ćila izmjena 
zraka te smješta u komoru (ili sobu) za vaganje radi stabilizacije.  
Na kraju stabilizacijskog razdoblja filtar se mora izvagati, a izmje ­
rena masa unosi se u sva relevantna ispitna izvješ ća. Filtar se 
zatim pohranjuje u zatvorenu Petrijevu zdjelicu ili zabrtvljeni 
spremnik filtra dok ne bude potreban za ispitivanje. Filtar se 
mora upotrijebiti u roku od 8 sati od njegova va đenja iz komore 
(ili prostorije) za vaganje.  
Filtar se mora vratiti u prostoriju za stabilizaciju unutar 1 sata od 
završetka ispitivanja i prije vaganja kondicionirati u trajanju od 
najmanje 1 sata.  
2.10.1.2.2. Filtar za uzorkovanje čestica mora se pažljivo montirati na nosa č 
filtra. Filtar se smije dodirivati isklju čivo pincetom ili kliještima. 
Grubo rukovanje filtrom uzrokovat će grešku u mjerenju mase. 
Sklop nosa ča filtra mora se smjestiti u vod za uzorkovanje kroz 
koji nema protoka.  
2.10.1.2.3. Preporu čuje se provjera mikrogramske vage prije svakog vaganja, 
unutar 24 sata od vaganja uzorka, vaganjem jednog referentnog 
predmeta mase oko 100 mg. Taj se predmet mora izvagati tri puta 
i u sva relevantna ispitna izvješ ća unosi se aritmeti čka sredina 
rezultata. Ako je aritmeti čka sredina rezultata vaganja unutar ± 
5 μg od rezultata prijašnjeg vaganja, vaganje i vaga smatraju se 
valjanima.  
2.11. Uzorkovanje PN-a 
2.11.1. Prije svakog ispitivanja provode se koraci opisani u stavcima od 
2.11.1.1. do 2.11.1.2. ovog Podpriloga.  
2.11.1.1. Sustav za razrjeđivanje čestica i mjernu opremu mora se pokrenuti 
i pripremiti za uzorkovanje.  
2.11.1.2. Ispravan rad PNC-a i VPR-a u sustavu za uzorkovanje čestica 
mora se potvrditi u skladu s postupcima navedenim u stavcima 
od 2.11.1.2.1. do 2.11.1.2.4. ovog Podpriloga.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1. Koncentracija izmjerena provjerom propuštanja pomo ću filtra 
odgovaraju ćih performansi pri čvršćenog na ulaz cijelog sustava 
za mjerenje PN-a, VPR-a i PNC-a mora biti manja od 0,5 
čestica po cm  3 . 
2.11.1.2.2. Koncentracija izmjerena svakodnevnom nultom provjerom na 
PNC-u, pomo ću filtra odgovaraju ćih performansi na ulazu PNC- 
a, mora biti ≤ 0,2 čestice po cm  3 . Nakon skidanja filtra PNC mora 
prikazivati pove ćanje izmjerene koncentracije na najmanje 100 
čestica po cm  3 pri uzorkovanju okolnog zraka te dati vrijednost 
≤ 0,2 čestice po cm  3 nakon zamjene filtra.  
2.11.1.2.3. Mora se potvrditi da je mjerni sustav prikazao da je cijev za 
isparavanje, ako je ugra đena u sustav, postigla ispravnu radnu 
temperaturu.  
2.11.1.2.4. Mora se potvrditi da je mjerni sustav prikazao da je ure đaj za 
razrjeđivanje PND  1 postigao ispravnu radnu temperaturu.  
2.12. Uzorkovanje tijekom ispitivanja  
2.12.1. Uklju čuju se sustav za razrjeđivanje, pumpe za uzorkovanje i 
sustav za prikupljanje podataka.  
2.12.2. Uklju čuju se sustavi za uzorkovanje PM-a i PN-a.  
2.12.3. Broj čestica mjeri se kontinuirano. Aritmeti čka sredina koncentra ­
cije odre đuje se integracijom signala analizatora tijekom svake 
faze.  
2.12.4. Uzorkovanje počinje prije iniciranja postupka pokretanja pogon ­
skog sklopa i završava na kraju ciklusa.  
2.12.5. Prebacivanje uzoraka  
2.12.5.1. Plinovite emisije  
Prebacivanje uzorkovanja iz razrijeđenog ispušnog plina i zraka za 
razrjeđivanje s jedno para vre ća za uzorke na sljede ći par vreća za 
uzorke radi se, prema potrebi, na kraju svake faze primjenjivog 
WLTC-a.  
2.12.5.2. Čestična tvar  
Primjenjuju se zahtjevi iz stavka 2.10.1.1. ovog Podpriloga.  
2.12.6. Prije đena udaljenost na dinamometru unosi se u sva relevantna 
ispitna izvješ ća za svaku fazu.  
2.13. Zavr šetak ispitivanja  
2.13.1. Motor se mora isklju čiti odmah nakon kraja posljednjeg dijela 
ispitivanja.  
2.13.2. Isklju čuju se CVS ili drugi usisni ure đaj ili se odspoji cijev za 
ispušne plinove s ispušnih cijevi vozila.  
2.13.3. Vozilo se može maknuti s dinamometra.  
2.14. Postupci nakon ispitivanja  
2.14.1. Provjera analizatora plina  
Provjerava se o čitanje nultog plina i umjernog plina na analizato ­
rima upotrijebljenima za kontinuirano razrije đeno mjerenje. Ispiti ­
vanje se smatra prihvatljivim ako je razlika rezultata prije i poslije 
ispitivanja manja od 2 % vrijednosti umjernog plina.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2. Analiza vre će 
2.14.2.1. Ispušni plinovi i zrak za razrje đivanje sadržani u vre ćama moraju 
se analizirati u najkra ćem mogu ćem roku. Ispušni plinovi moraju 
se u svakom slu čaju analizirati najkasnije 30 minuta od kraja faze 
ciklusa.  
U obzir se mora uzeti vrijeme reaktivnosti plinova za spojeve u 
vreći. 
2.14.2.2. Prije analize, čim je to mogu će, mjerno podru čje analizatora za 
svaki se spoj mora postaviti na nulu odgovaraju ćim nultim plinom.  
2.14.2.3. Krivulje umjeravanja analizatora moraju se postaviti pomo ću 
umjernih plinova nazivnih koncentracija od 70 do 100 % 
mjernog podru čja. 
2.14.2.4. Nulte postavke analizatorâ moraju se zatim ponovno provjeriti: 
ako se bilo koje o čitanje razlikuje za više od 2 % od podru čja 
namještenog u skladu sa stavkom 2.14.2.2. ovog Podpriloga, 
postupak za taj analizator mora se ponoviti.  
2.14.2.5. Uzorci se zatim analiziraju.  
2.14.2.6. Nakon analize ponovno se provjeravaju nulte i umjerne to čke 
pomoću istih plinova. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je 
razlika manja od 2 % vrijednosti umjernog plina.  
2.14.2.7. Brzine protoka i tlakovi razli čitih plinova kroz analizatore moraju 
biti jednaki onima upotrijebljenima tijekom umjeravanja analiza ­
tora. 
2.14.2.8. Udio svakog izmjerenog spoja mora se, nakon stabilizacije 
mjernog ure đaja, unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
2.14.2.9. Masa i broj svih emisija izra čunavaju se, prema potrebi, u skladu s 
Podprilogom 7. 
2.14.2.10. Umjeravanja i provjere rade se:  
(a) prije i poslije analize svakog para vre ća; ili  
(b) prije i poslije cijelog ispitivanja.  
U slučaju (b) umjeravanja i provjere rade se na svim analizatorima 
za sva podru čja korištena za vrijeme ispitivanja.  
U oba slu čaja, (a) i (b), mora se koristiti isto mjerno podru čje 
analizatora za odgovaraju će vreće s okolnim zrakom i ispušnim 
plinom.  
2.14.3. Vaganje uzorka filtra čestica  
2.14.3.1. Filtar za uzorkovanje čestica mora se vratiti u komoru (ili prosto ­
riju) za vaganje najkasnije 1 sat od završetka ispitivanja. Mora se 
kondicionirati barem jedan sat u Petrijevoj zdjelici, koja je zašti ­ 
ćena od prašine i omogu ćava izmjenu zraka, te nakon toga izva ­
gati. Bruto masa filtra unosi se u sva relevantna ispitna izvješć a. 
2.14.3.2. Najmanje dva nekorištena referentna filtra moraju se izvagati u 
roku od 8 sati od vaganja filtara za uzorkovanje, ali poželjno je 
ta vaganja u činiti istodobno. Referentni filtri moraju biti jednake 
veličine i od istog materijala kao i filtar za uzorkovanje.  
2.14.3.3. Ako se specifi čna masa bilo kojeg referentnog filtra promijeni za 
više od ± 5 μg između vaganja filtra za uzorke, filtar za uzorko ­
vanje i referentni filtri moraju se ponovno kondicionirati u komori 
(ili prostoriji) za vaganje te ponovno izvagati.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4. Vaganja referentnog filtra moraju se usporediti na temelju speci ­
fičnih masa i pomi čne aritmeti čke sredine specifi čnih masa tog 
referentnog filtra. Pomi čna aritmeti čka sredina izra čunava se iz 
specifičnih masa dobivenih od trenutka kad su referentni filtri 
stavljeni u komoru (prostoriju) za vaganje. Razdoblje za izra čun 
prosjeka mora biti najmanje jedan dan, ali ne više od 15 dana.  
2.14.3.5. Višekratno ponovno kondicioniranje i vaganje filtara za uzorko ­
vanje i referentnih filtara dopušteno je do isteka 80 sati od 
mjerenja plinova iz ispitivanja emisija. Ako prije ili u trenutku 
isteka 80 sati, više od polovine broja referentnih filtara ispunjava 
kriterij ± 5 μg, vaganje filtra za uzorkovanje može se smatrati 
valjanim. Ako u trenutku isteka 80 sati jedan od dva upotrijebljena 
referentna filtra ne ispunjava kriterij ± 5 μg, vaganje filtra za 
uzorkovanje može se smatrati valjanim pod uvjetom da zbroj 
apsolutnih razlika izme đu specifičnih i pomi čnih srednjih vrijed ­
nosti od dvaju referentnih filtara ne iznosi više od 10 μg. 
2.14.3.6. Ako manje od pola referentnih filtara ispunjava kriterij ± 5 μg, 
filtar za uzorkovanje mora se odbaciti, a ispitivanje emisija pono ­
viti. Sve se referentne filtre mora odbaciti i zamijeniti unutar 48 
sati. U svim se ostalim sluč ajevima referentne filtre mora zamije ­
niti najmanje svakih 30 dana i to tako da se ni jedan filtar za 
uzorkovanje ne izvaže bez usporedbe s referentnim filtrom koji je 
bio u komori (ili prostoriji) najmanje jedan dan.  
2.14.3.7. Ako kriteriji stabilnosti komore (ili prostorije) za vaganje iz 
stavka 4.2.2.1 Podpriloga 5. nisu ispunjeni, ali vaganja referentnog 
filtra ispunjavaju navedene kriterije, proizvo đač vozila može prih­
vatiti mase filtara za uzorkovanje ili poništiti ispitivanja, popraviti 
kontrolni sustav komore (ili prostorije) za vaganje te ponoviti 
ispitivanja.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
Podprilog 6. – Dodatak 1.  
Postupak ispitivanja emisija za sva vozila opremljena sustavima s 
periodičnom regeneracijom  
1. Op ćenito 
1.1. Ovim Dodatkom definiraju se specifi čne odredbe o ispitivanju vozila 
opremljenog sustavima s periodi čnom regeneracijom definiranima u 
stavku 3.8.1. ovog Priloga.  
1.2. Za vrijeme ciklusa s regeneracijom nije nužna primjena emisijskih 
normi. Ako se periodi čna regeneracija doga đa barem jednom u ispiti ­
vanju tipa 1. i ve ć se dogodila barem jednom za vrijeme pripreme vozila 
ili ako je udaljenost izme đu dvaju uzastopnih periodi čnih regeneracija 
veća od 4 000 km vožnje ponovljenih ispitivanja tipa 1., nije potrebno 
provoditi posebni ispitni postupak. U tom se sluč aju ovaj Dodatak ne 
primjenjuje i upotrebljava se faktor K  i od 1,0. 
1.3. Odredbe ovog Dodatka primjenjuju se samo za mjerenja PM-a, a ne za 
mjerenja PN-a.  
1.4. Na proizvođačev zahtjev i uz odobrenje homologacijskog tijela ispitni 
postupak specifi čan za sustave s periodi čnom regeneracijom ne mora se 
primjenjivati na regenerativni ure đaj ako proizvo đač dostavi podatke koji 
dokazuju da emisije u ciklusima s regeneracijom ostaju ispod grani čnih 
vrijednosti emisija za tu kategoriju vozila. U tom se slu čaju za CO  2 i 
potrošnju goriva upotrebljava nepromjenjiva vrijednost K  i od 1,05. 
1.5. Na zahtjev proizvo đača i uz pristanak homologacijskog tijela mogu će je 
isključiti fazu ekstra velike brzine za određ ivanje faktora regeneracije K  i 
za vozila razreda 2 i razreda 3.  
2. Ispitni postupak 
Ispitno vozilo mora imati mogućnost sprečavanja ili dopuštanja procesa 
regeneracije pod uvjetom da ta radnja ne utje če na izvorna umjeravanja 
motora. Spre čavanje regeneracije dopušteno je samo tijekom punjenja 
regeneracijskog sustava i tijekom ciklusa pretkondicioniranja. Nije 
dopušteno tijekom mjerenja emisija u fazi regeneracije. Ispitivanje 
emisija provodi se s neizmijenjenom upravlja čkom jedinicom proizvo ­ 
đača originalne opreme (OEM). Na zahtjev proizvo đača i uz pristanak 
homologacijskog tijela za vrijeme odre đivanja vrijednosti K  i smije se 
upotrijebiti „tehni čka upravlja čka jedinica” koja nema utjecaja na 
izvorna umjeravanja motora.  
2.1. Mjerenja emisija ispušnih plinova izme đu dvaju WLTC-a s regeneraci ­
jama  
2.1.1. Aritmeti čke sredine emisija izme đu regeneracija i tijekom punjenja rege ­
nerativnog ure đaja utvrđuju se iz aritmeti čke sredine nekoliko približno 
jednako udaljenih (ako ih je više od dva) ispitivanja tipa 1. Druga je 
mogućnost da proizvo đač dostavi podatke iz kojih je vidljivo da su 
emisije u WLTC-ima izme đu regeneracija stalne (±15 %). U tom se 
slučaju smiju upotrebljavati emisije izmjerene tijekom ispitivanja 
tipa 1. U svakom drugom sluč aju moraju se provesti mjerenja emisija 
za barem dva ciklusa tipa 1: jedno odmah nakon regeneracije (prije 
novog punjenja) i jedno prije faze regeneracije, što joj je mogu će 
bliže. Sva mjerenja emisija moraju se provesti u skladu s ovim Podpri ­
logom, a svi izra čuni u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2. Proces punjenja i utvr đivanje faktora K  i obavljaju se tijekom voznog 
ciklusa tipa 1. na dinamometru s valjcima ili na ispitnom stolu za motor 
primjenom ekvivalentnog ispitnog ciklusa. Ti ciklusi mogu te ći konti­
nuirano (tj. nije potrebno gasiti motor izme đu ciklusa). Nakon bilo kojeg 
broja završenih ciklusa vozilo se može maknuti s dinamometra s valj ­
cima i ispitivanje se može nastaviti poslije. Na zahtjev proizvo đača i uz 
odobrenje homologacijskog tijela proizvo đač može razviti alternativni 
postupak i dokazati njegovu ekvivalentnost, uklju čujući temperaturu 
filtra, veli činu optere ćenja i udaljenost vožnje. To se može u činiti na 
ispitnom stolu ili na dinamometru s valjcima.  
2.1.3. Broj ciklusa D izme đu dvaju WLTC-ova s regeneracijama, broj ciklusa 
u kojima se provode mjerenja emisija n i mjerenje emisija za svaki spoj i 
M′ sij u svakom ciklusu j moraju biti navedeni u svim relevantnim 
ispitnim izvješ ćima. 
2.2. Mjerenje emisija tijekom regeneracija  
2.2.1. Priprema vozila, ako je potrebna, za ispitivanje emisija tijekom faze 
regeneracije može se obaviti provedbom ciklusa pretkondicioniranja iz 
stavka 2.6. ovog Podpriloga ili ekvivalentnih ciklusa na ispitnom stolu 
za motor, ovisno o odabranom postupku punjenja iz stavka 2.1.2. ovog 
Podpriloga.  
2.2.2. Primjena uvjeta za ispitivanje i vozilo za ispitivanje tipa 1. opisani u 
ovom Prilogu po činje prije obavljanja prvog valjanog ispitivanja emisija.  
2.2.3. Regeneracija ne smije nastupiti tijekom pripreme vozila. To se može 
postići na jedan od sljede ćih načina: 
2.2.3.1. ugradnjom „lažnog” regenerativnog sustava ili djelomi čnog sustava za 
cikluse pretkondicioniranja;  
2.2.3.2. bilo kojom drugom metodom dogovorenom izme đu proizvo đača i homo­
logacijskog tijela.  
2.2.4. Ispitivanje emisija ispušnih plinova s pokretanjem hladnog motora koje 
obuhvaća regeneraciju mora se provesti u skladu s primjenjivim WLTC- 
om. 
2.2.5. Ako proces regeneracije zahtijeva više od jednog WLTC-a, svaki WLTC 
mora se provesti do kraja. Dopušteno je koristiti jedan filtar za uzorko ­
vanje čestica u više ciklusa potrebnih za završetak regeneracije.  
Ako je potrebno više od jednog WLTC-a, naknadni WLTC-ovi voze se 
odmah, bez isklju čivanja motora, sve do završetka regeneracije. Ako 
broj vreća za plinovite emisije potrebnih za višestruke cikluse premašuje 
raspoloživi broj vre ća, novo se ispitivanje mora pripremiti u najkra ćem 
mogućem vremenu. Za vrijeme tog razdoblja motor se ne smije isklju ­ 
čiti. 
2.2.6. Vrijednosti emisija tijekom regeneracije M  ri za svaki spoj i izra čunavaju 
se u skladu sa stavkom 3 ovog Dodatka. Broj primjenjivih ispitnih 
ciklusa d mjerenih do potpune regeneracije mora biti naveden u svim 
relevantnim ispitnim izvješ ćima. 
3. Izra čuni 
3.1. Izra čunavanje emisija ispušnih plinova i CO  2 te potrošnje goriva za 
jedan regenerativni sustav  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ≥ 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M  ri Ü d 
D þ d  
pri čemu su za svaki razmatrani spoj i:  
M′ sij masene emisije spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j bez rege ­
neracije, g/km;  
M′ rij masene emisije spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j s regenera ­
cijom, g/km (ako je d > 1, prvo je ispitivanje WLTC-om s 
hladnim motorom, a sljede ći ciklusi sa zagrijanim);  
M si srednje masene emisije spoja i bez regeneracije, g/km;  
M ri srednje masene emisije spoja i za vrijeme regeneracije, g/km;  
M pi srednje masene emisije spoja i, g/km;  
n broj ispitnih ciklusa, izme đu ciklusa s regeneracijom, za vrijeme 
kojih su mjerene emisije u WLTC-ovima tipa 1, ≥ 1; 
d broj cijelih primjenjivih ciklusa ispitivanja potrebnih za regenera ­
ciju; 
D broj cijelih primjenjivih ciklusa ispitivanja izme đu dvaju ciklusa 
s regeneracijom.  
Izračunavanje M  pi grafički je prikazano na slici A6 Dodatak 1/1.  
Slika A6 Dodatak 1/1  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija i izme đu ciklusa s 
regeneracijom (shematski primjer, emisije tijekom D mogu porasti 
ili opasti)
  
3.1.1. Izra čunavanje faktora regeneracije K  i za svaki razmatrani spoj i  
Proizvođač može odabrati ho će li za svaki spoj zasebno utvrditi aditivne 
pomake ili multiplikacijske faktore.  
K i faktor:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i pomak: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si , M  pi i K  i te proizvo đačev odabir vrste faktora moraju se zabilježiti. 
Rezultat K  i mora se unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. Rezultate 
M si , M  pi i K  i mora se unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
K i mogu se utvrditi nakon završetka jedne regeneracijske sekvencije 
koja se sastoji od mjerenja prije, za vrijeme i poslije regeneracijskih 
događaja, kako je prikazano na slici A6 Dodatak 1/1.  
3.2. Izra čunavanje emisija ispušnih plinova i CO  2 te potrošnje goriva za 
sustave s višestrukom periodi čnom regeneracijom  
Sljedeće se vrijednosti izra čunavaju za jedan radni ciklus ispitivanja tipa 
1. za kriterijske emisije i za emisije CO  2 . Za taj se izra čun upotreblja ­
vaju emisije CO  2 iz rezultata koraka 3 opisanog u tablici A7/1 Podpri ­
loga 7.  
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k za n  j ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k for d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i faktor:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i pomak: K  i = M  pi – M  si 
pri čemu su: 
M si srednje masene emisije spoja i za sve doga đaje k bez rege ­
neracije, g/km  
M ri srednje masene emisije spoja i za sve doga đaje k za vrijeme 
regeneracije, g/km  
M pi srednje masene emisije spoja i za sve doga đaje k, g/km  
M sik srednje masene emisije spoja i za doga đaj k bez regeneracije, 
g/km 
M rik srednje masene emisije spoja i za doga đaj k za vrijeme rege ­
neracije, g/km  
M′ sik,j masene emisije spoja i za doga đaj k u g/km bez regeneracije 
izmjerene u to čki j, pri čemu je 1 ≤ j ≤ n  k , g/km 
M′ rik,j masene emisije spoja i za doga đaj k tijekom regeneracije (ako 
vrijedi j > 1, prvo je ispitivanje tipa 1. s hladnim motorom, a 
sljedeći ciklusi sa zagrijanim motorom) izmjerene u ispitnom 
ciklusu j, pri čemu je 1 ≤ j ≤ d  k , g/km  
n k broj cijelih ispitnih ciklusa doga đaja k izme đu dvaju ciklusa s 
fazama regeneracije tijekom kojih su mjerene emisije (WLTC- 
ovi tipa 1. ili ekvivalentni ciklusi na ispitnom stolu za motor), 
≥ 2 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa doga đaja k 
potrebnih za potpunu regeneraciju  
D k broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa doga đaja k izme đu 
dvaju ciklusa s fazama regeneracije  
x broj potpunih regeneracija  
Izračun M  pi grafički je prikazan na slici A6 Dodatak 1/2.  
Slika A6 Dodatak 1/2  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija tijekom i izme đu 
ciklusa s regeneracijom (shematski primjer)
  
Izračun K  i za sustave s višestrukom periodi čnom regeneracijom mogu ć 
je jedino nakon odre đenog broja regeneracija za svaki sustav.  
Nakon provedbe cijelog postupka (od A do B, vidjeti sliku A6 Dodatak 
1/2) trebao bi se ponovno posti ći izvorni po četni uvjet A.  
3.3. Faktori K  i (multiplikativni ili aditivni) zaokružuju se na četiri decimalna 
mjesta na temelju fizikalne jedinice vrijednosti emisijske norme.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
Podprilog 6. – Dodatak 2.  
Postupak za ispitivanje praćenja sustava za pohranu elektri čne energije s 
mogućnošću ponovnog punjenja  
1. Op ćenito  
U slučaju ispitivanja NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova primjenjuju se 
dodaci 2. i 3. Podprilogu 8.  
U ovom se Dodatku definiraju posebne odredbe o korekciji ispitnih rezul ­
tata masenih emisija CO  2 u funkciji energetske bilance ΔE REESS  za sve 
REESS-ove. 
Korigirane vrijednosti masene emisije CO  2 moraju odgovarati nultoj 
energetskoj bilanci ( ΔE REESS  = 0) i biti izra čunane pomo ću koeficijenta 
korekcije odre đenog kako je definirano u nastavku.  
2. Oprema i instrumenti za mjerenje  
2.1. Mjerenje struje  
Ispra žnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1.1. Jakost struje REESS-a u ispitivanjima se mjeri strujnim pretvornikom sa 
stezaljkama ili zatvorenog tipa. Sustav za mjerenje struje mora ispunjavati 
zahtjeve navedene u tablici A8/1. Strujni pretvornici moraju biti u stanju 
podnijeti vršne struje prilikom pokretanja motora i temperaturne uvjete na 
mjernoj toč ki. 
Kako bi mjerenje bilo točno, prije ispitivanja mora se provesti namještanje 
nule i demagnetiziranje u skladu s uputama proizvo đača instrumenta.  
2.1.2. Strujni pretvornici postavljaju se na bilo koji REESS na jedan od kablova 
spojenih izravno na REESS, a pri mjerenju se mora uzeti u obzir ukupna 
jakost struje REESS-a.  
U slučaju oklopljenih žica primjenjuju se odgovaraju će metode koje 
odobrava homologacijsko tijelo.  
Kako bi se jakost struje REESS-a jednostavno izmjerila vanjskom 
mjernom opremom, proizvo đači bi po mogu ćnosti trebali u vozilo ugraditi 
odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne toč ke. Ako to nije izvedivo, 
proizvođač mora pomo ći homologacijskom tijelu tako da se pobrine za 
mogućnost spajanja strujnog pretvornika na kabele REESS-a na gore 
opisani na čin. 
2.1.3. Izmjerena se struja postupno integrira s minimalnom u čestalošć u od 20 Hz 
čime se dobiva izmjerena vrijednost Q u ampersatima (Ah). Izmjerena se 
struja postupno integrira čime se dobiva izmjerena vrijednost Q u amper ­
satima (Ah). Integraciju je mogu će provesti u sustavu za mjerenje struje.  
2.2. Podaci iz vozila  
2.2.1. Alternativno, jakost struje REESS-a određ uje se na temelju podataka iz 
vozila. Da bi se primijenila ta mjerna metoda, sljede ći podaci moraju biti 
dostupni iz ispitnog vozila:  
(a) integrirana vrijednost napunjenosti od posljednjeg pokretanja u Ah;  
(b) integrirana vrijednost napunjenosti iz podataka iz vozila izra čunana s 
minimalnom u čestalošć u uzorkovanja od 5 Hz;  
(c) vrijednost napunjenosti dobivena preko OBD priklju čka, kako je 
opisano u SAE J1962.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2. To čnost podataka iz vozila o punjenju i pražnjenju REESS-ova proizvo đač 
mora dokazati homologacijskom tijelu.  
Proizvođač mož e definirati porodicu vozila po pra ćenju REESS-a kako bi 
dokazao da su podaci iz vozila o punjenju i pražnjenju REESS-a to čni. 
Točnost podataka mora se dokazati na reprezentativnom vozilu.  
Za porodicu moraju vrijediti sljede ći kriteriji:  
(a) jednaki procesi izgaranja (npr. vanjski izvor paljenja, kompresijsko 
paljenje, dvotaktni, četverotaktni);  
(b) jednaka strategija punjenja i/ili rekuperacije (softverski podatkovni 
modul REESS-a);  
(c) raspoloživost podataka iz vozila;  
(d) jednaka razina napunjenosti izmjerena podatkovnim modulom REESS- 
a; 
(e) jednaka simulacija napunjenosti u vozilu.  
2.2.3. Iz praćenja se isklju čuju svi REESS-ovi koji ne utje ču na masene emisije 
CO  2 . 
3. Postupak korekcije na temelju promjene energije u REESS-u  
3.1. Mjerenje jakosti struje REESS-a po činje istodobno s po četkom ispitivanja 
i završava odmah nakon što vozilo obavi cijeli vozni ciklus.  
3.2. Bilanca električne energije Q izmjerena u sustavu za napajanje elektri čnom 
energijom koristi se kao mjera razlike energetskog stanja REESS-a na 
kraju ciklusa u usporedbi s po četkom ciklusa. Bilanca elektri čne energije 
određuje se za ukupni prije đeni WLTC.  
3.3. Zasebne vrijednosti Q  phase bilježe se tijekom faza voznog ciklusa.  
3.4. Korekcija masene emisije CO  2 u cijelom ciklusu u funkciji korekcijskog 
kriterija c  
3.4.1. Izra čun korekcijskog kriterija c 
Korekcijski kriterij c omjer je izme đu apsolutne vrijednosti promjene elek ­
trične energije ΔE REESS,j  i energije goriva, a izra čunava se pomo ću slje­
dećih jednadžbi: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
pri čemu je:  
c korekcijski kriterij  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova u razdoblju j 
utvrđ ena u skladu sa stavkom 4.1. ovog Dodatka, Wh  
j u ovom stavku, cijeli primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a  
E Fuel energija goriva prema sljede ćoj jednadžbi  
E fuel = 10 × HV × FC  nb × d 
pri čemu je:  
E fuel energija iz potrošenog goriva u primjenjivom ispitnom 
ciklusu WLTP-a, Wh  
HV vrijednost zagrijavanja prema tablici A6 Dodatak 2/1, kWh/l  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb neuravnotežena potrošnja goriva u ispitivanju tipa 1., neko ­
rigirana za energetsku bilancu i određ ena u skladu sa 
stavkom 6. Podpriloga 7. te upotrebom rezultata za krite ­
rijske emisije i CO  2 izračunanih u drugom koraku u tablici 
A7/1, l/100 km  
d prije đena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg ispitnog ciklusa 
WLTP-a, km  
10 faktor konverzije u Wh  
3.4.2. Korekcija se primjenjuje ako je ΔE REESS  negativna (što odgovara praž ­
njenju REESS-a), a korekcijski kriterij c, izra čunan u skladu sa 
stavkom 3.4.1. ovog Dodatka, viši od primjenjivog praga iz tablice A6 
Dodatak 2/2.  
3.4.3. Korekcija se izostavlja i upotrebljavaju se nekorigirane vrijednosti ako je 
korekcijski kriterij c izra čunan u skladu sa stavkom 3.4.1. ovog Dodatka 
niži od primjenjivog praga prema tablici A6 Dodatak 2/2.  
3.4.4. Korekcija se može izostaviti i mogu se upotrijebiti nekorigirane vrijednosti 
ako: 
(a) ΔE REESS  je pozitivan (što odgovara pražnjenju REESS-a), a korek ­
cijski kriterij c, izra čunan u skladu sa stavkom 3.4.1. ovog Dodatka, 
viši od primjenjivog praga iz tablice A6 Dodatak 2/2;  
(b) proizvo đač može mjerenjem dokazati homologacijskom tijelu da ne 
postoji veza izme đu ΔE REESS  i masene emisije CO  2 odnosno izme đu 
ΔE REESS  i potrošnje goriva. 
Tablica A6 Dodatak 2/1 
Energetski sadržaj goriva  
Gorivo Benzin Dizel  
Udio etanola/biodi ­
zela, %  E10 E85 B7 
Toplinska vrijednost 
(kWh/l) 8,64 6,41 9,79 
Tablica A6 Dodatak 2/2 
Pragovi kriterija korekcije za RCB  
Ciklus low + medium)  low + medium + high  low + medium + high 
+ extra high  
Pragovi za korekcijski kriterij c  0,015 0,01 0,005 
4. Primjena korekcijske funkcije  
4.1. Za primjenu korekcijske funkcije promjena elektri čne energije ΔT REESS,j  u 
razdoblju j za sve REESS-ove mora se izra čunati iz izmjerenih vrijednosti 
struje i nazivnog napona: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  promjena elektri čne energije REESS-a i tijekom 
razmatranog razdoblja j, Wh;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
i: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U  REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U REESS  nazivni napon REESS-a odre đen u skladu s normom IEC 
60050-482, V; 
I(t) j,i jakost struje REESS-a i u razmatranom razdoblju j utvr đena u 
skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka, A;  
t 0 vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;  
i indeksni broj razmatranog REESS-a;  
n ukupni broj REESS-ova;  
j indeksni broj razmatranog razdoblja, pri čemu je razdoblje bilo 
koja faza primjenjivog ciklusa, kombinacija faza ciklusa i 
primjenjivi ukupni ciklus;  
1 
3 600  faktor konverzije iz Ws u Wh,  
4.2. Za korekciju masene emisije CO  2 , g/km, primjenjuju se Willansovi faktori 
specifični za proces izgaranja iz tablice A6 Dodatak 2/3.  
4.3. Korekcija se provodi i primjenjuje za cijeli ciklus i za svaku fazu ciklusa 
zasebno te se unosi u sva ispitna izvješ ća. 
4.4. Za taj specifi čni izračun koristi se fiksna vrijednost u činkovitosti alter ­
natora sustava za napajanje elektri čnom energijom:  
η alternator  = 0.67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Rezultiraju ća razlika masene emisije CO  2 za razmatrano razdoblje j zbog 
rada pod optere ćenjem alternatora za punjenje REESS-a izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j rezultiraju ća razlika CO  2 masene emisije u razdoblju j, 
g/km;  
ΔE REESS,j  promjena energije REESS-a u razmatranom razdoblju j 
izračunana u skladu sa stavkom 4.1. ovog Dodatka, Wh;  
d j prijeđena udaljenost u razmatranom razdoblju j, km;  
j indeksni broj razmatranog razdoblja, pri čemu je razdoblje 
bilo koja faza primjenjivog ciklusa, kombinacija faza 
ciklusa i primjenjivi ukupni ciklus;  
0,0036 faktor konverzije iz Wh u MJ;  
η alternator  učinkovitost alternatora u skladu sa stavkom 4.4. ovog 
Dodatka; 
Willans  factor Willansov faktor za specifi čni proces izgaranja definiran u 
tablici A6 Dodatak 2/3, gCO  2 /MJ; 
4.5.1. Vrijednosti CO  2 za svaku fazu i za ukupni ciklus moraju se korigirati na 
sljedeći način: 
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j rezultat iz stavka 4.5. ovog Podpriloga za razdoblje j, g/km.  
4.6. Za korekciju emisije CO  2 , g/km, upotrebljavaju se Willansovi faktori u 
tablici A6 Dodatak 3/2.  
Tablica A6 Dodatak 2/3 
Willansovi faktori  
Sa slobodnim usisom S prednabijanjem  
Vanjsko paljenje  
Benzin (E10)  l/MJ 0,0756 0,0803 
g CO  2 /MJ 174 184 
SPP (G20)  m  3 /MJ 0,0719 0,0764 
g CO  2 /MJ 129 137 
UNP l/MJ 0,0950 0,101 
g CO  2 /MJ 155 164 
E85 l/MJ 0,102 0,108 
g CO  2 /MJ 169 179 
Kompresijsko palje ­
nje 
Dizel (B7)  l/MJ 0,0611 0,0611 
g CO  2 /MJ 161 161  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
Prilog 6. – Dodatak 3.  
Izračunavanje omjera plina i energije za plinovita goriva (UNP i 
PP/biometan)  
1. Mjerenje mase plinovitog goriva potrošenog u ispitnom ciklusu tipa 1.  
Mjerenje mase plinovitog goriva potrošenog u tom ciklusu izvodi se 
pomoću sustava za vaganje goriva koji može izmjeriti masu u spremniku 
tijekom ispitivanja u skladu sa sljede ćim: 
(a) točnost unutar ± 2 % razlike izme đu očitanja na po četku i na kraju 
ispitivanja ili bolja;  
(b) poduzimanje mjera za izbjegavanje mjernih pogrešaka.  
One moraju obuhvatiti barem pomnu instalaciju ure đaja u skladu s 
preporukama proizvo đača instrumenta i dobrom inženjerskom 
praksom; 
(c) druge su mjerne metode dopuštene ako im se može dokazati ekviva ­
lentna toč nost. 
2. Izra čunavanje omjera plina i energije  
Potrošnja goriva izra čunava se iz emisija ugljikovodika, ugljikova mono ­
ksida i ugljikova dioksida utvr đenih iz mjernih rezultata uz pretpostavku 
da je tijekom ispitivanja izgaralo samo plinovito gorivo.  
Omjer plina i energije potrošene u ciklusu odre đuje se iz sljede će 
jednadžbe: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10  4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
pri čemu je:  
G gas omjer plina i energije, %  
M gas masa plinovitog goriva potrošenog u ciklusu, kg  
FC norm potrošnja goriva (l/100km za UNP, m  3 /100 km za PP/biometan) 
izračunana u skladu sa stavcima 6.6. i 6.7. Podpriloga 7.  
dist udaljenost zabilježena tijekom ciklusa, km  
ρ gusto ća plina:  
ρ = 0,654 kg/m  3 za PP/biometan  
ρ = 0,538 kg/l za UNP 
cf korekcijski faktor uz pretpostavku sljede ćih vrijednosti  
cf = 1 ako je referentno gorivo UNP ili G20  
cf = 0,78 ako je referentno gorivo G25.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
Podprilog 6.a 
Ispitivanje radi utvrđivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline za 
određivanje emisija CO  2 u reprezentativnim lokalnim temperaturnim 
uvjetima 
1. Uvod 
U ovom Podprilogu opisuje se postupak dodatnog ispitivanja radi utvr ­ 
đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT) za odre đi­
vanje emisija CO  2 u reprezentativnim lokalnim temperaturnim uvjetima.  
1.1. Vrijednosti emisija CO  2 vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem, 
NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
moraju se korigirati u skladu sa zahtjevima u ovom Podprilogu. Vrijed ­
nost emisije CO  2 iz ispitivanja na baterijski pogon nije potrebno korigi ­
rati. Nije potrebna korekcija za autonomiju na elektri čni pogon. 
2. Porodica po ATCT-u  
2.1. Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike smiju 
biti dio iste porodice po ATCT-u:  
(a) arhitektura pogonskog sklopa (tj. s unutarnjim izgaranjem, hibrid, 
gorivna ćelija ili elektri čni); 
(b) proces izgaranja (tj. dva ili četiri takta);  
(c) broj i raspored cilindara;  
(d) način izgaranja u motoru (npr. neizravno ili izravno ubrizgavanje);  
(e) vrsta hlađenja (npr. zra čno, vodeno, uljno);  
(f) način usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje);  
(g) gorivo za koje je motor konstruiran (benzin, dizel, PP, UNP itd.).  
(h) vrsta katalizatora (katalizator trostrukog djelovanja, odvaja č NO  x za 
siromašnu smjesu, SCR, katalizator NO  x za siromašnu smjesu ili 
drugi); 
(i) prisutnost filtra čestica; i  
(j) povrat ispušnih plinova (postoji li EGR, ako postoji, ima li hla đe­
nje). 
Usto, vozila moraju biti slična u sljede ćim karakteristikama:  
(k) ne smiju se razlikovati s obzirom na radni obujam motora za više od 
30 % u usporedbi s vozilom s najmanjim radnim obujmom; i  
(l) izolacija motornog prostora mora biti sli čna s obzirom na materijal, 
količinu i lokaciju izolacije. Proizvo đači moraju homologacijskom 
tijelu dostaviti dokaze (npr. tehni čke crteže u formatu CAD) da su 
za sva vozila u porodici obujam i masa izolacijskog materijala koji 
će se ugra đivati veći od 90 % tih vrijednosti referentnog vozila 
mjerenog u ATCT-u.  
Razlike u izolacijskom materijalu i lokaciji tako đer se mogu prihvatiti 
kao dio iste porodice po ATCT-u ako se može dokazati da je ispitno 
vozilo najnepovoljniji slu čaj u pogledu izolacije motornog prostora.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1. Ako su ugra đeni aktivni spremnici topline, samo vozila koja ispunjavaju 
sljedeće zahtjeve smatraju se dijelom iste porodice po ATCT-u:  
(i) toplinski kapacitet, definiran entalpijom pohranjenom u sustavu, je 
unutar raspona od 0 do 10 % iznad entalpije ispitnog vozila; i  
(ii) proizvo đač originalne opreme može tehnič koj službi pružiti dokaze 
o tome da je vrijeme otpuštanja topline prilikom pokretanja motora 
u porodici vozila unutar raspona od 0 do 10 % ispod vremena 
potrebnog za otpuštanje topline ispitnog vozila.  
2.1.2. Samo vozila koja ispunjavaju kriterije utvr đene u stavku 3.9.4 ovog 
Podpriloga smatraju se dijelom iste porodice po ATCT-u.  
3. Postupak ATCT-a 
Provodi se ispitivanje tipa 1. definirano u Podprilogu 6. s iznimkom 
zahtjeva navedenih u stavcima od 3.1. do 3.9. Podpriloga 6.a. To zahti ­
jeva i novi izra čun te primjenu toč aka mijenjanja stupnjeva prijenosa u 
skladu s Podprilogom 2. uzimaju ći u obzir razli čit cestovni otpor, kako 
je određeno u stavku 3.4. Podpriloga 6.a.  
3.1. Uvjeti okoline za ATCT  
3.1.1. Temperatura (T reg ) kondicioniranja i ispitivanja vozila za ATCT trebala 
bi biti 14 °C.  
3.1.2. Minimalno vrijeme kondicioniranja (t  soak_ATCT  ) za ATCT je 9 sati.  
3.2. Ispitna ćelija i područje kondicioniranja  
3.2.1. Ispitna ćelija 
3.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature jednaku T  reg . 
Stvarna vrijednost temperature mora biti unutar ±3 °C na po četku ispi­
tivanja i unutar ±5 °C za vrijeme ispitivanja.  
3.2.1.2. Apsolutna vlažnost (H) zraka u ispitnoj ćeliji ili ulaznog zraka motora 
mora biti: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1  (g H  2 O/kg suhog zraka) 
3.2.1.3. Temperatura zraka i vlažnost mjere se na izlazu ventilatora minimalnom 
frekvencijom od 0,1 Hz.  
3.2.2. Prostor za kondicioniranje  
3.2.2.1. Zadana vrijednost temperature prostora za kondicioniranje jednaka je 
T reg , a vrijednost stvarne temperature smije odstupati ±3 °C za 5- 
minutni pomi čni aritmeti čki prosjek i ne smije sustavno odstupati od 
zadane vrijednosti. Temperatura se mjeri kontinuirano s minimalnom 
učestalošć u od 0,033 Hz. 
3.2.2.2. Lokacija senzora temperature u podru čju kondicioniranja mora biti 
reprezentativna za mjerenje temperature okoline vozila i mora je provje ­
riti tehnič ka služba.  
Senzor mora biti barem 10 cm udaljen od zidova podru čja kondicioni ­
ranja i mora biti zašti ćen od izravnog strujanja zraka.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Uvjeti strujanja zraka u sobi za kondicioniranje u blizini vozila moraju 
predstavljati prirodni konvekcijski protok reprezentativan za dimenziju 
sobe (konvekcija se ne smije prisilno izazvati).  
3.3. Ispitno vozilo  
3.3.1. Vozilo koje se ispituje mora biti reprezentativno za porodicu vozila za 
koju su utvrđ eni ATCT podaci (na na čin opisan u stavku 2.1. ovog 
Podpriloga).  
3.3.2. Iz porodice po ATCT-u odabire se interpolacijska porodica s najmanjim 
obujmom motora (vidjeti stavak 2. ovog Podpriloga), a ispitno vozilo 
mora biti u konfiguraciji „vozila H” te porodice.  
3.3.3. Ako je primjenjivo, iz porodice po ATCT-u odabire se vozilo s 
najnižom entalpijom aktivnog spremnika topline i s najsporijim toplin ­
skim odzivom aktivnog spremnika topline.  
3.3.4. Ispitno vozilo mora ispuniti zahtjeve iz stavka 2.3. Podpriloga 6. i stavka 
2.1. ovog Podpriloga.  
3.4. Postavke 
3.4.1. Cestovni otpor i dinamometar moraju biti namješteni kako je odre đeno u 
Podprilogu 4., uklju čujući zahtjev da sobna temperatura bude 23 °C.  
Kako bi se uzela u obzir razlika gusto će zraka na 14 °C i gusto će zraka 
na 20 °C, dinamometar s valjcima namješta se kako je opisano u stav ­
cima 7. i 8. Podpriloga 4, uz iznimku da se kao ciljani koeficijent C  t 
upotrebljava f  2_TReg  iz sljedeće jednadžbe:  
f 2_TReg  = f 2 * (T  ref + 273)/(T  reg + 273) 
pri čemu je:  
f 2 koeficijent cestovnog otpora drugog reda, u referentnim uvjetima, 
N/(km/h)  2 
T ref referentna temperatura cestovnog otpora kako je navedena u 
stavku 3.2.10. ovog Priloga, °C  
T reg lokalna temperatura, kako je definirana u stavku 3.1.1., °C  
Ako je valjana postavka dinamometra s valjcima za ispitivanje na 23 °C 
raspoloživa, koeficijent drugog reda dinamometra s valjcima, C  d , prila­
gođava se prema sljede ćoj jednadžbi:  
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2. ATCT i njegov vozni otpor izvode se na 2WD dinamometru ako je 
odgovaraju će ispitivanje tipa 1. provedeno na 2WD dinamometru, te 
na 4WD dinamometru ako je odgovaraju će ispitivanje tipa 1. provedeno 
na 4WD dinamometru.  
3.5. Pretkondicioniranje  
Na zahtjev proizvo đača pretkondicioniranje se može provesti pri T  reg . 
Temperatura motora mora biti unutar ± 2 °C od zadanih 23 °C ili T  reg , 
ovisno koja se temperatura izabere za pretkondicioniranje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1. Potpuno MUI vozila pretkondicioniraju se kako je opisano u stavku 2.6. 
Podpriloga 6. 
3.5.2. NOVC-HEV-ovi pretkondicioniraju se kako je opisano u stavku 3.3.1.1. 
Podpriloga 8. 
3.5.3. OVC-HEV-ovi pretkondicioniraju se kako je opisano u stavku 2.1.1. ili 
2.1.2. Dodatka 4. Podprilogu 8.  
3.6. Postupak kondicioniranja  
3.6.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja vozila čuvaju se u prostoru 
kondicioniranja s uvjetima okolne temperature opisanima u stavku 3.2.2. 
ovog Podpriloga.  
3.6.2. Od završetka pretkondicioniranja do kondicioniranja na  T reg vozilo ne 
smije biti izloženo temperaturi razli čitoj od  T reg dulje od 10 minuta.  
3.6.3. Vozilo se potom drži u prostoru kondicioniranja tako da je vrijeme od 
kraja ispitnog pretkondicioniranja do po četka ATCT-a jednako vremenu 
t soak_ATCT  uz dopušteno odstupanje od dodatnih 15 minuta. Na zahtjev 
proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela t  soak_ATCT  može se 
produljiti za najviše 120 minuta. U tom se slu čaju taj produžetak 
upotrebljava za hla đenje kako je opisano u stavku 3.9. ovog Podpriloga.  
3.6.4. Kondicioniranje se obavlja bez upotrebe ventilatora za hla đenje i sa svim 
dijelovima vozila smještenima kako je predvi đeno za uobi čajeno parki ­
ranje. Mora se zabilježiti vrijeme izme đu kraja pretkondicioniranja i 
početka ATCT-a.  
3.6.5. Prijenos iz prostora kondicioniranja u ispitnu ćeliju mora se provesti na 
najbrži mogu ći način. Vozilo ne smije biti izloženo temperaturi razli čitoj 
od temperature T  reg na dulje od 10 minuta.  
3.7. ATCT 
3.7.1. Ispitni ciklus mora biti primjenjivi WLTC odre đen u Podprilogu 1. za taj 
razred vozila.  
3.7.2. Za potpuno MUI vozila moraju se slijediti postupci za izvođ enje ispiti ­
vanja emisija iz Podpriloga 6, za NOVC-HEV-ove iz Podpriloga 8., a za 
OVC-HEV-ove ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije, s 
iznimkom da uvjeti okoline za ispitnu ćeliju moraju biti kao oni opisani 
u stavku 3.2.1. ovog Podpriloga.  
3.7.3. Ispušne emisije definirane u koraku 1 u tablici A7/1 za potpuno MUI 
vozila i u 2. koraku tablice A8/5 za HEV-ove tijekom ATCT-a ne smiju 
prijeći granične vrijednosti norme Euro 6 primjenjive na ispitano vozilo 
iz tablice 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.8. Izra čun i dokumentacija  
3.8.1. Faktor korekcije porodice,  FCF , izračunava se na sljede ći način: 
FCF = M  CO2,Treg  / M  CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
pri čemu je:  
M CO2,23°  masene emisije CO  2 prosjeka svih primjenjivih ispitivanja 
tipa 1. na 23 °C vozila H nakon koraka 3 iz tablice A7/1 u 
Podprilogu 7. za potpuno MUI vozila i nakon koraka 3 iz 
tablice A8/5 za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, ali bez 
ikakvih daljnjih korekcija, g/km;  
M CO2,Treg  masene emisije CO  2 u cijelom WLTC-u ispitivanja na 
lokalnoj temperaturi nakon koraka 3 iz tablice A7/1 u 
Podprilogu 7. za potpuno MUI vozila i nakon koraka 3 
iz tablice A8/5 za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, ali 
bez ikakvih daljnjih korekcija, g/km; Za OVC-HEV-ove i 
NOVC-HEV-ove upotrebljava se K  CO2 kako je definiran u 
Dodatku 2 Podprilogu 8. 
M CO2,23°  i M  CO2,Treg  moraju se mjeriti na istom ispitnom vozilu.  
FCF se unosi u sva relevantna ispitna izvješ ća. 
FCF se zaokružuje na četiri decimalna mjesta.  
3.8.2. Vrijednosti CO  2 za svako potpuno motorno vozilo u istoj porodici po 
ATCT-u (kako je definirana u stavku 2.3. ovog Podpriloga) izra čunavaju 
se pomoću sljedećih jednadžbi:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF  
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF  
pri čemu su: 
M CO2,c,4  i M  CO2,p,4  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC-a, c, i 
faza ciklusa, p, dobivene u prethodnom koraku izra čuna, g/km;  
M CO2,c,5  i M  CO2,p,5  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa, 
c, i faza ciklusa, p, uklju čujući korekciju za ATCT, i one se koriste za 
sve daljnje korekcije ili daljnje izra čune, g/km.  
3.8.3. Vrijednosti CO  2 za svaki OVC-HEV i NOVC-HEV u istoj porodici po 
ATCT-u (kako je definirana u stavku 2.3. ovog Podpriloga) izra čunavaju 
se pomoću sljedećih jednadžbi:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF  
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF  
pri čemu su: 
M CO2,CS,c,4  i M  CO2,CS,p,4  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC-a, 
c, i faza ciklusa, p, dobivene u prethodnom koraku izra čuna, g/km;  
M CO2,CS,c,5  i M  CO2,CS,p,5  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC 
ciklusa, c, i faza ciklusa, p, uklju čujući korekciju za ATCT, i one se 
koriste za sve daljnje korekcije ili daljnje izra čune, g/km.  
3.8.4. Ako je FCF manji od 1, smatra se da je jednak 1 ako se primjenjuje 
najnepovoljniji slu čaj u skladu sa stavkom 4.1. ovog Podpriloga.  
3.9. Odredba o hlađ enju vozila  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1. Za ispitno vozilo koje služi kao referentno vozilo za porodicu po ATCT- 
u i za sva vozila H interpolacijskih porodica unutar porodice po ATCT-u 
konačna temperatura rashladnog sredstva motora mjeri se nakon što 
vozilo pro đe vožnju u odgovaraju ćem ispitivanju tipa 1. na 23 °C i 
kondicioniranje na 23 °C tijekom t  soak_ATCT  uz dopušteno odstupanje 
od dodatnih 15 minuta. Trajanje se mjeri od završetka tog ispitivanja 
tipa 1.  
3.9.1.1. Ako je vrijeme t  soak_ATCT  produljeno u predmetnom ATCT-u, primje ­
njuje se isto vrijeme kondicioniranja uz dopušteno odstupanje od 
dodatnih 15 minuta.  
3.9.2. Postupak hlađenja mora se provesti odmah po završetku ispitivanja tipa 
1., s maksimalnom odgodom od 20 minuta. Mjereno vrijeme kondicio ­
niranja je vrijeme izme đu mjerenja kona čne temperature i završetka 
ispitivanja tipa 1. na 23 °C te se mora navesti u svim relevantnim 
ispitnim evidencijama.  
3.9.3. Prosje čna temperatura područja kondicioniranja u posljednjih 3 sata 
oduzima se od izmjerene temperature rashladnog sredstva motora na 
kraju vremena kondicioniranja odre đenog u stavku 3.9.1. To se 
označava s Δ T_ATCT  i zaokružuje na najbliži cijeli broj.  
3.9.4. Ako je Δ T_ATCT  jednaka ili viša od – 2 °C u odnosu na Δ T_ATCT  
ispitnog vozila, ta se interpolacijska porodica smatra članom iste poro ­
dice po ATCT-u.  
3.9.5. Za sva vozila u porodici po ATCT-u temperatura rashladnog sredstva 
mjeri se na istom mjestu u rashladnom sustavu. Ta lokacija mora biti što 
je moguće bliža motoru, tako da je temperatura rashladnog sredstva što 
reprezentativnija za temperaturu motora.  
3.9.6. Mjerenje temperature podru čja kondicioniranja mora se provesti u skladu 
sa stavkom 3.2.2.2. ovog Podpriloga.  
4. Druge mogućnosti u mjernom postupku  
4.1. Hla đenje vozila u najnepovoljnijem slu čaju 
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela umjesto 
odredbi iz stavka 3.6. ovog Podpriloga može se primijeniti postupak za 
hlađenje ispitivanja tipa 1. U tu svrhu:  
(a) odredbe iz stavka 2.7.2. Podpriloga 6. primjenjuju se uz dodatni 
zahtjev da minimalno trajanje kondicioniranja iznosi 9 sati;  
(b) temperatura motora mora biti unutar ±2 °C zadane vrijednosti T  reg 
prije početka ATCT-a. Ta se temperatura mora unijeti u sva rele ­
vantna ispitna izvješ ća. U tom se slu čaju za sva vozila u porodici 
mogu presko čiti odredbe o hla đenju iz stavka 3.9. ovog Podpriloga i 
kriterij izolacije motornog prostora.  
Ta alternativa nije dopuštena ako vozilo ima aktivni spremnik topline.  
Primjena tog pristupa mora se navesti u svim relevantnim ispitnim izvje ­ 
šćima. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2. Porodica po ATCT-u sastavljena od samo jedne interpolacijske porodice  
Ako porodicu po ATCT-u čini samo jedna interpolacijska porodica, 
odredba o hlađ enju iz stavka 3.9. ovog Podpriloga može se presko čiti. 
To se mora navesti u svim relevantnim ispitnim izvješ ćima. 
4.3. Alternativno mjerenje temperature motora  
Ako mjerenje temperature rashladnog sredstva nije izvedivo, na zahtjev 
proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela, umjesto temperature 
rashladnog sredstva za odredbu o hla đenju iz stavka 3.9. ovog Podpri ­
loga može se upotrijebiti temperatura motornog ulja. U tom se slu čaju 
temperatura motornog ulja upotrebljava za sva vozila u porodici.  
Primjena tog pristupa mora se navesti u svim relevantnim ispitnim izvje ­ 
šćima. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
Podprilog 6.b 
Korekcija rezultata CO  2 s obzirom na ciljanu brzinu i udaljenost 
1. Općenito  
U ovom se Podprilogu definiraju posebne odredbe o korekciji ispitnih 
rezultata CO  2 za dopuštena odstupanja od ciljane brzine i udaljenosti.  
Ovaj se Podprilog primjenjuje samo na potpuno MUI vozila.  
2. Mjerenje brzine vozila  
2.1. Stvarna / izmjerena brzina vozila (v  mi , km/h) na temelju brzine valjaka 
dinamometra uzorkuje se s mjernom u čestalošć u od 10 Hz zajedno sa 
stvarnim vremenom koje odgovara stvarnoj brzini.  
2.2. Ciljana brzina (v  i , km/h) izme đu vremenskih toč aka u tablicama A1/1 do 
A1/12 u Podprilogu 1. odre đuje se metodom linearne interpolacije s u česta­
lošću od 10 Hz. 
3. Postupak korekcije  
3.1. Izra čunavanje stvarne / izmjerene i ciljane snage na kotač ima 
Snaga i sile na kota čima iz ciljane i stvarne / izmjerene brzine izra čunavaju 
se primjenom sljede ćih jednadžba:  
F i ¼ f  0 þ f 1 Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m  r Þ Ü a  i 
P i ¼ F  i Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001 
F mi ¼ f  0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m  r Þ Ü a  mi 
P mi ¼ F  mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001 
a i ¼ ðV i Ä V  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
F i ciljana pogonska sila tijekom razdoblja (i – 1) do (i), N;  
F mi stvarna / izmjerena pogonska sila tijekom razdoblja (i – 1) do 
(i), N; 
P i ciljana snaga tijekom razdoblja (i – 1) do (i), N;  
P mi stvarna / izmjerena snaga tijekom razdoblja (i – 1) do (i), N;  
f 0 , f 1 , f 2 koeficijenti cestovnog otpora iz Podpriloga 4., N, N/(km/h), 
N/(km/h)  2 ; 
V i ciljana brzina u vremenu (i), km/h;  
Vm  i stvarna / izmjerena brzina u vremenu (i), km/h;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM ispitna masa vozila, kg;  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa 
stavkom 2.5.1. podpriloga 4., kg;  
a i ciljano ubrzanje tijekom razdoblja (i – 1) do (i), m/s  2 ; 
a mi stvarno / izmjereno ubrzanje tijekom razdoblja (i – 1) do (i), 
m/s  2 ; 
t i vrijeme, s.  
3.2. U idućem se koraku izra čunava po četni P  OVERRUN,1  pomoću sljedeće 
jednadžbe:  
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
pri čemu je:  
P OVERRUN,1  početna snaga u slobodnom povratnom hodu, kW  
P RATED  nazivna snaga, kW.  
3.3. Sve izračunane vrijednosti  P i i P  mi ispod P  OVERRUN,1  postavljaju se na 
P OVERRUN,1  kako bi se isklju čile negativne vrijednosti koje nisu važne za 
emisije CO  2 . 
3.4. Vrijednost P  m,j izračunava se za svaku pojedina čnu fazu WLTC-a iz slje ­
deće jednadžbe:  
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
pri čemu je:  
P m,j prosječ na stvarna / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j, kW;  
P mi stvarna / izmjerena snaga tijekom razdoblja (i – 1) do (i), N;  
t 0 vrijeme na po četku razmatrane faze j, s;  
t end vrijeme na kraju razmatrane faze j, s;  
n broj vremenskih koraka u razmatranoj fazi;  
j indeksni broj razmatrane faze.  
3.5. Prosje čne masene emisije CO  2 (g/km) korigirane za RCB za svaku fazu 
primjenjivog WLTC-a izražavaju se u g/s pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M CO2;j ¼ M  CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
pri čemu je:  
M CO2,j prosječ na masena emisija CO  2 u fazi j, g/s;  
M CO2,RCB,j masena emisija CO  2 iz 1. koraka tablice A7/1 iz Podpri ­
loga 7. (g/km) za razmatranu fazu j WLTC-a korigirana u 
skladu s Dodatkom 2. Podprilogu 6. i uz zahtjev primjene 
korekcije za RCB bez uzimanja u obzir korekcijskog krite ­
rija c;  
d m,j stvarno prije đena udaljenost u razmatranoj fazi j, km;  
t j trajanje razmatrane faze j, s.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6. U idu ćem se koraku te masene emisije CO  2 (g/s) za svaku fazu WLTC-a 
koreliraju s prosje čnim vrijednostima  P m,j1 izračunanima u skladu sa 
stavkom 3.4. ovog Podpriloga.  
Najprikladniji podaci izračunavaju se regresijskom metodom najmanjih 
kvadrata. Primjer tog regresijskog pravca (Veline) prikazan je na slici 
A6b/1. 
Slika A6b/1.  
Primjer regresijskog pravca Veline
  
3.7. Jednadžba 1 pravca Veline specifi čna za vozilo izra čunana iz stavka 3.6. 
ovog Podpriloga definira korelaciju izme đu emisija CO  2 u g/s za 
razmatranu fazu j i prosje čne izmjerene snage na kota ču za istu fazu j, a 
glasi:  
M CO2,j = (k  v,1 × P  m,j1 ) + D  v,1 
pri čemu je:  
M CO2,j prosječna masena emisija CO  2 u fazi j, g/s;  
P m,j1 prosječna stvarna / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izra ču­
nana pomo ću P  OVERRUN,1  , kW; 
k v,1 nagib jednadžbe 1 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
D v,1 konstanta jednadžbe 1 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
3.8. U idućem se koraku izra čunava drugi P  OVERRUN,1  pomoću sljedeće 
jednadžbe:  
P OVERRUN,2  = – D  v,1 / k v,1 
pri čemu je:  
P OVERRUN,2  snaga u drugom slobodnom povratnom hodu, kW  
k v,1 nagib jednadžbe 1 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
D v,1 konstanta jednadžbe 1 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
3.9. Sve izračunane vrijednosti  P i i P mi iz stavka 3.1. ovog Podpriloga koje su 
ispod P  OVERRUN,2  postavljaju se na P  OVERRUN,2  kako bi se isklju čile nega­
tivne vrijednosti koje nisu važne za emisije CO  2 . 
3.10. Vrijednosti P  m,j2 ponovno se izra čunavaju za svaku pojedinu fazu WLTC-a 
pomoću jednadžba iz stavka 3.4. ovog Podpriloga.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11. Jednadžba 2 pravca Veline specifi čna za nova vozila izra čunava se regre ­
sijskom metodom najmanjih kvadrata opisanoj u stavku 3.6. ovog Podpri ­
loga. Jednadžba 2 pravca Veline izražava se na sljede ći način: 
M CO2,j = (k  v,2 × P  m,j2 ) + D  v,2 
pri čemu je:  
M CO2,j prosječna masena emisija CO  2 u fazi j, g/s;  
P m,j2 prosječna stvarna / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izra ču­
nana pomo ću P  OVERRUN,2  , kW; 
k v,2 nagib jednadžbe 2 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
D v,2 konstanta jednadžbe 2 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
3.12. U idućem se koraku izra čunavaju vrijednosti  P i,j koje proizlaze iz profila 
ciljane brzine za svaku pojedinu fazu WLTC-a pomo ću sljedeće jednadžbe:  
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
pri čemu je:  
P i,j2 prosječ na stvarna / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izra čunana 
pomoću P  OVERRUN,2  , kW; 
P i,2 ciljana snaga tijekom razdoblja od (i – 1) do (i), izra čunana pomo ću 
P OVERRUN,2  , kW; 
t 0 vrijeme na po četku razmatrane faze j, s;  
t end vrijeme na kraju razmatrane faze j, s;  
n broj vremenskih koraka u razmatranoj fazi;  
j indeksni broj razmatrane faze WLTC-a.  
3.13. Zatim se izračunava razlika u masenim emisijama CO  2 razdoblja j izražena 
u g/s pomo ću sljedeće jednadžbe:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P  i,j2 – P  m,j2 ) 
pri čemu je:  
ΔCO  2,j razlika masenih emisija CO  2 u fazi j, g/s;  
k v,2 nagib jednadžbe 2 pravca Veline, g CO  2 /kWs; 
P i,j2 prosječna ciljana snaga u razmatranoj fazi j izra čunana pomo ću 
P OVERRUN,2  , kW; 
P m,j2 prosječna stvarna / izmjerena snaga u razmatranoj fazi j izra ču­
nana pomo ću P  OVERRUN,2  , kW; 
j razmatrano razdoblje j, može biti faza ciklusa ili cijeli ciklus.  
3.14. Kona čne masene emisije CO  2 korigirane za brzinu i udaljenost u razdoblju 
j izračunavaju se prema sljede ćoj jednadžbi:  
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M  CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
pri čemu su: 
M CO2,j,2,b masene emisije CO  2 korigirane za brzinu i udaljenost u 
razdoblju j, g/km;  
M CO2,j,1 masene emisije CO  2 u razdoblju j 1. koraka, vidjeti tablicu 
A7/1 u Podprilogu 7., g/km;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j razlika masenih emisija CO  2 u fazi j, g/s;  
t j trajanje razmatranog razdoblja j, s.  
d m,j stvarno prije đena udaljenost u razmatranoj fazi j, km;  
d i,j ciljana udaljenost u razmatranom razdoblju j, km;  
j razmatrano razdoblje j, može biti faza ciklusa ili cijeli ciklus.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
Podprilog 7. 
Izračuni 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Izra čuni koji se odnose specifi čno na hibridna vozila, potpuno 
električna vozila i vozila s gorivnim ćelijama opisani su u Podpri ­
logu 8.  
▼M3 
Detaljan postupak za izra čunavanje ispitnih rezultata opisan je u 
stavku 4. Podpriloga 8.  
▼B 
1.2. Izra čuni opisani u ovog Podpriloga primjenjuju se za vozila s 
motorima s unutarnjim izgaranjem (ICE).  
1.3. Zaokru živanje rezultata ispitivanja  
1.3.1. Prijelazni koraci u izra čunima ne zaokružuju se.  
1.3.2. Kona čni rezultati emisijskih kriterija zaokružuju se u jednom 
koraku na onaj broj mjesta desno od decimalne to čke koji je 
naveden u primjenjivom standardu emisije plus jedna dodatna 
značajna znamenka.  
1.3.3. Vrijednost korekcije NO  x KH zaokružuje se na dva decimalna 
mjesta.  
1.3.4. Faktor razrjeđivanja DF zaokružuje se na dva decimalna mjesta.  
1.3.5. Za informacije koje se ne mogu prona ći u standardima primjenjuje 
se dobra inženjerska prosudba.  
1.3.6. Zaokru živanje rezultata emisije CO  2 i potrošnje goriva opisano je 
u stavku 1.4. ovog Podpriloga.  
1.4. ►M3 Detaljan postupak za izra čunavanje kona čnih ispitnih rezul ­
tata za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem ◄ 
Rezultati se izra čunavaju redom navedenim u tablici A7/1. Svi 
primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. U 
stupcu „Postupak” navedeni su stavci koji se koriste za izra čun 
ili sadrže dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c cijeli primjenjivi ciklus;  
p svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i svaki primjenjivi element emisija prema kriterijima, bez 
CO  2 ; 
CO  2 Emisije CO  2. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
Tablica A7/1  
Postupak za izra čunavanje kona čnih ispitnih rezultata  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Podprilog 6 Neobra đeni 
rezultati ispiti ­
vanja  Masene emisije 
Stavci od 3. do 3.2.2. ovog 
Podpriloga  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km. 1 
Rezultat za 
korak 1 M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Izračun kombiniranih vrijednosti 
ciklusa: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d  p P 
p d p 
pri čemu su: 
M i/CO2,c,2  rezultati emisija u 
ukupnom ciklusu; 
d p prijeđene udaljenosti u fazama 
ciklusa, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km. 2 
Rezultati za 
korake 1 i 2 M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km. Korekcija rezultata CO  2 s 
obzirom na ciljanu brzinu i 
udaljenost. 
Podprilog 6.b 
Napomena: Budu ći da se korigira 
i udaljenost, od ovog se izra čuna 
svako navo đenje prije đene 
udaljenosti tumač i kao navo đenje 
ciljane udaljenosti.  M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km. 2b 
Rezultat za 
korak 2b M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km. Korekcija za RCB 
Dodatak 2. Podprilogu 6.  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km. 3 
Rezultati za 
korake 2 i 3 M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km. Postupak ispitivanja emisija za 
sva vozila opremljena sustavom 
s periodič nom regeneracijom, K  i . 
Dodatak 1. Podprilogu 6. 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
ili 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
i 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
ili 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
Aditivni pomak ili multiplikativni 
faktor koji treba koristiti u skladu 
s određivanjem faktora K  i . M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km. 4a ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Ako K  i nije primjenjiv: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
Rezultati za 
korake 3 i 4a  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ako je K  i primjenjiv, uskladiti 
fazne vrijednosti CO  2 prema 
kombiniranoj vrijednosti ciklusa: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  × AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ako K  i nije primjenjiv: 
M CO2,p,4 =  M CO2,p,3  M CO2,p,4  , g/km. 4b 
Rezultat za 
korak 4 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km. Korekcija za ATCT u skladu sa 
stavkom 3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani u 
skladu s Prilogom VII. i primije ­
njeni na vrijednosti kriterijskih 
emisija.  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km. 5 
Rezultat 
jednog ispiti ­
vanja.  
Rezultat za 
korak 5  Za svako ispiti­
vanje: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km. Izračunavanje prosjeka ispitivanja 
i deklarirana vrijednost. 
Stavci od 1.2 do 1.2.3. Podpri ­
loga 6.  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km. 6 
Rezultat za 
korak 6 M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km. Usklađivanje faznih vrijednosti. 
Stavak 1.2.4. Podpriloga 6. 
i: 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km. 7 
Rezultati za 
korake 6 i 7 M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km. Izračun potrošnje goriva. 
Stavak 6. ovog Podpriloga. 
Izračun potrošnje goriva provodi 
se za primjenjivi ciklus i njegove 
faze odvojeno. U tu svrhu: 
(a) upotrebljavaju se primjenjive 
fazne ili ciklusne vrijednosti 
CO  2 ; 
(b) upotrebljavaju se kriterijske 
emisije u cijelom ciklusu; 
i: 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km. 8 
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno vozi ­
lo. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Korak 8 Za svako ispitno 
vozilo H i L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Ako je uz ispitno vozilo H ispi ­
tano i ispitno vozilo L, dobivena 
vrijednost kriterijske emisije 
mora biti viša od dviju vrijed ­
nosti i ozna čava se s M  i,c . 
U slučaju kombiniranih emisija 
THC + NO  x upotrebljava se 
najviša vrijednost zbroja koji se 
odnosi na VH ili na VL. 
U suprotnom, ako ni jedno vozilo 
L nije ispitano, M  i,c = M  i,c,8 
Za CO  2 i potrošnju goriva (FC) 
koriste se vrijednosti dobivene u 
koraku 8; vrijednosti emisije CO  2 
zaokružuju se na dvije decimale, 
a vrijednosti FC na tri decimale.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
Ako je ispitano 
vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
Rezultat 
interpola­
cijske poro­
dice. 
Konačni 
rezultat 
kriterijske 
emisije.  
Korak 9 M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 
km; 
FC p,H , l/100 
km; 
Ako je ispitano 
vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km. Izračuni potrošnje goriva i 
emisije CO  2 za pojedinač na 
vozila u interpolacijskoj porodici. 
Stavak 3.2.3. ovog Podpriloga 
Emisije CO  2 iskazuju se u 
gramima po kilometru (g/km), 
zaokruženo na najbliži cijeli broj; 
vrijednosti FC zaokružuju se na 
jednu decimalu, izražene u (l/ 
100 km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
Rezultat 
pojedinačnog 
vozila. 
Konačni 
rezultat CO  2 
i FC.  
▼B 
2. Utvrđ ivanje volumena razrije đenog ispušnog plina  
2.1. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaci ­
teta koji radi pri stalnoj ili promjenjivoj brzini protoka.  
▼M3 
Obujamski protok mjeri se kontinuirano. Ukupni obujam mjeri se 
za vrijeme cijelog ispitivanja.  
_______  
▼B 
2.2. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaci ­
teta pomo ću volumetrijske pumpe  
2.2.1. Volumen se izračunava prema sljede ćoj jednadžbi: 
V ¼ V  0 Ü N 
pri čemu je:  
V je obujam razrije đenog ispušnog plina izražen u litrama po 
ispitivanju (prije ispravka),  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 je volumen plina koji dozira volumetrijska pumpa u uvjetima 
ispitivanja, u litrama po okretaju pompe;  
N je broj okretaja po ispitivanju.  
2.2.1.1. Ispravak obujma na standardne uvjete  
Volumen razrije đenog ispušnog plina, V, korigira se prema stan ­
dardnim uvjetima prema sljede ćoj jednadžbi: 
V mix ¼ V Ü K  1 Ü Í P B Ä P  1 
T p Î 
pri čemu je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B je barometarski tlak u ispitnoj prostoriji u kPa,  
P 1 je podtlak na ulazu volumetrijske pumpe u odnosu na baro ­
metarski tlak okoline, kPA,  
T p je aritmeti čka prosje čna temperatura razrije đenog ispušnog 
plina koji ulazi u volumetrijsku pumpu tijekom ispitivanja, u 
kelvinima (K).  
3. Masene emisije  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. S pretpostavkom zanemarivanja efekata stla čivosti, svi plinovi 
uključeni u procese usisa, sagorijevanja i ispuha mogu se smatrati 
idealnim prema Avogadrovoj teoriji.  
3.1.2. Masa, M plinovitog sastojka koju emitira vozilo za vrijeme ispi ­
tivanja odre đuje se množenjem volumne koncentracije predmetnog 
plina i volumena razrije đenog ispušnog plina s obzirom na slje ­
deće gustoće u referentnim uvjetima okoline od 273,15 K (0 °C) i 
101,325 kPa:  
Ugljični monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Ugljični dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Ugljikovodici:  
Za benzin (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) ρ ¼ 0,646g =l 
Za dizel (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) ρ ¼ 0,625g =l 
za LPG (C  1 H 2.525 ) ρ ¼ 0,649g =l 
za NG/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
Za etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) ρ ¼ 0,934g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
Gustoća za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih 
ugljikovodika pri 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa te ovisi o gorivu. 
Gustoća za izračun mase propana (vidjeti stavak 3.5. Podpriloga 5) 
iznosi 1,967 g/l pri standardnim uvjetima.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, gusto ća tog goriva 
izračunava se pomo ću jednadžbe dane u stavku 3.1.3. ovog 
Podpriloga. 
3.1.3. Op ća jednad žba za izra čun ukupne gusto će ugljikovodika za svako 
referentno gorivo sa srednjim sastavom C  X H Y O Z je kako slijedi:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemu je:  
ρ THC gustoća ukupnih ugljikovodika i ne-metanskih plinova 
ugljikovodici, g/l;  
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);  
V M molarni volumen idealnog plina na 273.15 K (0 °C) i 
101.325 kPa (22.413 l/mol);  
H/C je odnos vodika i ugljika za specifi čno gorivo  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z . 
3.2. Izra čuni masenih emisija  
3.2.1. Masene emisije plinovitih sastojak ispušnih plinova po fazi ciklusa 
izračunavaju se prema sljede ćim jednadžbama: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C  i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
pri čemu je:  
M i je masena emisija sastojka i po jednom ispitivanju ili fazi, 
g/km;  
V mix je volumen razrije đenog ispušnog plina po ispitivanju ili 
fazi, izražen u litrama po jednom ispitivanju/fazi ispitivanja 
i korigiran prema standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 
101,325 kPa); 
ρ i je gustoća sastojka i u gramima po litri pri standardnim 
uvjetima temperature i tlaka (273,15 K (0 °C) i 101,325 
kPa);  
KH je faktor korekcije vlažnosti primjenjiv samo na masene 
emisije oksida dušika, NO  2 i NO  x , po jednom ispitivanju 
ili fazi ispitivanja;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i koncentracija one čišćujuće tvari  i po ispitivanju ili fazi u 
razrijeđenom ispušnom plinu izražena u ppm i korigirana 
za količinu spoja i  sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
d je udaljenost koja je vožena u WLTC ispitivanju, km;  
n je broj faza primjenjivog WLTC  
3.2.1.1. Koncentracija plinovitog spoja u razrije đenom ispušnom plinu 
korigira se za koli činu plinovitog spoja u zraku za razrje đivanje 
kako slijedi: 
C i ¼ C  e Ä C  d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemu je:  
C i koncentracija one čišćujuće tvari  i u razrije đenom ispušnom 
plinu izražena u ppm i korigirana za koli činu onečišćujuće 
tvari i sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
C e je izmjerena koncentracija plinovitog sastojka i u razrije ­ 
đenom ispušnom plinu, ppm;  
C d koncentracija plinovitog sastojka  i u zraku za razrje đivanje, 
ppm; 
DF je faktor razrje đivanja.  
3.2.1.1.1. Faktor razrjeđivanja DF izra čunava se pomo ću jednadžbe za pred ­
metno gorivo:  
DF ¼  13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za benzin (E10)  
DF ¼  13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizel (B7)  
DF ¼  11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼  9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za PP/biometan  
DF ¼  12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼  35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodik  
U odnosu na jednadžbu za vodik:  
C H2O koncentracija H  2 O u razrije đenom ispušnom plinu 
sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, izražena u 
postotku obujma;  
C H2O-DA  koncentracija H  2 O u razrije đenom zraku, postotak 
volumena;  
C H2 koncentracija H  2 u razrijeđenom ispušnom plinu sadr­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, faktor DF za to 
gorivo izra čunava se pomo ću jednadžbe dane u stavku 3.2.1.1.2. 
ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Ako proizvođ ač koristi faktor DF koji pokriva nekoliko faza, on 
izračunava DF uzimanjem srednje koncentracije plinovitih sasto ­
jaka za predmetne faze.  
Srednja koncentracija plinovitog spoja ra čuna se prema sljede ćoj 
jednadžbi:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V  mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
pri čemu je:  
C i je glavna koncentracija plinskog spoja;  
C i,phase  je koncentracija svake faze;  
V mix,phase  je V  mix odgovaraju će faze;  
3.2.1.1.2. Op ća jednadžba za izra čun faktora razrje đivanja DF za svako 
referentno gorivo sa aritmeti čki osrednjenim sastavom C  x H y O z je 
kako slijedi: 
DF ¼  X 
C CO2 þ ðC HC þ C  CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemu je: 
X ¼ 100 Ü  x 
x þ  y 
2 þ 3,76ðx þ  y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 u razrijeđenom ispušnom plinu sadr­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, izražena u postotku 
obujma;  
C HC je koncentracija HC u razrije đenom ispušnom plinu sadr­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm jednaka vrijednost 
ugljika.  
C CO je koncentracija CO u razrije đenom ispušnom plinu sadr­ 
žanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
3.2.1.1.3. Mjerenje metana  
3.2.1.1.3.1. Za mjerenja metana pomo ću GC-FID izra čunava se NMHC prema 
sljedećoj jednadžbi: 
C NMHC ¼ C  THC Ä ðRf CH4 Ü C  CH4 Þ 
pri čemu je:  
C NMHC  je korigirana koncentracija NMHC-a u razrije đenom 
ispušnom plinu, ppm ekvivalent ugljika;  
C THC koncentracija THC-a u razrije đenom ispušnom plinu, 
ppm ekvivalent ugljika i korigirana iznosom THC-a 
sadržanim u zraku za razrje đivanje;  
C CH4 je koncentracija C  CH4 u razrijeđenom ispušnom plinu, 
ppm ekvivalent ugljika i korigirana iznosom CH  4 sadr­ 
žanim u zraku za razrje đivanje;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 je faktor odziva FID-a na metane odre đen i naveden u 
stavku 5.4.3.2. Podpriloga 5. 
3.2.1.1.3.2. Za mjerenja metana NMC-FID-om izra čun NMHC-a ovisi o plinu/ 
metodi umjeravanja koji se upotrebljavaju za namještanje nule/ 
umjeravanje.  
FID za mjerenje THC-a (bez NMC-a) umjerava se propanom/ 
zrakom na uobi čajeni način. 
Za umjeravanje FID-a u seriji s NMC-om dopuštene su sljede će 
metode:  
(a) umjerni plin koji se sastoji od propana/zraka obilazi NMC;  
(b) umjerni plin koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz 
NMC. 
Preporučuje se umjeravanje FID-a za metan metanom/zrakom kroz 
NMC. 
U slučaju (a) koncentracije CH  4 i NMHC izra čunavaju se pomo ću 
sljedećih jednadžbi:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ 
E E Ä E  M 
Ako je R  fCH4 < 1,05, može se izostaviti iz gornje jednadžbe za 
C CH4 . 
U slučaju (b) koncentracije CH  4 i NMHC izra čunavaju se pomo ću 
sljedećih jednadžbi:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R  fCH4 Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü R  fCH4 Ü ð1 Ä E  M Þ 
E E Ä E  M 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija ugljikovodika ako uzorkovni plin te če 
kroz NMC, ppm C; 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC ako uzorkovni plin obilazi NMC, 
ppm C; 
R fCH4 odzivni faktor za metan određ en u skladu sa 
stavkom 5.4.3.2. Podpriloga 5;  
E M učinkovitost metana odre đena u skladu sa 
stavkom 3.2.1.1.3.3.1. ovog Podpriloga;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E učinkovitost etana odre đena u skladu sa stavkom 
3.2.1.1.3.3.2. ovog Podpriloga;  
Ako je R  fCH4 < 1,05, može se izostaviti iz jednadžbi u navedenom 
slučaju (b) za C  CH4 i C  NMHC  . 
▼B 
3.2.1.1.3.3. U činkovitost konverzije odvaja ča nemetana (NMC)  
NMC se koristi za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka 
plina oksidacijom svih ugljikovodika osim metana. U idealnom 
slučaju, pretvorba za metan iznosi 0 %, a za druge ugljikovodike 
koje predstavlja etan 100 %. Za to čno mjerenje NMHC-a utvr đuju 
se dvije u činkovitosti koje se potom upotrebljavaju za izra čun 
emisija NMHC-a.  
3.2.1.1.3.3.1. U činkovitost pretvaranja metana, E  M 
Plin za kalibriranje metana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu 
se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a dvije se koncentracije 
bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji teče kroz NMC, 
ppm C; 
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji zaobilazi NMC, 
ppm C; 
3.2.1.1.3.3.2. U činkovitost pretvaranja etana, E  E 
Plin za kalibriranje etana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu se 
NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a dvije se koncentracije 
bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji teče kroz NMC, 
ppm C; 
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji zaobilazi NMC, 
ppm C; 
Ako je učinkovitost pretvorbe etana za NMC ve ća ili jednaka 
0,98, vrijednost E  E se postavlja na 1 za sve naknadne izra čune. 
3.2.1.1.3.4. Ako je FID metana kalibriranje pomo ću rezača tada je E  M 0. 
▼M3 
Jednadžba za izra čun C  CH4 u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) u 
ovom Podprilogu postaje:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C  HCðw=NMCÞ 
Jednadžba za izra čun C  NMHC  u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) 
ovog Podpriloga postaje: 
C NMHC ¼ C  HCðw=oNMCÞ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü r  h 
Gustoća koja se rabi za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći 
ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa te ovisi 
o gorivu. 
3.2.1.1.4. Izra čun aritmeti čki osrednjene koncentracije ponderirane prema 
protoku  
Sljedeća metoda izračuna primjenjuje se isklju čivo za CVS 
sustave koji nisu opremljeni izmjenjiva čem topline ili za CVS 
sustave s izmjenjiva čem topline koji nisu sukladni sa stavkom 
3.3.5.1. Podpriloga 5.  
Kada brzina protoka CVS-a, qvcvs, varira tijekom ispitivanja više 
od ± 3 % od aritmeti čki osrednjene vrijednosti brzine protoka, za 
sva kontinuirana mjerenja razrje đenja, uklju čujući i PN, koriste se 
aritmetički osrednjene vrijednosti ponderirane prema protoku; 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemu je:  
C e je aritmeti čki osrednjena vrijednost koncentracije ponde ­
rirana prema protoku;  
qvcvs(i) je brzina protoka CVS-a u vremenu  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) je koncentracija u vremenu t ¼ i Ü Δt, ppm; 
Δt interval uzorkovanja, s;  
V Ukupni volumen CVS, m  3 . 
3.2.1.2. Izra čunavanje korektivnog faktora za vlažnost pri ispitivanju NO  x 
Radi korigiranja utjecaja vlažnosti na rezultate dušikovih oksida 
primjenjuju se sljede ći izračuni: 
KH ¼  1 
1 Ä 0,0329 Ü ð H Ä 10,71Þ 
pri čemu je: 
H ¼ 6,211 Ü R  a Ü P  d 
P B Ä P  d Ü R  a Ü 10 Ä2 
i: 
H specifi čna vlažnost, grami vodene pare po kilogramu suhi 
zrak; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a relativna vlažnost okolnog zraka, u postotcima;  
P d tlak pare zasi ćene mješavine pri tlaku okoline, kPa;  
P B atmosferski tlak u prostoriji, kPa.  
Faktor KH računa se za svaku fazu ispitnog ciklusa.  
Okolna temperatura i relativna vlažnost definiraju se kao aritme ­
tička sredina kontinuirano mjerenih vrijednosti za vrijeme trajanja 
svake faze.  
3.2.2. Odre đivanje masene emisije ugljikovodika (HC) iz motora s 
kompresijskim paljenjem  
3.2.2.1. Za izračun masene emisije ugljikovodika za motore s kompresij ­
skim paljenjem izra čunava se aritmeti čka sredina koncentracije 
ugljikovodika pomo ću sljedeće jednadžbe:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
pri čemu je: 
R t 2 
t 1 C HC dt je integral zabilježenih vrijednosti zagrijanog FID 
analizatora za vrijeme ispitivanja (od (t  1 do t  2 ); 
C e je koncentracija ugljikovodika izmjerena u razrije ­ 
đenom ispušnom plinu u ppm C  i i zamjenjuje se za 
C HC u svim odnosnim jednadžbama.  
3.2.2.1.1. Koncentracija HC-a u zraku za razrje đivanje odre đuje se iz vre ćica 
sa zrakom za razrje đivanje. Korekcija se provodi u skladu sa 
stavkom 3.2.1.1. ovog Podpriloga.  
3.2.3. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u 
interpolacijskoj porodici  
▼M3 
3.2.3.1. Potrošnja goriva i emisije CO  2 bez primjene interpolacijske 
metode (tj. samo pomo ću vozila H)  
Emisija CO  2 , izračunana u skladu sa stavkom od 3.2.1. do 
3.2.1.1.2. ovog Podpriloga, i potrošnja goriva, izra čunana u 
skladu sa stavkom 6. ovog Podpriloga, pripisuju se svim poje ­
dinim vozilima interpolacijske porodice, a interpolacijska metoda 
se ne primjenjuje.  
▼B 
3.2.3.2. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 korištenjem interpolacijske 
metode  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedino 
vozilo u interpolacijskoj porodici može se izra čunati putem inter ­
polacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.1. do 3.2.3.2.5. 
ovog Podpriloga.  
3.2.3.2.1. Potrošnja goriva i emisije CO  2 ispitnih vozila L i H  
Masa emisija CO  2 , M CO  2 ÄL , i M CO  2 ÄH i njene faze p,  M CO  2 ÄL;p i 
M CO2ÄH;p , ispitnih vozila L i H, korištena za izra čune u nastavku 
uzima se iz koraka 9 Tablice A7/1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Vrijednosti potrošnje goriva se tako đer uzimaju iz koraka 9 
Tablice A7/1 i ozna čavaju se s FC  L,p i FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
Ako je interpolacijska porodica izvedena iz najmanje jedne poro ­
dice po cestovnom otporu, pojedina čni cestovni otpor izra čunava 
se samo unutar porodice po cestovnom otporu primjenjive na to 
pojedinačno vozilo.  
▼B 
3.2.3.2.2.1. Masa pojedina čnog vozila  
Ispitne mase vozila H i L koriste se kao ulazne vrijednosti inter ­
polacijske metode.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila u skladu sa 
stavkom 3.2.25. ovog Dodatka.  
Ako se za ispitna vozila L i H koristi ista ispitna masa, vrijednost 
TM  ind potrebno je podesiti na masu ispitnog vozila H za interpo ­
lacijsku metodu.  
▼M3 
3.2.3.2.2.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila  
3.2.3.2.2.2.1. Stvarne vrijednosti RRC-a za odabrane gume na ispitnom vozilu 
L, RR  L , i ispitnom vozilu H, RR  H , koriste se kao ulazne vrijed ­
nosti za interpolacijsku metodu. Vidjeti stavak 4.2.2.1. Podpri ­
loga 4. 
Ako se vrijednosti RRC-a guma na prednjoj i stražnjoj osovini 
vozila L ili H razlikuju, ponderirana srednja vrijednost otpora 
kotrljanja ra čuna se prema jednadžbi u stavku 3.2.3.2.2.2.3. 
ovog Podpriloga.  
3.2.3.2.2.2.2. Za gume montirane na pojedina čno vozilo vrijednost koeficijenta 
otpora kotrljanja RR  ind postavlja se na vrijednost RRC-a primje ­
njivog razreda energetske u činkovitosti gume u skladu s tablicom 
A4/2 u Podprilogu 4. 
Ako se pojedinačno vozilo dostavlja s kompletom standardnih 
kotača i guma te kompletom zimskih guma (ozna čenima 
crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotač ima ili bez njih, 
dodatni kota či/gume ne smatraju se dodatnom opremom.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaju razli čitima 
razredima energetske u činkovitosti, upotrebljava se ponderirana 
srednja vrijednost, izra čunana iz jednadžbe u stavku 3.2.3.2.2.2.3. 
ovog Podpriloga.  
Ako su na ispitna vozila L i H montirane jednake gume ili gume s 
jednakim koeficijentom otpora kotrljanja, vrijednost RR  ind za 
interpolacijsku metodu postavlja se na RR  H . 
3.2.3.2.2.2.3. Izra čunavanje ponderirane srednje vrijednosti otpora kotrljanja  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
pri čemu su: 
x vozilo L, H ili pojedinačno vozilo;  
RR  L,FA i RR  H,FA stvarni RRC-ovi guma na prednjoj osovini 
vozila L odnosno H, kg/tona;  
RR  ind,FA  vrijednost RRC-a primjenjivog razreda 
energetske u činkovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 u Podprilogu 4. guma na 
prednjoj osovini pojedina čnog vozila, 
kg/tona;  
RR  L,RA i RR  H,RA stvarni RRC-ovi guma na stražnjoj osovini 
vozila L odnosno H, kg/tona;  
RR  ind,RA  vrijednost RRC-a primjenjivog razreda 
energetske u činkovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 u Podprilogu 4. guma na 
stražnjoj osovini pojedina čnog vozila, 
kg/tona;  
mp x,FA omjer mase vozila u voznom stanju na 
prednjoj osovini;  
RRx se ne smije zaokružiti ili kategorizirati prema razredima 
energetske u činkovitosti guma.  
3.2.3.2.2.3. Aerodinami čki otpor pojedina čnog vozila  
3.2.3.2.2.3.1. Utvrđ ivanje aerodinami čkog utjecaja dodatne opreme  
Mjeri se aerodinami čki otpor svakog elementa dodatne opreme i 
nadogradnje koji utje če na aerodinami čki otpor u aerodinami čkom 
tunelu koji, prema verifikaciji homologacijskog tijela, ispunjava 
zahtjeve iz stavka 3.2. Podpriloga 4..  
3.2.3.2.2.3.2. Alternativna metoda za utvr đivanje aerodinami čkog utjecaja 
dodatne opreme  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela 
može se primijeniti alternativna metoda (npr. simulacija, aerodi ­
namič ki tunel koji ne ispunjava kriterije u Podprilogu 4) za odre ­ 
đivanje Δ(C D ×A f ) ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) alternativna metoda mora imati to čnost za Δ(C D ×A f ) od ± 
0,015 m  2 i, ako se koristi metoda simulacije, trebalo bi 
detaljno validirati metodu ra čunalne dinamike fluida (CFD) 
tako da se pokaže da stvarni uzorci strujanja zraka oko nado ­
gradnje, uklju čujući i red veli čine brzina protoka, sila ili 
tlakova, odgovaraju validacijskim ispitnim rezultatima;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
(b) alternativna metoda smije se primijeniti samo za one dijelove 
koji utječu na aerodinami čnost (npr. kota či, oblici nadogra ­
dnje, rashladni sustav) za koje je dokazana ekvivalentnost;  
(c) dokaz ekvivalentnosti mora se unaprijed predo čiti homologa ­
cijskom tijelu za svaku porodicu po cestovnom otporu ako se 
koristi matemati čka metoda ili svake četiri godine ako se 
koristi mjerna metoda, a u svakom se slu čaju mora temeljiti 
na mjerenjima u aerodinami čkom tunelu koja ispunjavaju 
kriterije iz ovog Priloga;  
(d) ako je Δ(C D × A  f ) određenog elementa dodatne opreme više 
nego dvostruko ve ći od vrijednosti za dodatnu opremu za koju 
je predočen dokaz, aerodinami čki otpor ne smije se utvr đivati 
alternativnom metodom; i  
(e) ako se simulacijski model izmijeni, nužna je ponovna valida ­
cija. 
3.2.3.2.2.3.3. Primjena aerodinami čkog utjecaja na pojedina čno vozilo  
Δ(C D × A  f ) ind razlika je umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine izme đu pojedina čnog vozila i ispitnog 
vozila L zbog mogu ćnosti i oblika nadogradnje vozila koji se 
razlikuju od onih na ispitnom vozilu L, m  2 . 
Te razlike u aerodinami čkom otporu, Δ(C D × A  f ), moraju se utvr ­
diti s toč nošću od ± 0,015 m  2 . 
Δ(C D × A  f ) ind može se izra čunati iz sljede će jednadžbe uz održa ­
vanje točnosti od ± 0,015 m  2 i za zbroj elemenata dodatne opreme 
i različitih oblika nadogradnje: 
ΔðC D Ü A  f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A  f Þ i 
pri čemu je:  
C D koeficijent aerodinami čkog otpora;  
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
n broj komponenti dodatne opreme na vozilu koje se 
razlikuju izme đu pojedina čnog vozila i ispitnog 
vozila L;  
Δ(C D × A  f ) i razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine zbog pojedina čnog 
obilježja vozila, i, koja je pozitivna za element 
dodatne opreme koji dodaje aerodinami čki otpor 
u odnosu na ispitno vozilo L i obrnuto, m  2 ; 
Zbroj svih Δ(C D × A  f ) i između ispitnih vozila L i 
H mora odgovarati Δ(C D ×A f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4. Definicija ukupne aerodinami čke razlike izme đu ispitnih vozila L i 
H ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Ukupna razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog otpora i 
čeone površine izme đu ispitnih vozila L i H ozna čava se s 
Δ(C D ×A f ) LH i unosi u sva relevantna ispitna izvješ ća u m  2 . 
3.2.3.2.2.3.5. Dokumentiranje aerodinami čkih utjecaja  
Povećanje ili smanjenje umnoška koeficijenta aerodinami čkog 
otpora i čeone površine vozila izraženo kao Δ(C D ×A f ) za sve 
elemente dodatne opreme i oblike nadogradnje u interpolacijskoj 
porodici koji:  
(a) utječu na aerodinami čki otpor vozila; i 
(b) treba ih uključiti u interpolaciju,  
mora se unijeti u sva relevantna ispitna izvješ ća u m  2 . 
3.2.3.2.2.3.6. Dodatne odredbe o aerodinami čkim utjecajima  
Aerodinami čki otpor vozila H primjenjuje se na cijelu interpola ­
cijsku porodicu, a Δ(C D ×A f ) LH postavlja se na nulu:  
(a) ako se ispitivanjem u aerodinami čkom tunelu ne može s 
točnošću utvrditi Δ(C D ×A f ); ili 
(b) ako nema elemenata dodatne opreme ispitnih vozila H i L koji 
utječu na aerodinami čki otpor i koje bi trebalo uklju čiti u 
interpolacijsku metodu.  
3.2.3.2.2.4. Izra čunavanje interpolacijskog koeficijenta pojedina čnih vozila  
Koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 (definirani u Podprilogu 4.) 
za ispitna vozila H i L ozna čavaju se s f  0,H , f 1,H i f 2,H odnosno 
f 0,L , f 1,L i f 2,L . Prilagođena krivulja cestovnog otpora za ispitno 
vozilo L definira se na sljede ći način: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f  1;H Ü v þ f ä 
2;L Ü v  2 
▼B 
Primjenom regresijske metode najmanjih kvadrata u rasponu refe ­
rentnih toč aka brzine, prilago đeni koeficijenti cestovnog otpora  
f ä 
0;L i f ä 
2;L određuju se za  F L ðvÞ s linearnim koeficijentom  f ä 
1;L 
podešenim na f  1,H . Koeficijenti cestovnog otpora f  0,ind , f 1,ind i 
f 2,ind za pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici ra čunaju 
se pomoću sljedećih jednadžbi: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ili ako je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0 , primjenjuje se 
jednadžba za  f 0;ind dolje: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f  1;H 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A  f â LH Ä Δ½C d Ü A  f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A  f â LH Þ 
ili ako je  ΔðC d Ü A  f ÞLH ¼ 0 , primjenjuje se jednadžba za  F 2;ind 
dolje: 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 
pri čemu je: 
Δf 0 ¼ f  0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f  2;H Ä f ä 
2;L 
Za porodicu po matrici cestovnog otpora koeficijenti cestovnog 
otpora f  0 , f 1 i f 2 za pojedina čno vozilo ra čunaju se u skladu s 
jednadžbama iz stavka 5.1.1. Podpriloga 4.  
3.2.3.2.3. Izra čun ciklusne potrošnje energije 
Ciklusna potrošnja energije primjenjivog WLTC ispitivanja E  k i 
potrošnja energije svih faza primjenjivog ciklusa E  k,p izračunavaju 
se u skladu s postupkom opisanim u stavku 5. ovog Podpriloga, za 
sljedeće setove, k, cestovnog otpora i masa:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(ispitno vozilo L)  
k=2: f  0 ¼ f  0;H; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f  2;H; m ¼ TM  H 
(ispitno vozilo H)  
k=3: f  0 ¼ f  0;ind; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f  2;ind; m ¼ TM  ind 
(pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici)  
▼M3 
Ta tri skupa cestovnih otpora mogu se izvesti iz razli čitih porodica 
po cestovnom otporu.  
▼B 
3.2.3.2.4. Izra čun vrijednosti emisije CO  2 za pojedinač no vozilo u interpo ­
lacijskoj porodici pomo ću interpolacijske metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti masene 
emisije CO  2 u g/km za pojedina čno vozilo ra čunaju se prema 
sljedećoj jednadžbi: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M  CO  2 ÄL;p Þ 
Masa emisije CO  2 u g/km u cijelom ciklusu za pojedina čno vozilo 
računa se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M  CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Vrijednosti E  1,p , E 2,p i E 3,p odnosno E  1 , E 2 i E 3 izračunavaju se 
kako je odre đeno u stavku 3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5. Izra čun vrijednosti potrošnje goriva FC za pojedina čno vozilo u 
interpolacijskoj porodici pomo ću interpolacijske metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti potrošnje 
goriva u l/100 km za pojedina čno vozilo ra čunaju se prema slje ­
dećoj jednadžbi:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Potrošnja vozila, l/100 km, potpunog ciklusa za pojedina čno 
vozilo računa se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Vrijednosti E  1,p , E 2,p i E 3,p odnosno E  1 , E 2 i E 3 izračunavaju se 
kako je odre đeno u stavku 3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.  
3.2.3.2.6. Proizvo đač originalne opreme može pove ćati pojedina čnu vrijed­
nost CO  2 utvrđenu u skladu sa stavkom 3.2.3.2.4. ovog Podpri­
loga. U takvim sluč ajevima:  
(a) fazne vrijednosti CO  2 moraju se pove ćati za omjer dobiven 
dijeljenjem pove ćane vrijednosti CO  2 s izračunanom vrijed ­
nosti CO  2 ; 
(b) vrijednosti potrošnje goriva moraju se pove ćati za omjer 
dobiven dijeljenjem pove ćane vrijednosti CO  2 s izračunanom 
vrijednosti CO  2 . 
Time se ne smiju kompenzirati tehni čki elementi zbog kojih bi 
vozilo zapravo trebalo isklju čiti iz interpolacijske porodice.  
▼B 
3.2.4. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u 
porodici po matrici cestovnog otpora  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedina čno 
vozilo u porodici po matrici cestovnog otpora može se izra čunati 
putem interpolacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.3. do 
3.2.3.2.5. ovog Podpriloga. Gdje je to primjenjivo referentne 
vrijednosti za vozilo L i/ili H zamjenjuju se referentnim vrijedno ­
stima za vozilo L  M i/ili H  M . 
3.2.4.1. Odre đivanje potrošnje goriva i emisije CO  2 vozila L  M i H  M 
Masena emisija CO  2 M CO2 za vozila L  M i H  M određuje s prema 
izračunima u stavku 3.2.1. ovog Podpriloga za pojedina čne faze 
ciklusa p primjenjivog WLTC ciklusa ispitivanja i ozna čavaju se 
kao M CO  2 –LM ;p i M CO  2 –HM ;p . Potrošnja goriva za pojedina čne faze 
ciklusa primjenjivog WLTC ispitivanja odre đuje se u skladu sa 
stavkom 6. ovog Podpriloga i ozna čava se kao FC  LM,p , i FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
Sila cestovnog otpora izra čunava se u skladu s postupkom 
opisanim u stavku 5.1. Podpriloga 4.  
3.2.4.1.1.1. Masa pojedinačnog vozila  
Ispitne mase vozila H  M i L  M odabrane u skladu sa stavkom 
4.2.1.4. Podpriloga 4 koriste se za ulazne vrijednosti.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila prema definiciji 
ispitne mase u stavku 3.2.25. ovog Dodatka.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista ispitna masa, vrijednost 
TM  ind je potrebno podesiti na masu vozila H  M za metodu porodice 
po matrici cestovnog otpora.  
▼M3 
3.2.4.1.1.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila  
3.2.4.1.1.2.1. Vrijednosti koeficijenta otpora kotrljanja (RRC) vozila L  M , RR  LM , 
i vozila H  M , RR  HM , odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpri ­
loga 4. koriste se kao ulazne vrijednosti.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L ili H imaju 
različite vrijednosti RRC-a, ponderirana srednja vrijednost otpora 
kotrljanja ra čuna se prema jednadžbi u stavku 3.2.4.1.1.2.3. ovog 
Podpriloga.  
3.2.4.1.1.2.2. Za gume montirane na pojedina čno vozilo vrijednost koeficijenta 
otpora kotrljanja RRind postavlja se na vrijednost RRC-a primje ­
njivog razreda energetske u činkovitosti gume u skladu s tablicom 
A4/2 u Podprilogu 4.  
Ako se pojedinačno vozilo dostavlja s kompletom standardnih 
kotača i guma te kompletom zimskih guma (ozna čenima 
crtežom planine s tri vrha i pahulje) s kotač ima ili bez njih, 
dodatni kota či/gume ne smatraju se dodatnom opremom.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini pripadaju razli čitima 
razredima energetske u činkovitosti, upotrebljava se ponderirana 
srednja vrijednost, izra čunana jednadžbom u stavku 3.2.4.1.1.2.3. 
ovog Podpriloga.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi isti otpor kotrljanja, vrijednost 
RR  ind postavlja se na RR  HM za metodu porodice po matrici 
cestovnog otpora.  
3.2.4.1.1.2.3. Izra čunavanje ponderirane srednje vrijednosti otpora kotrljanja  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
pri čemu su: 
x vozilo L, H ili pojedinačno vozilo;  
RR  LM,FA  i RR  HM,FA  stvarni RRC-ovi guma na prednjoj 
osovini vozila L odnosno H, kg/tona;  
RR  ind,FA  vrijednost RRC-a primjenjivog razreda 
energetske u činkovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 u Podprilogu 4. guma 
na prednjoj osovini pojedina čnog 
vozila, kg/tona;  
RR  LM,FA  i RR  HM,FA  stvarni RRC-ovi guma na stražnjoj 
osovini vozila L odnosno H, kg/tona;  
RR  ind,RA  vrijednost RRC-a primjenjivog razreda 
energetske u činkovitosti u skladu s 
tablicom A4/2 u Podprilogu 4. guma 
na stražnjoj osovini pojedina čnog 
vozila, kg/tona;  
mp x,FA omjer mase vozila u voznom stanju na 
prednjoj osovini.  
RR  x se ne smije zaokružiti ili kategorizirati prema razredima 
energetske u činkovitosti guma.  
▼B 
3.2.4.1.1.3. Čeona površina pojedina čnog vozila  
Vrijednosti za čeonu povr šinu vozila L  M , A fLM i vozila H  M , A fHM , 
odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpriloga 4 koriste se kao 
ulazne vrijednosti.  
A f,ind , m  2 , je čeona površina pojedinač nog vozila.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista čeona površina, vrijednost 
A f,ind je potrebno podesiti prema čeonoj površini vozila H  M za 
metodu porodice po matrici cestovnog otpora.  
3.3. PM 
3.3.1. Izra čun 
PM se izra čunava prema sljede ćim jednadžbama: 
PM ¼ ðV mix þ V  ep Þ Ü P  e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
ako se ispušni plinovi ispuhuju izvan tunela;  
i: 
PM ¼  V mix Ü P  e 
V ep Ü d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V mix obujam razrije đenih ispušnih plinova (vidjeti stavak 2. 
ovog Priloga) u standardnim uvjetima,  
V ep volumen razrije đenog ispušnog plina koji struji kroz filtar 
za uzorkovanje krutih čestica pod standardnim uvjetima;  
P e masa čestičnih tvari prikupljenih na jednom ili na više 
filtara za uzorkovanje, mg;  
d je udaljenost vožena u odgovaraju ćem ispitnom ciklusu, 
km. 
3.3.1.1. Ako se koristi korekcija za masu pozadinske čestične tvari iz 
sustava za razrje đivanje, ona se odre đuje u skladu sa 
►M3 stavkom 2.1.3.1. Podpriloga 6. ◄ U tom slu čaju masa 
čestične tvari (mg/km) ra čuna se pomo ću sljedećih jednadžbi:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V  ep Þ 
d 
ako se ispušni plinovi ventiliraju van tunela;  
i: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V ap je volumen protoka zraka kroz filtar za uzorkovanje čestične 
tvari u tunelu pod standardnim uvjetima;  
P a masa čestične tvari iz zraka za razrje đivanje, ili iz pozadinskog 
zraka u tunelu za razrje đivanje, utvr đena prema jednoj od 
metoda navedenih u  ►M3 stavku 2.1.3.1. Podpriloga 6. ◄; 
DF je faktor razrje đivanja odre đena u skladu sa stavkom 
3.2.1.1.1. ovog Podpriloga;  
Ako primjena korekcije pozadinskih čestica daje negativni rezul ­
tat, smatra se da je vrijednost korekcije nula mg/km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2. Izra čun čestične tvari pomo ću metode dvostrukog razrje đenja 
V ep ¼ V  set Ä V  ssd 
pri čemu je:  
V ep je volumen razrije đenih ispušnih plinova koji teku kroz 
filtar za uzorkovanje čestica pod standardnim uvjetima,  
V set je volumen dvostruko razrije đenog ispušnog plina koji 
prolazi kroz filtre za uzorkovanje čestične tvari u stan ­
dardnim uvjetima;  
V ssd volumen sekundarnog zraka za razrje đivanje pod stan ­
dardnim uvjetima.  
Ako se sekundarni razrije đeni uzorak plina za PM mjerenje ne 
vraća u tunel, volumen CVS-a izra čunava se kao za jedno razrje ­ 
đivanje, npr.: 
V mix ¼ V  mix indicated þ V  ep 
pri čemu je:  
V mix indicated  izmjerena koncentracija razrije đenih ispušnih 
plinova u sustavu za razrje đivanje nakon ekstrakcije 
uzorka čestične tvari pod standardnim uvjetima.  
▼M3 
4. Odre đivanje PN-a  
PN se izra čunava prema sljede ćoj jednadžbi: 
PN ¼  V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C  b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
pri čemu je:  
PN broj emisijskih čestica, čestica po kilometru;  
V obujam razrijeđenog ispušnog plina u litrama po ispitivanju 
(nakon primarnog razrje đivanja samo u slu čaju dvostrukog 
razrjeđivanja) i korigiran za standardne uvjete (273,15 K 
(0 °C) i 101,325 kPa);  
k umjerni faktor za korekciju mjerenja PNC-om s obzirom na 
razinu referentnog instrumenta ako se to ne radi unutar PNC- 
a. Ako se umjerni faktor primjenjuje unutar PNC-a, on 
iznosi 1;  
C s korigirana koncentracija broja čestica iz razrije đenog ispu­ 
šnog plina izražena kao aritmeti čka sredina broja čestica 
po kubičnom centimetru iz ispitivanja emisija uklju čujući 
puno trajanje ciklusa vožnje. Ako rezultati srednje 
obujamske koncentracije  C iz PNC-a nisu mjereni u stan ­
dardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa), koncen ­
tracije se moraju korigirati za te uvjete  C s ; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b koncentracija broja čestica u zraku za razrje đivanje ili broja 
pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje koju dopušta 
homologacijsko tijelo, u česticama po kubi čnom centimetru, 
korigirana za sluč ajnosti i standardne uvjete (273,15 K 
(0 °C) i 101,325 kPa);  
f r faktor redukcije srednje koncentracije čestica za VPR pri 
postavki razrje đivanja korištenoj za ispitivanje;  
f rb faktor redukcije srednje koncentracije čestica za VPR pri 
postavki razrje đivanja korištenoj za mjerenje pozadinskih 
čestica;  
d prije đena udaljenost koja odgovara primjenjivom ispitnom 
ciklusu, km.  
C izračunava se prema sljede ćoj jednadžbi:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
pri čemu je:  
C i diskretno izmjerena koncentracija broja čestica u razrije ­ 
đenom ispušnom plinu iz PNC-a; čestica po cm  3 korigirana 
za slučajnosti;  
n ukupni broj diskretnih mjerenja koncentracije broja čestica 
tijekom primjenjivog ispitnog ciklusa i izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
n = t × f 
pri čemu je:  
t trajanje primjenjivog ispitnog ciklusa, s;  
f učestalost bilje ženja podataka na broja ču čestica, Hz.  
_______  
▼B 
5. Izra čun ciklusne potrošnje energije 
Ako nije drugačije određeno, izra čun se temelji na dijagramu 
ciljne brzine datom u diskretnim vremenskim to čkama uzorkova ­
nja. 
Za potrebe izra čuna svaka vremenska toč ka uzorkovanja interpre­
tira se kao vremensko razdoblje. Ako nije druga čije određeno, 
trajanje Δt ovih razdoblja iznosi 1 sekundu.  
Ukupna potražnja za energijom za cijeli ciklus ili za specifi čnu 
fazu ciklusa izra čunava se zbrajanjem preko E  i odgovaraju ćeg 
vremena ciklusa izme đu t start i t end prema sljede ćoj jednadžbi: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
pri čemu je:  
E i ¼ F  i Ü d  i ako F  i> 0 
E i ¼ 0 ako F  i Ï 0 
i: 
t start vrijeme po četka primjenjivog ispitnog ciklusa ili faze, s;  
t end vrijeme po četka završetka ispitnog ciklusa ili faze, s;  
E i zahtjev za energijom tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do 
(i), Ws; 
F i pokretačka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), 
N; 
d i prijeđena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do 
(i), m. 
F i ¼ f  0 þ f  1 Ü Ê v i þ v  iÄ1 
2 Ì 
þ f  2 Ü ðv i þ v  iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a  i 
pri čemu je:  
F i pokretačka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), 
N; 
▼M3 
v i ciljana brzina u vremenu t  i , km/h;  
▼B 
TM ispitna masa, kg  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 koeficijenti cestovnog otpora za razmatrano ispitno vozilo 
(TM  L , TM  H ili TM  ind ) u N, N/(km/h) i N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
d i prijeđena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), 
m; 
▼M3 
v i ciljana brzina u vremenu t  i , km/h;  
▼B 
t i vrijeme, s. 
a i ¼ v i Ä v  iÄ1 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
▼M3 
v i ciljana brzina u vremenu t  i , km/h;  
▼B 
t i vrijeme, s.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Izra čun potrošnje goriva 
6.1. Zahtijevane karakteristike goriva za izra čun vrijednosti potrošnje 
goriva uzimaju se iz Dodatka IX.  
6.2. Vrijednosti potrošnje goriva ra čunaju se iz emisije ugljikovodika, 
ugljičnog monoksida i uglji čnog dioksida pomo ću rezultata u 
koraku 6 za kriterijske emisije i koraku 7 za CO  2 iz tablice A7/1.  
▼M3 
6.2.1. Op ća jednadžba iz stavka 6.12. ovog Podpriloga u kojoj se 
upotrebljavaju omjeri H/C i O/C služi za izra čun potrošnje goriva.  
▼B 
6.2.2. Za sve jednadžbe u stavku 6. ovog Podpriloga:  
FC je potrošnja goriva za specifi čnu vrstu goriva, l/100km (ili 
u m  3 na 100 km za prirodni plin ili u kg/100 km za 
vodik); 
H/C je odnos vodika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);  
ρ fuel je gustoća ispitnog goriva, kg/l. Za plinovita goriva, 
gustoća goriva pri 15 °C;  
HC su emisije ugljikovodika, g/km;  
CO su emisije uglji čnog monoksida, g/km;  
CO  2 su emisije uglji čnog dioksida, g/km;  
H 2 O su emisije vode, g/km;  
H 2 su emisije vodika, g/km;  
p 1 je tlak plina u spremniku za gorivo prije primjenjivog 
ispitnog ciklusa, Pa;  
p 2 je tlak plina u spremniku za gorivo nakon primjenjivog 
ispitnog ciklusa, Pa;  
T 1 je temperatura u spremniku za gorivo prije primjenjivog 
ispitnog ciklusa, K;  
T 2 je temperatura u spremniku za gorivo nakon primjenjivog 
ispitnog ciklusa, K;  
Z 1 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  1 i T 1 ; ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  2 i T 2 ; 
V je unutarnji volumen spremnika plinovitog goriva, m  3 
d je teoretska duljina primjenjive faze ili ciklusa, km.  
6.3. Rezervirano  
6.4. Rezervirano  
6.5. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koje kao gorivo 
upotrebljava benzin (E10): 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
koristi UNP (prirodni plin): 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ako se sastav kod ispitivanja primijenjenog goriva razlikuje od 
sastava pretpostavljenog kod izra čunavanja normalizirane potro ­ 
šnje, može se na zahtjev proizvo đača primijeniti popravni faktor 
cf, kako slijedi, koriste ći sljedeću jednadžbu: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð 0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
Korekcijski faktor cf, koji se može primijeniti, odre đuje se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n  actual 
pri čemu je:  
n actual je stvarni omjer H/C upotrijebljenog goriva.  
6.7. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
upotrebljavaju PP/biometan: 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervirano  
6.9. Rezervirano  
6.10. Za vozilo s motorom na kompresijsko paljenje koja kao gorivo 
upotrebljava dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
upotrebljava etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Potrošnja goriva za bilo koje ispitno gorivo može se izra čunati 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
FC ¼  MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ  MW  C 
MW  CO Ü CO þ  MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo 
koristi vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü  V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Za vozila pogonjena plinovitim ili tekuć im vodikom proizvo đač 
može, uz odobrenje homologacijskog tijela, odabrati izra čun 
potrošnje goriva pomo ću dolje navedene jednadžbe za potrošnju 
goriva ili pomo ću metode sa standardnim protokolom kao što je 
SAE J2572.  
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H  2 O þ H  2 Ì 
Faktor stla čivosti dobiva se prema sljede ćoj tablici:  
Tablica A7/2  
Faktor stla čivosti Z  
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
p (bara) 33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576 
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,57 3,954 4,329 
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358 
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829 
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498 
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271 
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107 
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981 
193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882 
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735 
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482  1,568 1,652 1,736 
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655 
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621 
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590 
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562 
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537 
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514 
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493  
U slučaju da potrebne ulazne vrijednosti za p i T nisu navedene u 
tablici, faktor stla čivosti dobiva se linearnom interpolacijom me đu 
faktorima stla čivosti navedenih u tablici, izabiru ći one koji su 
najbliži traženoj vrijednosti.  
▼M3 
7. Indeksi dijagrama vožnje  
7.1. Op ći zahtjevi  
Propisana brzina izme đu vremenskih toč aka u tablicama od A1/1 
do A1/12 odre đuje se linearnom interpolacijom s u čestalošć u od 
10 Hz.  
U slučaju do kraja pritisnute papu čice akceleratora za izra čune 
indeksa dijagrama vožnje u tim se razdobljima rada umjesto 
stvarne brzine vozila mora koristiti propisana brzina.  
Izračun indeksa dijagrama vožnje za potpuno elektri čna vozila 
mora uklju čivati sve cikluse i faze WLTC-a završene prije 
nastupa kriterija za prekid pražnjenja, kako je odre đen u 
stavku 3.2.4.5. Podpriloga 8.  
7.2. Izra čun indeksa dijagrama vožnje  
Sljedeći indeksi izračunavaju se u skladu sa SAE J2951 (revizija 
iz siječnja 2014.):  
(a) IWR: indeks inercijskog rada, %;  
(b) RMSSE: efektivna vrijednost pogreške brzine, km/h.  
7.3. Kriteriji za indekse dijagrama vožnje  
U slučaju homologacijskog ispitivanja indeksi moraju ispunjavati 
sljedeće kriterije:  
(a) IWR mora biti u rasponu od – 2,0 do + 4,0 %;  
(b) RMSSE mora biti niži od 1,3 km/h.  
8. Izra čunavanje n/v omjera  
Omjeri n/v izra čunavaju se prema sljede ćoj jednadžbi:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r  axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
pri čemu je:  
n brzina vrtnje motora, min  –1 
v brzina vozila, km/h;  
r i prijenosni omjer u stupnju i;  
r axle prijenosni omjer osovine.  
U dyn dinamički opseg kotrljanja guma na pogonskoj osovini 
koji se izra čunava iz sljede će jednadžbe: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
pri čemu je:  
H/W omjer visine i širine gume, npr. 45 za gumu 225/45 R17;  
W širina gume, mm, npr. 225 za gumu 225/45 R17;  
R promjer kotača, inč, npr. 17 za gumu 225/45 R17.  
U dyn zaokružuje se na cijeli milimetar.  
Ako se U dyn razlikuje za prednju i stražnju osovinu, primjenjuje se 
vrijednost n/v za glavnu pogonsku osovinu. Homologacijskom 
tijelu na zahtjev se moraju dostaviti potrebne informacije za taj 
odabir.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
Podprilog 8. 
Potpuno elektri čna, hibridna elektri čna i vozila na gorivne ćelije s 
komprimiranim vodikom 
1. Op ći zahtjevi  
Za ispitivanje NOVC-HEV-ova, OVC-HEV-ova i NOVC-FCHV- 
ova Dodatak 2. i Dodatak 3. ovom Podprilogu zamjenjuju 
Dodatak 2. Podprilogu 6.  
Osim ako nije druga čije naznačeno u ovom Podprilogu, svi zahtjevi 
ovog Podpriloga primjenjuju se i na vozila koja nemaju i na ona 
koja imaju na čine rada koje bira voza č. Osim ako nije druga čije 
naznačeno u ovom Podprilogu, svi zahtjevi i postupci opisani i 
definirani u Podprilogu 6. primjenjuju se na NOVC-HEV, OVC- 
HEV, NOVC-FCHV i PEV vozila.  
▼M3 
1.1. Jedinice, toč nost i razlu čivost elektri čnih parametara  
Jedinice, toč nost i razlučivost mjerenja moraju biti kao u tablici 
A8/1. 
Tablica A8/1  
Parametri, jedinice, točnost i razluč ivost mjerenja  
Parametar  Jedinica  To čnost Razlu čivost 
Električna energija (  1 ) Wh ± 1 % 0,001 kWh ( 2 ) 
Električna struja  A  ± 0,3 % od FSD-a ili 
± 1 posto od očitane vrijedno ­
sti (  3 ) ( 4 ) 0,1 A 
Električni napon V  ± 0,3 % od FSD-a ili 
± 1 posto od očitane vrijedno ­
sti (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Oprema: stati čko brojilo aktivne energije. 
( 2 ) brojilo vatsati izmjeni čne struje, razred 1 u skladu s normom IEC 62053-21 ili ekvivalentnom. 
( 3 ) Ovisno što je ve će. 
( 4 ) Učestalost integracije struje od 20 Hz ili ve ća. 
1.2. Ispitivanje emisija i potrošnje goriva  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja moraju biti jednaki onima koji 
se zahtijevaju za potpuno MUI vozila.  
▼B 
1.3. Jedinice i preciznost kona čnih rezultata  
Jedinice i njihova preciznost za komunikaciju kona čnih rezultata 
moraju slijediti pokazatelje dane u tablici A8/2. U svrhu izra čuna 
iz stavka 4. ovog Podpriloga primjenjuju se nezaokružene vrijedno ­
sti. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
Tablica A8/2  
Jedinice i preciznost kona čnih ispitnih rezultata  
Parametar  Jedinica  Preciznost kona čnog ispitnog rezultata  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km zaokružen na najbliži cijeli broj  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  za HEV-ove l/100 km zaokružen na prvu decimalu  
FC CS(,p)  ( 2 ) za FCHV-ove kg/100 km zaokružen na drugu decimalu  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , ponderirano  g/km zaokružen na najbliži cijeli broj  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  zaokružen na najbliži cijeli broj  
E AC kWh zaokružen na prvu decimalu  
( 1 ) Bez parametra za pojedina čno vozilo. 
( 2 ) Oznaka (p) zna či razmatrano razdoblje koje može biti faza, kombinacija faza ili cijeli ciklus  
▼B 
1.4. Klasifikacije vozila  
Sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila klasifi ­
ciraju se kao vozila razreda 3. Primjenjiv ispitni ciklus za ispitnu 
proceduru ispitivanja tipa 1 utvr đuje se u skladu sa stavkom 1.4.2. 
ovog Podpriloga na temelju odgovaraju ćeg referentnog ispitnog 
ciklusa na na čin opisan u stavku 1.4.1. ovog Podpriloga.  
1.4.1. Referentni ciklus ispitivanja  
▼M3 
1.4.1.1. Referentni ispitni ciklus za razred 3 određ en je u stavku 3.3. Podpri ­
loga 1.  
1.4.1.2. Za potpuno elektri čna vozila može se primijeniti postupak smanje ­
nja, u skladu sa stavcima 8.2.3. i 8.3. Podpriloga 1., na ispitne 
cikluse u skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 1. zamjenom nazivne 
snage najve ćom neto snagom u skladu s Pravilnikom UNECE-a 
br. 85. U tom slu čaju ciklus za koji je primijenjeno usporavanje 
postaje referentni ispitni ciklus.  
▼B 
1.4.2. Primjenjivi ciklus ispitivanja  
1.4.2.1. Primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja  
Referentni ispitni ciklus u skladu sa stavkom 1.4.1. ovog Podpriloga 
je primjenjivi WLTP ispitni ciklus (WLTC) za postupak ispitivanja 
tipa 1.  
Ako se primjenjuje stavak 9. Podpriloga 1. temeljem referentnog 
ispitnog ciklusa opisanog u stavku 1.4.1. ovog Podpriloga, ovaj 
modificirani ispitni ciklus postaje primjenjivi WLTP ispitni ciklus 
(WLTC) za ispitni postupak tipa 1.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2. Primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a  
Gradski ispitni ciklus WLTP-a (WLTC  city ) utvrđen je u stavku 3.5. 
Podpriloga 1. 
1.5. OVC-HEV-ovi, NOVC-HEV-ovi i PEV-ovi s ruč nim mjenja čem 
Vozila se moraju voziti prema oznakama indikatora za promjenu 
stupnja prijenosa, ako postoji, ili u skladu s uputama u proizvo đa­ 
čevu priru čniku za upotrebu.  
2. Uhodavanje ispitnog vozila  
Vozilo koje se ispituje u skladu s ovim Prilogom mora biti u 
dobrom tehni čkom stanju i mora ga se uhodati u skladu s proizvo ­ 
đačevim preporukama. Ako REESS-ovi rade iznad normalnog 
područja radnih temperatura, rukovatelj mora slijediti postupke 
koje je preporu čio proizvo đač vozila kako bi se temperatura 
REESS-ova održala u normalnom radnom podru čju. Proizvo đač 
mora dokazati da sustav REESS-a za upravljanje toplinom nije 
onemogućen ili oslabljen.  
2.1. OVC-HEV-ovi i NOVC-HEV-ovi moraju biti uhodani u skladu sa 
zahtjevima iz stavka 2.3.3. Podpriloga 6.  
2.2. NOVC-FCHV-ovi moraju se uhodavati najmanje 300 km s ugra ­ 
đenom gorivnom ćelijom i REESS-om.  
2.3. PEV-ovi se moraju uhodavati najmanje 300 km ili na udaljenosti 
koju mogu prije ći s jednim potpunim punjenjem, ovisno što je dulje.  
2.4. Iz praćenja se isklju čuju svi REESS-ovi koji ne utje ču na masene 
emisije CO  2 ili potrošnju H  2 . 
▼B 
3. Postupak ispitivanja  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. Za sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila gdje 
je to primjenjivo, primjenjuje se sljede će: 
3.1.1.1. Vozila se ispituju prema primjenjivim ispitnim ciklusima opisanim u 
stavku 1.4.2. ovog Podpriloga.  
▼M3 
3.1.1.2. Ako vozilo ne može slijediti primjenjivi ciklus ispitivanja unutar 
dopuštenih odstupanja dijagrama brzine u skladu sa stavkom 2.6.8.3. 
Podpriloga 6., papu čica akceleratora se, ako nije druk čije navedeno, 
pritišć e do kraja dok se ponovno ne uspije pratiti zahtijevani dija ­
gram brzine.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3. Postupak pokretanja pogonskog sklopa pokre će se pomo ću uređaja 
namijenjenih za tu svrhu prema uputama proizvo đača. 
3.1.1.4. Za OVC-HEV, NOVC-HEV i PEV vozila uzorkovanje emisije ispu ­ 
šnih plinova i mjerenje potrošnje energije zapo činje za svaki primje ­
njiv ciklus ispitivanja prije ili na po četku poticanja postupka pokre ­
tanja vozila i završava na kraju svakog primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja.  
3.1.1.5. Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, sastav emisije plinova anali ­
zira se u svakoj pojedina čnoj fazi ispitivanja. Dozvoljeno je propu ­ 
štanje analize faze za one faze u kojima nema rada motora sa 
sagorijevanjem.  
3.1.1.6. Broj čestica analizira se za svaku pojedina čnu fazu, a čestična tvar 
za svaki primjenjiv ciklus ispitivanja.  
▼M3 
3.1.2. Prisilno hlađ enje, kako je opisano u stavku 2.7.2. Podpriloga 6., 
primjenjuje se samo za ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjava ­
njem baterija za OVC-HEV-ove, u skladu sa stavkom 3.2. ovog 
Podpriloga, i za ispitivanje NOVC-HEV-ova, u skladu sa stavkom 
3.3. ovog Podpriloga.  
▼B 
3.2. OVC-HEV 
3.2.1. Vozilo se ispituje u radnom stanju s baterijskim pogonom (CD 
stanje) i radnom stanju s dopunjavanjem baterije (CS stanje).  
3.2.2. Vozila mogu biti ispitivana prema četiri mogu ća slijeda ispitivanja:  
3.2.2.1. Mogu ćnost 1: Ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 bez naknadnog 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije tipa 1.  
3.2.2.2. Mogu ćnost 2: Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez 
naknadnog ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1.  
3.2.2.3. Mogu ćnost 3: Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1.  
3.2.2.4. Mogu ćnost 4: Ispitivanje s dopunjavanje baterije Tipa 1 s 
naknadnim ispitivanjem na baterijski pogon Tipa 1.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
Slika A8/1  
Mogući slijed ispitivanja u slu čaju ispitivanja OVC-HEV
  
3.2.3. Na čin rada koji može odabrati voza č postavlja se kako je opisano u 
sljedećem redoslijedu ispitivanja (Opcija 1 do Opcija 4).  
3.2.4. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 1)  
Redoslijed ispitivanja u skladu s Opcijom 1, opisan u stavcima 
3.2.4.1. do 3.2.4.7. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje 
napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8. dodatak 1/1 u 
Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.2.4.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 2.2. Dodatka 4. 
ovog Podpriloga.  
3.2.4.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.4.2.1. Ispitivanje se provodi s potpuno napunjenim REESS-om, u skladu 
sa zahtjevima punjenja opisanima u stavku 2.2.3. Dodatka 4. ovom 
Podprilogu i s vozilom koje radi u radnom stanju s baterijskim 
pogonom kako je definirano u stavku 3.3.5. ovog Priloga.  
3.2.4.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 odabire se u skladu sa 
stavkom 2. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
3.2.4.3.1. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 sastoji se od nekoliko 
uzastopnih ciklusa, a iza svakog od njih slijedi razdoblje kondicio ­
niranja u trajanju ne ve ćem od 30 minuta dok se ne postigne radno 
stanje s dopunjavanjem baterije.  
3.2.4.3.2. Tijekom kondicioniranja izme đu pojedinih primjenjivih ciklusa ispi ­
tivanja, pogonski sustav se deaktivira, a REESS se ne puni iz vanj ­
skog izvora elektri čne energije. Kontrolno-mjerni ure đaji za 
mjerenje elektri čne energije svih REESS-ova i za odre đivanje elek ­
tričnog napona svih REESS-ova, u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu ne isklju čuju se izme đu faza u ciklusu ispitivanja. U 
slučaju mjerenja ampermetrom, integracija ostaje aktivna tijekom 
cijelog ispitivanja sve do kraja ispitivanja.  
Kad se vozilo ponovno pokrene nakon kondicioniranja, ono radi u 
načinu rada koji može odabrati voza č u skladu sa stavkom 3.2.4.2.2. 
ovog Podpriloga.  
3.2.4.3.3. Odstupaju ći od stavka 5.3.1. Podpriloga 5. i ne dovode ći u pitanje 
stavak 5.3.1.2. Podpriloga 5., analizatori mogu biti kalibrirani i 
provjereni prije i nakon ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1.  
3.2.4.4. Kraj ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
Smatra se da je ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 završeno kad 
se prvi put dostigne kriterij za prekid pražnjenja u skladu sa 
stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga. Broj primjenjivih WLTP 
ciklusa je n+1 uklju čujući i onaj ciklus u kojem je kriterij za 
prekid pražnjenja prvi put dostignut.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n definiran je kao prijelazni 
ciklus.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n+1 definiran je kao potvrdni 
ciklus.  
▼M3 
Za vozila bez sposobnosti dopunjavanja baterije tijekom cijelog 
primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a ispitivanje tipa 1. na bate ­
rijski pogon gotovo je kad se prikaže znak za zaustavljanje vozila na 
standardnoj ugra đenoj instrumentnoj plo či ili kad vozilo odstupa od 
propisanog dopuštenog odstupanja od dijagrama brzine tijekom 4 
uzastopne sekunde ili dulje. Papu čica akceleratora ne smije biti 
pritisnuta, a vozilo se mora zaustaviti ko čenjem unutar 60 sekundi.  
▼B 
3.2.4.5. Kriterij za prekid pražnjenja  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1. Bez obzira je li dostignut kriterij za prekid pražnjenja za svaki 
voženi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, svi se ciklusi ocjenjuju.  
3.2.4.5.2. Kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 
1 je ispunjen kad je relativna promjena elektri čne energije REEC  i , 
izračunana pomo ću sljedeće jednadžbe, manja od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
pri čemu je:  
REEC  i relativna promjena elektri čne energije primjenjivog 
ciklusa i ispitivanja kojeg razmatramo pri ispitivanju 
na baterijski pogon Tipa 1;  
ΔE REESS,i  promjena elektri čne energije svih REESS-ova za 
razmatrani ciklus i ispitivanja na baterijski pogon Tipa 
1, izračunana u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, 
Wh; 
E cycle ciklusna potrošnja energije razmatranog primjenjivog 
ciklusa WLTP ispitivanja, izra čunana u skladu sa 
stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
i broj razmatranog primjenjivog ciklusa WLTP ispitiva ­
nja;  
1 
3 600 faktor konverzije u Wh ciklusne potrošnje energije.  
3.2.4.6. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1. Vozilo mora biti spojeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta 
nakon primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja n+1 u kojem se 
kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 
1 ispuni po prvi put.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka 
punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.4.6.2. Oprema za mjerenje elektri čne energije, postavljena izme đu punjača 
vozila i elektri čne mreže, mjer dopunjenu elektri čnu energiju E  AC 
dostavljenu iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elek ­
trične energije može biti zaustavljeno kad se dostigne kriterij defi ­
niran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
▼M3 
3.2.4.7. Svaki pojedini primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a unutar ispitivanja 
na baterijski pogon tipa 1. mora ispunjavati primjenjive kriterije 
graničnih vrijednosti emisija, u skladu sa stavkom 1.2. Podpriloga 6.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez naknadnog ispiti ­
vanja na baterijski pogon Tipa 1 (Opcija 2)  
Slijed ispitivanja u skladu s Opcijom 2 kako je opisan u stavcima 
3.2.5.1. do 3.2.5.3.3. koji su dio ovog Dodatka, kao i odgovaraju će 
stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/2 u 
Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.2.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima u stavku 2.1. 
Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.5.2.1. Ispitivanja se provode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunja ­
vanjem baterije, kako je definirano u stavku 3.3.6. ovog Dodatka.  
3.2.5.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
rada za ispitivanje uz dopunjavanje baterije Tipa 1 odabire se u 
skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.2.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupcima ispitivanja Tipa 1 
opisanom u podprilogu 6.  
3.2.5.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 korigira se u skladu s 
Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼M3 
3.2.5.3.3. Ispitivanje u skladu sa stavkom 3.2.5.3.1. ovog Podpriloga mora 
ispunjavati primjenjive grani čne vrijednosti kriterijskih emisija u 
skladu sa stavkom 1.2. Podpriloga 6.  
▼B 
3.2.6. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 3)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 3, kako je opisan u stavcima 
3.2.6.1. do i uklju čivo s 3.2.6.3. ovog Podpriloga, kao i odgovara ­
juće stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 
1/3 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.2.6.1. Za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 potrebno je slijediti 
postupak opisan u stavcima 3.2.4.1. do i uklju čivo s 3.2.4.5, kao i 
stavak 3.2.4.7. ovog Podpriloga.  
3.2.6.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, opisan u stavcima 3.2.5.1. do i uklju čivo s 3.2.5.3 
ovog Podpriloga. Ne primjenjuju se stavci 2.1.1. do i uklju čivo s 
2.1.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.6.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1. Vozilo mora biti priklju čeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta 
nakon zaklju čena ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1.  
REESS je potpuno napunjen kad je dosegnut kriterij završetka 
punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.6.3.2. Oprema za mjerenje energije, postavljena izme đu punjača vozila i 
električne mreže, mjeri dopunjenu elektri čnu energiju E  AC , dostav­
ljenu iz elektri čne mreže, kao i njezino trajanje. Mjerenje elektri čne 
energije može biti zaustavljeno kad je dosegnut kriterij završetka 
punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.7. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1 s naknadnim ispitivanjem 
na baterijski pogon Tipa 1 (opcija 4)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 4, opisan u stavcima 3.2.7.1. 
do 3.2.7.2. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti 
REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/4 Dodatka 1. ovom 
Podprilogu.  
3.2.7.1. Za ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1, potrebno je slijediti 
postupak opisan u stavcima 3.2.5.1. do i uklju čivo sa 3.2.5.3. ovog 
Podpriloga te postupak iz stavka 3.2.6.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.7.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje na baterijski 
pogon tipa 1 opisan u stavcima 3.2.4.2. do i uklju čivo sa 3.2.4.7. 
ovog Podpriloga.  
3.3. NOVC-HEV  
Slijed ispitivanja opisan u stavcima 3.3.1. do i uklju čivo 3.3.3. ovog 
Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prika ­
zani su na slici A8 dodatak 1/5 Dodatka 1. ovom Podprilogu.  
3.3.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
▼M3 
3.3.1.1. Vozila moraju biti pretkondicionirana u skladu sa stavkom 2.6. ovog 
Podpriloga. 
Uz zahtjeve iz stavka 2.6 Podpriloga 6. razina napunjenosti pogon ­
skog REESS-a u ispitivanju pri poginu s dopunjavanjem baterije 
može se odrediti u skladu s preporukom proizvo đača prije pretkon ­
dicioniranja kako bi se ispitivanje provelo u radnom stanju s dopu ­
njavanjem baterije.  
3.3.1.2. Vozila moraju biti kondicionirana u skladu sa stavkom 2.7. Podpri ­
loga 6.  
▼B 
3.3.2. Uvjeti ispitivanja  
3.3.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je 
definirano u stavku 3.3.6. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije odabire se u skladu sa stavkom 
3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.3.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.3.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanom 
u podprilogu 6.  
3.3.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 se korigira u skladu s 
Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼M3 
3.3.3.3. Ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije mora biti u 
skladu s grani čnim vrijednostima kriterijskih emisija u skladu sa 
stavkom 1.2. Podpriloga 6.  
▼B 
3.4. PEV  
▼M3 
3.4.1. Op ći zahtjevi  
Ispitni postupak kojim se utvr đuju autonomija i potrošnja elektri čne 
energije potpuno elektri čnog vozila odabire se u skladu s procije ­
njenom autonomijom potpuno elektri čnog vozila (PER) ispitnog 
vozila iz tablice A8/3. U sluč aju primjene interpolacijske metode 
primjenjiv ispitni postupak odabire se u skladu s PER-om vozila 
H unutar konkretne interpolacijske porodice.  
Tablica A8/3  
Postupci za utvrđivanje autonomije i potrošnje elektri čne energije potpuno elektri čnog vozila  
Primjenjivi ispitni ciklus  Procijenjeni PER … Primjenjivi ispitni postupak  
Ispitni ciklus u skladu sa 
stavkom 1.4.2.1. ovog 
Podpriloga.  … kraći je od duljine 3 primje ­
njivih ciklusa WLTP-a.  Ispitni postupak tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima (u skladu sa stavkom 
3.4.4.1. ovog Podpriloga). 
… dug je barem kao 3 primjenjiva 
ciklusa WLTP-a.  Skrać eni ispitni postupak tipa 1. (u 
skladu sa stavkom 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga). 
Gradski ciklus u skladu sa 
stavkom 1.4.2.2. ovog 
Podpriloga. … nije dostupan u primjenjivom 
ciklusu WLTP-a.  Ispitni postupak tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima (u skladu sa stavkom 
3.4.4.1. ovog Podpriloga).  
Proizvođač prije ispitivanja mora homologacijskom tijelu dostaviti 
dokaze za procijenjeni PER. U slu čaju primjene interpolacijske 
metode primjenjivi ispitni postupak odre đuje se na temelju procije ­
njenog PER-a vozila H iz interpolacijske porodice. PER odre đen 
primijenjenim ispitnim postupkom mora potvrditi da je primijenjen 
pravilan ispitni postupak.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Ispitni slijed za ispitni postupak tipa 1. s uzastopnim ciklusima, 
kako je opisano u stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.1. ovog Podpriloga, 
i krivulja napunjenosti odgovaraju ćeg REESS-a prikazani su na slici 
A8 Dodatak 1/6 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
Ispitni slijed za skra ćeni ispitni postupak tipa 1., kako je opisano u 
stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.2. ovog Podpriloga, i krivulja napu ­
njenosti odgovaraju ćeg REESS-a prikazani su na slici A8 Dodatak 
1/7 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
▼B 
3.4.2. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima iz stavka 3. 
Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
▼M3 
3.4.3. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji odabire voza č način rada za 
ispitivanje odabire se u skladu sa stavkom 4. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
▼B 
3.4.4. Ispitni postupci PEC tipa 1  
3.4.4.1. Uzastopni ciklus postupka ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.1.1. Dijagram brzine i odmori  
Ispitivanje se obavlja voženjem uzastopnih primjenjivih ciklusa ispi ­
tivanja dok se ne dostigne kriterij za prekid pražnjenja, u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga.  
▼M3 
Odmori voza ča i/ili rukovatelja dopušteni su samo izme đu ispitnih 
ciklusa i smiju trajati najviše 10 minuta. Tijekom odmora pogonski 
sklop mora biti isklju čen. 
▼B 
3.4.4.1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od početka ispitivanja do dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, 
električna energija svih REESS-ova mjeri se u skladu sa Dodatkom 
3. ovom Podprilogu, a elektri čni napon odre đuje se u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu.  
▼M3 
3.4.4.1.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prije đe propi­
sano dopušteno odstupanje od dijagrama brzine kako je definirano u 
stavku 2.6.8.3. Podpriloga 6. tijekom 4 uzastopne sekunde ili dulje. 
Papučica akceleratora ne smije biti pritisnuta. Vozilo se mora 
zaustaviti ko čenjem unutar 60 sekundi.  
▼B 
3.4.4.2. Skrać eni postupak ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.2.1. Dijagram brzine  
Skraćeni postupak ispitivanja Tipa 1 sastoji se od dva dinami čka 
dijela (DS  1 i DS  2 ) kombinirana s dva dijela konstantne brzine 
(CSS  M i CSS  E ) kako je prikazano na slici A8/2.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
Slika A8/2  
Dijagram brzine tijekom skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1
  
▼M3 
Dinamički segmenti DS  1 i DS  2 služe za izra čun potrošnje energije u 
razmatranoj fazi, primjenjivom gradskom ciklusu WLTP-a i primje ­
njivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
▼B 
Dijelovi konstantne brzine CSS  M i CSS  E u namijenjeni za skra ći­
vanje trajanja ispitivanja bržim iscrpljivanjem REESS nego kod 
uzastopnog ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1.  
▼M3 
3.4.4.2.1.1. Dinami čki segmenti  
Svaki dinami čki segment DS  1 i DS  2 sastoji se od primjenjivog 
ispitnog ciklusa WLTP-a, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpri ­
loga, za kojim slijedi primjenjivi gradski ispitni ciklus WLTP-a, u 
skladu sa stavkom 1.4.2.2. ovog Podpriloga.  
▼B 
3.4.4.2.1.2. Segment konstantne brzine  
▼M3 
Stalne brzine u segmentima CSS  M i CSS  E moraju biti jednake. Ako 
se primjenjuje interpolacijska metoda, unutar interpolacijske poro ­
dice primjenjuje se jednaka stalna brzina.  
▼B 
(a) Specifikacija brzine  
Minimalna brzina dijelova konstantne brzine mora biti 100 
km/h. Na zahtjev proizvo đača i s odobrenjem homologacijskog 
tijela, mogu se odabrati i segmenti s već om konstantnom brzi ­
nom.  
Ubrzanje razine konstantne brzine treba biti glatko i postignuto 
unutar 1 minute nakon završetka dinamič kog dijela i, u sluč aju 
odmora prema tablici A8/4, nakon pokretanja postupka aktiva ­
cije pogonskog sustava.  
Ako je maksimalna brzina vozila manja od zahtijevane mini ­
malne brzine za dijelove konstantne brzine prema specifikaciji 
brzine u ovom stavku, zahtijevana brzina u dijelu konstantne 
brzine mora biti jednaka maksimalnoj brzini vozila.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
(b) Određivanje udaljenosti ocjenjivanja dijelova konstantne brzine 
(CSS  E ) i mjerenja dijelova konstantne brzine (CSS  M ) 
Dužina dijela konstantne brzine CSS  E određuje se na temelju 
postotka iskoristive REESS energije UBE  STP u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1. ovog podpoglavlja. Preostala energija u 
vučnom REESS nakon dijela DS  2 dinamičke brzine mora biti 
jednaka ili manja od 10 posto UBE  STP . Proizvo đač nakon ispi­
tivanja mora homologacijskom tijelu dostaviti dokaz da je ovaj 
uvjet ispunjen.  
Duljina segmenta konstantne brzine CSS  M izračunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d  DS1 Ä d  DS2 Ä d  CSSE 
pri čemu je:  
PER  est procijenjena autonomija potpuno elektri čnog vozila 
razmatranog PEV, km;  
d DS1 dužina dijela dinami čke brzine 1, km;  
d DS2 dužina dijela dinami čke brzine 2, km;  
d CSSE dužina dijela konstantne brzine, CSS  E km; 
3.4.4.2.1.3. Lomovi 
Odmori voza ča i/ili operatora dozvoljeni su samo u dijelovima 
konstantne brzine, kako je definirano u tablici A8/4.  
Tablica A8/4  
Odmori voza ča i/ili operatora  
▼M3 
Udaljenost prije đena u 
segmentu stalne brzine CSS  M 
(km)  Maksimalni ukupni odmor (min)  
▼B 
Do 100 10 
Do 150 20 
Do 200 30 
Do 300 60 
više od 300 Na temelju preporuka proizvođača 
Napomena: Tijekom odmora, pogonski sustav treba biti isklju čen. 
3.4.4.2.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od početka ispitivanja do dostizanja završnog kriterija, elektri čna 
energija svih REESS-ova i elektri čni napon svih REESS-ova odre ­ 
đuju se u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prekora či propi­
sano dopušteno odstupanje od dijagrama brzine, kako je odre đeno u 
stavku 2.6.8.3. Podpriloga 6., tijekom 4 uzastopne sekunde ili dulje 
u drugom segmentu stalne brzine CSS  E . Papučica akceleratora ne 
smije biti pritisnuta. Vozilo se mora zaustaviti ko čenjem unutar 60 
sekundi.  
▼B 
3.4.4.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1. Nakon zaustavljanja u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga 
za postupak ispitivanja uzastopnog ciklusa Tipa 1 i stavkom 
3.4.4.2.3. ovog Podpriloga za skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1, 
vozilo se spaja na elektri čnu mrežu u roku od 120 minuta.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka 
punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.4.4.3.2. Opremom za mjerenje energije, postavljenja izme đu punjača vozila i 
električne mreže, mjeri se dopunjena elektri čna energija E  AC , 
dostavljena iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elek ­
trične energije može biti zaustavljeno kad je dostignut kriterij zavr ­ 
šetka punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom Podpri ­
logu.  
3.5. NOVC-FCHV  
Slijed ispitivanja, opisan u stavcima 3.5.1. do i uklju čivo s 3.5.3. 
ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a 
prikazani su na slici A8 dodatak 1/5 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozila se pretkondicioniraju i kondicioniraju u skladu sa stavkom 
3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.5.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je 
definirano u stavku 3.3.6. ovog Dodatka.  
3.5.2.2. Odabir načina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način 
ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 odabire se u skladu sa 
stavkom 3 Dodatka 6 ovom Podprilogu.  
3.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanim 
u podprilogu 6, a potrošnja goriva izra čunava se u skladu s 
Dodatkom 7. ovom Podprilogu.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2. Ako je potrebno, potrošnja goriva korigira se u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu. 
4. Izra čuni za hibridna elektri čna, potpuno elektri čna i vozila koja 
pokreću gorivne ćelije s komprimiranim vodikom  
4.1. Izra čuni emisije plinovitih spojeva, emisije čestičnih tvari i broja 
emitiranih čestica  
4.1.1. Masa emisije plinovitih spojeva, čestične tvari i broj emitiranih 
čestica za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove u radnom stanju s 
dopunjavanjem baterije  
Emisija čestičnih tvari PM  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije 
izračunava se u skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 7.  
Broj emitiranih čestica PN  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije 
izračunava se u skladu sa stavkom 4. Podpriloga 7.  
4.1.1.1. ►M3 Koraci postupka za izra čun konačnih rezultata ispitivanja tipa 
1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije za NOVC-HEV-ove i OVC- 
HEV-ove ◄ 
Rezultati se izra čunavaju redoslijedom navedenim u tablici A8/5. 
Svi primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. 
Stupac „Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili 
sadrži dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i primjenjivi kriteriji dijelova emisije (osim CO  2 ); 
CS s dopunjavanjem baterije  
CO  2 Masena emisija CO  2 . 
▼M3 
Tablica A8/5  
Izračun konačnih vrijednosti plinovitih emisija pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Izvor Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Podprilog 6 Neobra đeni rezul­
tati ispitivanja  Masene emisije pri pogonu s dopu ­
njavanjem baterije 
Stavci od 3 do 3.2.2. Podpriloga 7.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km. 1 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat 
koraka br. 
1 iz ove 
Tablice.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Izračun kombiniranih vrijednosti 
ciklusa s dopunjavanjem baterije: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d  p P 
p d p 
pri čemu je: 
M i,CS,c,2  iznos masene emisije pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije 
u cijelom ciklusu; 
M CO2,CS,c,2  iznos masene emisije 
CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije tijekom cijelog ciklusa; 
d p prijeđene udaljenosti u fazama 
ciklusa p.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km. 2 
Rezultat 
koraka br. 
1 i 2 iz ove 
tablice.  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km. Korekcija promjene električne 
energije REESS-a. 
Stavci od 4.1.1.2. do 4.1.1.5. ovog 
Podpriloga. M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km. 3 
Rezultat 
koraka br. 
2 i 3 iz ove 
tablice.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km. Korekcija masene emisije pri 
pogonu s dopunjavanjem baterije 
za sva vozila opremljena sustavima 
s periodičnom regeneracijom K  i u 
skladu s Dodatkom 6. Podpri­
logu 1. 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
ili 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
i 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i Ü M  CO2;CS;c;3 
ili 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i þ M  CO2;CS;c;3 
Aditivni pomak ili multiplikativni 
faktor koji treba koristiti u skladu 
s određivanjem K  i . 
Ako K  i nije primjenjiv: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km. 4a ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat 
koraka br. 
3 i 4a iz 
ove tablice.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Ako je K  i je primjenjiv, uskladiti 
fazne vrijednosti CO  2 prema vrijed ­
nosti kombiniranog ciklusa: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je: 
AF Ki ¼ M CO2;CS;c;4 
M CO2;CS;c;3 
Ako K  i nije primjenjiv: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  , g/km. 4b 
Rezultat 
koraka br. 
4 iz ove 
tablice.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  Korekcija za ATCT u skladu sa 
stavkom 3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani i 
primijenjeni prema Prilogu VII.  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km. 5 
Rezultat 
jednog ispi ­
tivanja.  
Rezultat 
koraka br. 
5 iz ove 
tablice.  Za svako ispitiva­
nje: M  i,CS,c,5  , g/ 
km; M  CO2,CS,c,5  , g/ 
km; M  CO2,CS,p,5  , g/ 
km. Izračunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklarirana vrijednost u skladu sa 
stavcima od 1.2. do 1.2.3. Podpri ­
loga 6.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km. 6 
M i,CS 
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno 
vozilo.  
Rezultat 
koraka br. 
6 iz ove 
tablice.  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km. Usklađivanje faznih vrijednosti. 
Stavak 1.2.4. Podpriloga 6. 
i: 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km. 7 
M CO2,CS  
Rezultati 
ispitivanja 
tipa 1. za 
ispitno 
vozilo.  
Rezultat 
koraka br. 
6 i 7 iz ove 
tablice.  Za svako ispitno 
vozilo H i L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km. Ako je uz ispitno vozilo H ispitano 
i ispitno vozilo L te, ako je primje ­
njivo, vozilo M, dobivena vrijed ­
nost kriterijske emisije mora biti 
najveća od dviju ili, ako je primje ­
njivo, triju vrijednosti, a ozna čuje 
se s M  i,CS,c . 
U slučaju kombiniranih emisija 
THC+NO  x deklarira se najviša 
vrijednost zbroja koji se odnosi na 
vozilo H ili vozilo L ili, ako je 
primjenjivo, vozilo M. 
U suprotnom, ako nije ispitano ni 
jedno vozilo L ili, ako je primje ­
njivo, ni jedno vozilo M, vrijedi 
M i,CS,c = M  i,CS,c,6  
Za CO  2 upotrebljavaju se vrijed ­
nosti izvedene u koraku 7 ove 
tablice. 
Vrijednosti CO  2 zaokružuju se na 
dvije decimale.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/ 
km; M  CO2,CS,p,H  , 
g/km; 
Ako je ispitano 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/ 
km; 
i, ako je primje ­
njivo, ispitano je 
vozilo M: 
M CO2,CS,c,M  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,M  , 
g/km;  8 
Rezultat 
interpola­
cijske poro­
dice. 
Konačni 
rezultat 
kriterijske 
emisije.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat 
koraka br. 
8 iz ove 
tablice.  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km; 
Ako je ispitano 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km 
i, ako je primje ­
njivo, ispitano je 
vozilo M: 
M CO2,CS,c,M  , 
g/km; M  CO2,CS,p,M  , 
g/km;  Izračun masene emisije CO  2 u 
skladu sa stavkom 4.5.4.1. ovog 
Podpriloga za pojedina čna vozila 
u interpolacijskoj porodici. 
Vrijednosti CO  2 moraju se zaokru ­ 
žiti prema tablici A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km. 9 
Rezultat 
pojedina­ 
čnog vozila. 
Konačni 
rezultat CO  2 
▼B 
4.1.1.2. U slu čaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu, treba koristiti sljede ću emisiju mase 
CO  2 pri dopunjavanju baterije:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb 
pri čemu je:  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri ispitivanju tipa 1 s dopunjava ­
njem baterije u skladu s tablicom A8/5, korakom br. 3, 
g/km;  
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, odre đuje se u skladu s tablicom A8/5, korak 
2, g/km.  
4.1.1.3. Ako je potrebna korekcija masene emisije CO  2 pri dopunjavanju 
baterije, u skladu sa stavkom 1.1.3. Dodatka 2 ovom Podprilogu 
ili u slučaju da je primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu, koeficijent korekcije masene emisije 
CO  2 određuje se u skladu sa stavkom 2 Dodatka 2 ovom Podpri ­
logu. Ispravljene masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije 
određuju se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
▼M3 
M CO2,CS  masena emisija CO  2 iz ispitivanja tipa 1. pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom 3, g/km;  
▼B 
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/5, korak 2. 
g/km;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije tipa pri ispitivanju Tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu sa stavkom 4.3 ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa 
stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
(g/km)(Wh/km):  
4.1.1.4. U slučaju da koeficijent korekcije masene emisije CO  2 nije određen, 
masena emisija CO  2 specifična za fazu izra čunava se pomo ću slje­
deće jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemu je:  
▼M3 
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p iz ispitivanja tipa 1. 
pri pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu s 
tablicom A8/5, korakom br. 3, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masena emisija CO  2 faze p ispiti ­
vanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
nekorigirana za energetsku bilancu, određ ena u 
skladu s tablicom A8/5, korak 1, g/km;  
▼B 
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije u fazi p ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u 
skladu sa stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podpri ­
logu, (g/km)(Wh/km):  
4.1.1.5. U slučaju da je koeficijent korekcije masene emisije CO  2 specifičan 
za fazu odre đen, masena emisija CO  2 specifična za fazu izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
ako je:  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p pri ispitivanju tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 3, g/km;  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masena emisija CO  2 faze p ispiti ­
vanja tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
nekorigirana za energetsku bilancu, određ ena u 
skladu s tablicom A8/5, korak 1, g/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije faze p u ispitivanju s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, određ ena u skladu 
sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2,p  koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u 
skladu sa stavkom 2.3.2.2. Dodatka 2 ovom 
Podprilogu, (g/km)(Wh/km);  
p indeks pojedine faze unutar primjenjivog WLTP 
ciklusa.  
4.1.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za OVC-HEV-ove  
Masena emisija M  CO2,CD  CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M  CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
M CO2,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderi ­
rana faktorom korisnosti, g/km;  
M CO2,CD,j  masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7 faze j ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1, g/km;  
UF j faktor korisnosti faze j u skladu Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu: 
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
U slučaju primjene interpolacijske metode k mora biti broj faza 
prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  . 
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H  n veh  H i, ako je 
primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L 
n veh_L  , potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila uklju čuju se u izra čun. Masena emisija CO  2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se za nultu potrošnju elektri čne energije 
EC DC,CD,j  = 0 primjenom korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu 
s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼B 
4.1.3. Masene emisije plinovitih spojeva, emisije čestičnih tvari i broja 
emitiranih čestica za OVC-HEV ponderirane faktorom korisnosti.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1. Masene emisije plinovitih spojeva ponderirane faktorom korisnosti 
izračunavaju se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M  i;CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M  i;CS 
pri čemu je:  
M i,weighted  masena emisija spoja i ponderirana faktorom korisnosti, 
g/km;  
i indeks razmatranog spoja u emisiji plinova;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu: 
M i,CD,j masena emisija spoja u emisiji plinova i odre đenog u 
skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 faze j ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1, g/km;  
M i,CS masena emisija plinovitog spoja i pri ispitivanju tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 7, g/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
U slučaju primjene interpolacijske metode za i = CO  2 k mora biti 
broj faza prije đenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  . 
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H  n veh  H i, ako je 
primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L 
n veh_L  , potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila uklju čuju se u izra čun. Masena emisija CO  2 svake faze 
potvrdnog ciklusa korigira se za nultu potrošnju elektri čne energije 
EC DC,CD,j  = 0 primjenom korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu 
s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼B 
4.1.3.2. Broj emitiranih čestica ponderiran faktorom korisnosti izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
pri čemu je:  
PN weighted  broj emitiranih čestica ponderirana faktorom korisnosti, 
čestica po kilometru;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu: 
PN CD,j broj emitiranih čestica tijekom faze j određ enog u 
skladu sa stavkom 4. Podpriloga 7. za ispitivanje na 
baterijski pogon Tipa 1m, čestica po kilometru;  
PN CS broj emitiranih čestica odre đen u skladu sa stavkom 
4.1.1. ovog Podpriloga za ispitivanje s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, čestica po kilometru;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.1.3.3. emisije čestične tvari ponderirane faktorom korisnosti izra čunavaju 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð 1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
pri čemu je:  
PM  weighted  emisija čestične tvari ponderirane faktorom korisnosti, 
mg/km;  
UF c faktor korisnosti ciklusa c, u skladu s Dodatkom 5. 
ovom Podprilogu;  
PM  CD,c emisija čestičnih tvari tijekom ciklusa c određ ena u 
skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 7. za ispitivanje s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, mg/km;  
PM  CS emisija čestične tvari pri ispitivanju s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.1.1. ovog Podpri ­
loga, mg/km;  
c je indeksni broj razmatranog ciklusa;  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja voženih do 
kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. 
ovog Podpriloga. 
4.2. Izra čun potrošnje goriva 
4.2.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove, 
NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove  
4.2.1.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i 
NOVC-HEV-ove izra čunava se postupno u skladu s tablicom A8/6.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
Tablica A8/6  
Izračun konačne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Izvor Unos Postupak Izlazni  Korak br. 
Izlaz iz koraka br. 
6 i 7 Tablice A8/5 
ovog Podpriloga. M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Izračun potrošnje 
goriva u skladu sa 
stavkom 6. 
Podpriloga 7. 
Izračun potrošnje 
goriva provodi se 
za primjenjivi 
ciklus i njegove 
faze odvojeno. 
U tu svrhu: 
(a) koristi se 
primjenjiva 
faza ili 
ciklusne 
vrijednosti 
CO  2 ; 
(b) koriste se 
kriteriji 
emisija preko 
cijelog ciklu ­
sa. FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1. 
„FC  CS rezultati 
ispitivanja Tipa 1 
za ispitano vozilo”  
Koraka br. 1 ove 
Tablice.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Za potrošnju 
goriva koriste se 
vrijednosti izve ­
dene u koraku 1 
ove tablice. 
Vrijednosti potro ­ 
šnje goriva 
zaokružuju se na 
tri decimalna 
mjesta.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2. 
„Rezultat interpola ­
cijske porodice” 
konačni rezultat 
kriterijske emisije  
Koraka br. 2 ove 
Tablice.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Izračun potrošnje 
goriva, u skladu 
sa stavkom 
4.5.5.1. ovog 
Podpriloga za 
svako vozilo u 
interpolacijskoj 
porodici. 
FC vrijednosti 
moraju biti 
zaokružene prema 
tablici A8/2.  FC CS,c,ind  , 
l/100 km; 
FC CS,p,ind  , 
l/100 km;  3. 
„rezultat pojedi ­
načnog vozila ” 
Konačni FC rezul ­
tat ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
▼M3 
4.2.1.2.1. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih rezultata potrošnje 
goriva u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
za NOVC-FCHV-ove  
▼B 
Rezultat se izra čunava redoslijedom opisanim u tablicama A8/7. Svi 
primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju se zabilježiti. Stupac 
„Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadrži 
dodatne izra čune. 
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c: primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p: Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
CS: s dopunjavanjem baterije  
Tablica A8/7  
Izračun konačne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Izvor Unos Postupak Izlazni  Korak br. 
Prilog 7 Podpriloga.  Nekorigirana 
potrošnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterije 
FC CS,nb ,kg/100 
km Potro šnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterija u skladu 
sa stavkom 2.2.6. 
Dodatka 7. ovom 
Podprilogu  FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1. 
Izlaz iz koraka 1 
ove Tablice.  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km; Korekcija 
promjene REESS 
električne energije 
Podprilog 8., 
stavci 4.2.1.2.2. do 
i uključivo s 
4.2.1.2.3. ovog 
Podpriloga  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km; 2. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Izvor  Unos Postupak Izlazni  Korak br. 
▼M3 
Rezultat koraka br. 
2 iz ove tablice.  FC CS,c,2  , kg/100 
km. FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  , kg/100 
km. 3 
Rezultat jednog 
ispitivanja.  
Rezultat koraka br. 
3 iz ove tablice.  Za svako ispitiva­
nje: FC  CS,c,3  , kg/ 
100 km. Izračunavanje 
prosjeka ispiti ­
vanja i deklarirana 
vrijednost u skladu 
sa stavcima 1.2. 
do 1.2.3. Podpri­
loga 6.  FC CS,c,4  , kg/100 
km. 4 
▼B 
Izlaz iz koraka 4 
ove Tablice.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km; Usklađivanje 
vrijednosti faza. 
Podprilog 6, 
stavak 1.1.2.4. 
i: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km; 5. 
„FC CS rezultati 
ispitivanja Tipa 1 za 
ispitano vozilo”  
4.2.1.2.2. U slučaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2. ovom Podprilogu, upotrebljava se sljede ća potrošnja 
goriva pri dopunjavanju baterije: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 2, kg/100 km;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva u ispitivanju s dopunjava ­
njem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku bilancu, 
u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3. Ako je potrebna korekcija potrošnje goriva, u skladu sa stavkom 
1.1.3. Dodatka 2 ovom Podprilogu ili u sluč aju da je primijenjena 
korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2 ovom Podprilogu, 
koeficijent korekcije potrošnje goriva odre đuje se u skladu sa 
stavkom 2. Dodatka 2. ovom Podprilogu. Korigirana potrošnja 
goriva pri dopunjavanju baterije određ uje se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K  fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 2, kg/100 km;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za energetsku 
bilancu, u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km;  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju s dopunjava ­
njem baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K fuel,FCHV  je koeficijent korekcije potrošnja goriva u skladu sa 
stavkom 2.3.1. Dodatka 2 ovom Podprilogu (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za OVC-HEV-ove  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti FC  CD izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
FC CD potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri 
baterijskom pogonu, l/100 km;  
FC CD,j potrošnja goriva za fazu j ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, odra đena u skladu sa stavkom 6, Podpriloga 7, 
l/100 km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
U slučaju primjene interpolacijske metode k mora biti broj faza 
prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  . 
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H  n veh  H i, ako je 
primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L 
n veh_L  , potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila uklju čuju se u izra čun. Potrošnja goriva svake faze potvrdnog 
ciklusa izra čunava se u skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7. pomo ću 
kriterijskih emisija u cijelom potvrdnom ciklusu, a primjenjiva fazna 
vrijednost CO  2 korigira se za nultu potrošnju elektri čne energije, 
EC DC,CD,j  = 0, primjenom korekcijskog koeficijenta za masu CO  2 
(K CO2 ) u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼B 
4.2.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za OVC-HEV 
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri ispitivanju na 
baterijski pogon i ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 izra ­ 
čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
pri čemu je:  
FC weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti, l/100 
km; 
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu: 
FC CD,j potrošnja goriva faze j ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, odre đenog u skladu sa stavkom 6 Podpriloga 
7, l/100 km;  
FC CS potrošnja goriva odre đena u skladu s tablicom A8/6, 
korak 1, l/100 km:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
U slučaju primjene interpolacijske metode k mora biti broj faza 
prijeđenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. n  veh_L  . 
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo H  n veh  H i, ako je 
primjenjivo, pojedina čno vozilo unutar interpolacijske porodice  
n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je prešlo vozilo L 
n veh_L , potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog 
vozila uklju čuju se u izra čun. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Potrošnja goriva svake faze potvrdnog ciklusa izra čunava se u 
skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7. pomo ću kriterijskih emisija u 
cijelom potvrdnom ciklusu, a primjenjiva fazna vrijednost CO  2 kori­
gira se za nultu potrošnju elektri čne energije, EC  DC,CD,j  = 0, 
primjenom korekcijskog koeficijenta za masu CO  2 (K CO2 ) u 
skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
▼B 
4.3. Izra čun potrošnje elektri čne energije  
Za određivanje potrošnje elektri čne energije temeljene na trenutnom 
naponu odre đenom u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu, 
upotrebljava se sljede ća jednadžba: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemu je:  
EC DC,j potrošnja elektri čne energije tijekom razmatranog 
razdoblja j, temeljena na ispražnjenosti REESS-a, 
Wh/km;  
ΔE REESS,j  potrošnja elektri čne energije vozila svih REESS-ova za 
razmatrano razdoblje j, Wh;  
d j udaljenost vožena u razmatranom razdoblju j, km;  
i 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  : je promjena elektri čne energije REESS i tijekom 
razmatranog radzoblja j, Wh;  
i 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U(t)  REESS,j,i  napon REESS i tijekom razmatranog razdoblja j, odre ­ 
đenog u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu, V;  
t 0 je vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end je vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;  
I(t) j,i električna struja REESS i tiekom razmatranog 
razdoblja j, odre đena u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu, A;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i je indeksni broj razmatranog REESS;  
n ukupni broj REESS;  
j indeks razmatranog razdoblja, gdje razdoblje može biti 
bilo koja kombinacija faza ili ciklusa;  
1 
3600 faktor konverzije iz Ws u Wh,  
▼M3 
4.3.1. Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu, ponderirana 
faktorom korisnosti, na temelju elektri čne energije napunjene iz 
električne mreže za OVC-HEV-ove  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu, ponderirana 
faktorom korisnosti, na temelju elektri čne energije napunjene iz 
električne mreže izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemu je:  
EC AC,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu, 
ponderirana faktorom korisnosti, na temelju elektri čne 
energije napunjene iz elektri čne mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j u skladu s Dodatkom 5. ovom 
Podprilogu; 
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije na temelju elektri čne 
energije napunjene iz elektri čne mreže u fazi j, Wh/km;  
i 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
EC DC,CD,j  potrošnja elektri čne energije na temelju ispražnjenosti 
REESS-a u fazi j ispitivanja tipa 1. na baterijski 
pogon u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, 
Wh/km;  
E AC električna energija napunjena iz elektri čne mreže, odre ­ 
đena u skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, 
Wh; 
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova faze j u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
j indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza prije đenih do kraja prijelaznog ciklusa u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijske metode k mora biti 
broj faza prije đenih do kraja prijelaznog ciklusa vozila 
L, n  veh_L  . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
OVC-HEV 
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže izra ­ 
čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemu je:  
EC AC,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. 
ovom Podprilogu:  
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj 
električnoj energiji iz energetske mreže u fazi j, u 
skladu sa stavkom 4.3.1. ovog Podpriloga, Wh/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
▼M3 
k broj faza prije đenih do kraja prijelaznog ciklusa u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slučaju primjene interpolacijske metode k mora biti 
broj faza prije đenih do kraja prijelaznog ciklusa 
vozila L, n  veh_L  . 
▼B 
4.3.3. Potrošnja elektri čne energije za OVC-HEV  
4.3.3.1. Odre đivanje potrošnje energije specifične za ciklus  
Potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj energiji iz 
energetske mreže i ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni 
pogon izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC ¼  E AC 
EAER  
pri čemu je:  
EC je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja WLTP temeljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz 
energetske mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo 
električni pogon, Wh/km;  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, Wh;  
EAER ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon, u 
skladu sa stavkom 4.4.4.1. ovog Podpriloga, km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije specifi čne za fazu  
Potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu temeljena na elek ­
tričnoj energiji dopunjenoj iz energetske mreže i ekvivalentne auto ­
nomije na isklju čivo elektri čni pogon specifi čne za fazu izra ču­
navaju se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemu je:  
EC P : je potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu teme ­
ljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz energetske 
mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo elektri čni 
pogon, Wh/km;  
E AC : elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, Wh;  
EAER  P : ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon 
specifična za fazu, u skladu sa stavkom 4.4.4.2. ovog 
Podpriloga, km.  
4.3.4. Potrošnja elektri čne energije za PEV  
▼M3 
4.3.4.1. Potrošnja elektri čne energije na temelju ovog stavka izra čunava se 
samo ako je vozilo moglo slijediti primjenjiv ispitni ciklus unutar 
dopuštenog odstupanja do dijagrama brzine u skladu sa 
stavkom 2.6.8.3. Podpriloga 6. tijekom cijelog razmatranog 
razdoblja.  
▼B 
4.3.4.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja 
na temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske mreže i auto ­
nomija potpuno elektri čnog vozila izra čunavaju se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
pri čemu je:  
EC WLTC  je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije dopu ­
njene iz energetske mreže i autonomija potpuno elek ­
tričnog vozila za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, 
Wh/km  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u 
skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
PER  WLTC  autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
ciklusa WLTP ispitivanja izra čunana u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1.1. ili stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podpri ­
loga, ovisno o postupku ispitivanja PEV-a koji se mora 
primjenjivati, u km.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP 
ispitivanja na temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske 
mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
gradski ciklus WLTP ispitivanja izra čunava se uporabom sljede će 
jednadžbe: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemu je:  
EC city je potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije dopunjene 
iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog 
vozila za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja, 
Wh/km;  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh  
PER  city autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
gradski ciklus WLTP ispitivanja izra čunana u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1.2. ili stavkom 4.4.2.2.2. ovog Podpriloga, 
ovisno o postupku ispitivanja PEV-a koji se mora primje ­
njivati, u km.  
4.3.4.4. Odre đivanje potrošnje električne energije vrijednosti specifi čnih za 
fazu 
Potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze na temelju 
električne energije dopunjene iz energetske mreže i autonomija 
potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu izra čunavaju se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemu je:  
EC p potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze p na 
temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske mreže i 
autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu, 
Wh/km  
E AC električna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu 
sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh  
PER  p autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu 
izračunana u skladu sa stavkom 4.4.2.1.3. ili stavkom 
4.4.2.2.3. ovog Podpriloga, ovisno o primijenjenom 
postupku ispitivanja PEV-a, u km.  
4.4. Izra čun autonomija na elektri čni pogon 
4.4.1. Autonomije na isključivo elektri čni pogon AER i AER  city za OVC- 
HEV  
4.4.1.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER za OVC-HEV-ove 
određuje se pomo ću ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog 
u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda ispitivanja 
Opcije 1 i opisanog u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga, kao dijela 
slijeda ispitivanja Opcije 3 voženjem primjenjivog ciklusa ispiti ­
vanja WLTP, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. AER 
je definiran kao prije đena udaljenost od po četka ispitivanja na bate ­
rijski pogon tipa 1 do trenutka kad motor s unutarnjim izgaranjem 
počinje trošiti gorivo.  
4.4.1.2. Autonomija na isključivo elektri čni pogon u gradu AER  city 
4.4.1.2.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu AER  city za OVC- 
HEV-ove odre đuje se iz ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 
opisanog u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda ispi ­
tivanja opcije 1 i navodi se u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga kao 
dio slijeda ispitivanja opcije 3 voženjem primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.2. ovog 
Podpriloga. AER  city je definiran kao prije đena udaljenost od 
početka ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 do trenutka kad 
motor s unutarnjim izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
4.4.1.2.2. Kao alternativa stavku 4.4.1.2.1. ovog Podpriloga, autonomija na 
isključivo elektri čni pogon u gradu može se AER  city odrediti iz 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3. 
ovog Podpriloga vožnjom primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja, 
u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. U tom sluč aju, ispi­
tivanje na baterijski pogon Tipa 1 voženjem primjenjivog gradskog 
ciklusa WLTP ispitivanja ne primjenjuje se AER  city i autonomija na 
isključivo elektri čni pogon u gradu izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
pri čemu je:  
UBE  city iskoristiva REESS energija odre đena iz po četka ispiti ­
vanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog u stavku 
3.2.4.3. ovog Podpriloga voženjem primjenjivih ciklusa 
WLTP ispitivanja do trenutka kad motor s unutarnjim 
izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
EC DC,city  ponderirana potrošnja elektri čne energije samo elektri čno 
voženih primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
prema ispitivanju na baterijski pogon Tipa 1 opisanom u 
stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga voženjem primjenjivih 
ciklusa WLTP ispitivanja, Wh/km;  
i 
▼M3 
UBE  city ¼ X  kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
faze j, Wh;  
j indeksni broj razmatrane faze;  
k + 1 broj faza prije đenih od po četka ispitivanja do trenutka u 
kojem motor s unutarnjim izgaranjem po čne trošiti 
gorivo;  
▼B 
i 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za j-ti ispitni ciklus WLTP 
Tipa 1 na baterijski pogon pri vožnji samo na elektri čni 
pogon po gradu u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog 
Podpriloga, voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispi ­
tivanja, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za j-ti ispitni ciklus WLTP Tipa 1 
na baterijski pogon pri vožnji samo na elektri čni pogon 
po gradu, u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog Podpri ­
loga, voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja;  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
voženih samo na elektri čni pogon koji su uzeti u obzir  
n city,pe  broj gradskih ciklusa WLTP ispitivanja voženih samo 
na elektri čni pogon; 
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispitivanja ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1, Wh;  
i 
K city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2. Autonomija PEV-a  
Autonomije odre đene u ovom stavku izra čunavaju se samo ako je 
vozilo moglo slijediti primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a unutar 
dostupnih odstupanja od dijagrama brzine u skladu sa 
stavkom 2.6.8.3. Podpriloga 6. tijekom cijelog razmatranog 
razdoblja.  
▼B 
4.4.2.1. Odre đivanje autonomije potpuno elektri čnog vozila kad se primje ­
njuje skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila PER  WLTC  za PEV izra ču­
nava se iz skra ćenog ispitivanja Tipa 1, opisanog u stavku 3.4.4.2. 
ovog Podpriloga pomo ću sljedeće jednadžbe:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  STP je iskoristiva REESS energija određ ena od po četka 
skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1 do dostizanja 
kriterija za prekid pražnjenja, definiranog u stavku 
3.4.4.2.3. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,WLTC  faktor optere ćenja potrošnje elektri čne energije za 
primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  1 i DS  2 skra­ 
čenog postupka ispitivanja Tipa 1, ispitivanja Tipa 1, 
Wh/km;  
i 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemu je:  
ΔE REESS ;DS 1 promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
ΔE REESS ;DS 2 promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom DS  2 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
ΔE REESS ;CSS  M promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom CSS  M skraćenog postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom CSS  E skraćenog postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh; 
i 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
pri čemu je:  
▼M3 
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ispitni 
ciklus WLTP-a u DS  j skraćenog ispitnog postupka 
tipa 1. u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, 
Wh/km;  
▼B 
k WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispi ­
tivanja DS  j skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
pri čemu je:  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja DS  j skraćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja iz 
DS 1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja PER  city za PEV izra čunava se pomo ću skraćenog 
postupka ispitivanja Tipa 1 kako je opisano u stavku 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga, primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
pri čemu je:  
UBE  STP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,city  opterećena potrošnja energije za primjenjivi gradski 
ciklus WLRP ispitivanja DS  1 i DS  2 skraćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja, pri čemu je prvi primjenjivi gradski 
ciklus WLTP ispitivanja DS  1 naveden kao j=1, drugi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  1 
naveden je kao j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja DS  2 naveden je kao j=3, i drugi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  2 naveden 
je kao j=4 skra ćenog postupka ispitivanja tipa 1, u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za primjenjivi gradski ciklus ispiti ­
vanja WLTP, pri čemu je prvi primjenjivi gradski ciklus 
ispitivanja WLTP DS  1 naveden kao j=1, drugi primje ­
njivi gradski ciklus ispitivanja WLTP DS  1 naveden kao 
j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus ispitivanja WLTP 
DS 2 naveden kao j=3, a drugi primjenjivi gradski 
ciklus ispitivanja WLTP DS  2 naveden kao j=4,  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena energije svih REESS-ova tijekom prvog 
primjenjivog gradskog ciklusa WKTP ispitivanja 
DS 1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za 
EV izračunava se pomo ću ispitivanja Tipa 1, opisanog u stavku 
3.4.4.2. ovog Podpriloga primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
pri čemu je:  
▼M3 
UBE  STP iskoristiva energija REESS-a u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
▼B 
EC DC,p otežana potrošnja elektri čne energije za svaku poje ­
dinu fazu DS  1 i DS  2 skraćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh/km;  
U slučaju da je faza p = low, a faza p = medium, koristi se sljede će 
jednadžbe:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p, gdje je prva 
faza p DS  1 navedena kao j=1, druga faza p DS  1 
navedena je kao j=2, prva faza p DS  2 navedena je 
kao j=3, a druga faza DS  2 navedena je kao j=4 skra ­ 
ćenog postupka ispitivanja Tipa 1, u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K p,j faktor ponderiranja za fazu p, gdje je prva faza p DS  1 
navedena kao j=1, druga faza p DS  1 navedena je kao 
j=2, prva faza p DS  2 navedena je kao j=3, a druga 
faza p DS  2 navedena je kao j=4 skra ćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  : promjena energije svih REESS-ova tijekom prve faze 
p DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
U slučaju da je faza p=high, a faza p=extraHigh, koristi se sljede će 
jednadžbe:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p DS  j skraćenog 
postupka teta Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
k p,j faktor ponderiranja za fazu p DS  j skraćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K  p;1 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prve faze p DS  1 skraćenog postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh. 
4.4.2.2. Odre đivanje autonomija potpuno elektri čnih vozila kad se primje ­
njuje ispitni postupak uzastopnog ciklusa tipa 1  
4.4.2.2.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja PER  WLTP  za PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 
1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga primjenom 
sljedećih jednadžbi:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  CCP je iskoristiva REESS energija odre đena od po četka 
postupka uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1 do 
dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, u skladu sa 
stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,WLTC  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno odvezenih 
primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja postupka 
uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
pri čemu je:  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
faze j uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1, 
Wh; 
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj voženih faza od po četka do faze u kojoj je dosti ­
gnut kriterij za prekid pražnjenja, uklju čujući tu fazu;  
i 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
pri čemu je:  
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispi ­
tivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpri ­
loga, Wh/km;  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispi ­
tivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 
1; 
j je redni broj primjenjivog WLTP ciklusa ispitivanja;  
n WLTC  cijeli broj odveženih potpunih primjenjivih ciklusa 
WLTP ispitivanja;  
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemu je:  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom prvog primjenjivog ciklusa WLTP ispiti ­
vanja u postupku uzastopnih ispitivanja coiklusa 
Tipa 1, Wh.  
4.4.2.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za gradski ciklus WLTP 
ispitivanja PER  city za PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 
1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom 
sljedećih jednadžbi:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus 
WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno odvezenih 
primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja 
uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski 
ciklus WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupaka 
ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog 
Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja primjenjivog gradskog ciklusa 
WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispiti ­
vanja Tipa 1:  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja;  
n city cijeli broj potpuno primjenjivih odvezenih hradskih 
ciklusa WLTP ispitivanja;  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispiti ­
vanja uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh.  
4.4.2.2.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za 
PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u 
stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 
4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,p potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p odre ­ 
đenu iz potpuno odvezenih faza p uzastopnih ciklusa 
postupaka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
i 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  jth potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p 
uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 1, u skladu 
sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
k p,j j-ti faktor ponderiranja za razmatranu fazu p uzastopnih 
ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1;  
j je indeksni broj razmatrane faze p;  
n p cijeli broj kompletnih odvezenih WLTC faza;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom 
prve odvezene faze p tijekom uzastopnog ciklusa 
postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.  
4.4.3. autonomija ciklusa na baterijski pogon za OVC-HEV  
Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC određuje se pomo ću 
ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3.. 
ovog Podpriloga i na njega se upu ćuje u stavku 3.2.6.1. kao dio 
slijeda ispitivanja Opcije 3. R  CDC je prijeđena udaljenost od po četka 
ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 do kraja prijelaznog ciklusa, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.4.4. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC- 
HEV 
4.4.4.1. Odre đivanje ekvivalentne autonomije na isključivo elektri čni pogon 
specifične za ciklus  
Ekvivalentna autonomija na isključivo elektri čni pogon izra čunava 
se pomoću sljedeće jednadžbe:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R  CDC 
pri čemu je:  
EAER je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon specifi čna za ciklus, km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,CD,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri dopunja­
vanju baterije, sukladno dolje navedenoj jednadžbi, 
g/km;  
R CDC je ciklusna autonomija na baterijski pogon u skladu sa 
stavkom 4.4.2. ovog Podpriloga, km;  
i 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d  j Þ 
P k 
j¼1 d j 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri dopunja­
vanju baterije, g/km;  
M CO2,CD,j  je masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7. faze j ispitivanja na baterijski 
pogon tipa 1, g/km;  
dj prijeđena udaljenost u fazi j ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1, km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
▼M3 
4.4.4.2. Odre đivanje fazno specifi čne i gradske ekvivalentne autonomije na 
isključivo elektri čni pogon  
Fazno specifi čna i gradska ekvivalentna autonomija na isklju čivo 
električni pogon izra čunavaju se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M  CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where: 
EAER  p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon za razmatrano razdoblje p, km;  
M CO  2;CS;p je masena emisija CO  2 specifična za razmatrano 
razdoblje p ispitivanja tipa 1. pri pogonu s dopunjava ­
njem baterije u skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
ΔE REESS,j  su promjene elektri čne energije svih REESS-ova 
tijekom razmatrane faze j, Wh;  
EC DC,CD,p  potrošnja elektri čne energije tijekom razmatranog 
razdoblja p, temeljena na ispražnjenosti REESS-a, 
Wh/km;  
j indeksni broj razmatrane faze;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n u 
skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d  p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
M CO  2;CD;avg;p aritmetički prosjek masene emisije CO  2 pri baterij ­
skom pogonu za razmatrano razdoblje p, g/km;  
M CO  2;CD;p;c masena emisija CO  2 određena u skladu sa 
stavkom 3.2.1. Podpriloga 7. razdoblja p u ciklusu 
c ispitivanja na baterijski pogon tipa 1., g/km;  
d p,c prijeđena udaljenost u razmatranom razdoblju p 
ciklusa c ispitivanja na baterijski pogon tipa 1., km;  
c indeksni broj razmatranog primjenjivog ispitnog 
ciklusa WLTP-a;  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ispitnog ciklusa WLTP-a;  
n c broj primjenjivih ispitnih ciklusa WLTP-a odvezenih 
do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d  p;c P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
EC DC,CD,p  potrošnja elektri čne energije u razmatranom razdoblju 
p na temelju pražnjenja REESS-a u ispitivanju na 
baterijski pogon tipa 1., Wh/km;  
EC DC,CD,p,c  potrošnja elektri čne energije u razmatranom razdoblju 
p ciklusa c na temelju pražnjenja REESS-a u ispiti ­
vanju na baterijski pogon tipa 1. u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
d p,c prijeđena udaljenost u razmatranom razdoblju p 
ciklusa c ispitivanja na baterijski pogon tipa 1., km;  
c indeksni broj razmatranog primjenjivog ispitnog 
ciklusa WLTP-a;  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ispitnog ciklusa WLTP-a;  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odvezenih 
do kraja prijelaznog ciklusa n u skladu sa stavkom 
3.2.4.4. ovog Podpriloga. 
Razmatrane fazne vrijednosti su faza niske brzine, faza srednje 
brzine, faza visoke brzine, faza ekstra visoke brzine te ciklus 
gradske vožnje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5. Stvarna autonomija na baterijski pogon za OVC-HEV-ove  
Stvarna autonomija na baterijski pogon izra čunava se pomo ću slje­
deće jednadžbe:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M  CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d  n 
pri čemu je:  
R CDA stvarna autonomija na baterijski pogon, km;  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,n,cycle  masena emisija CO  2 primjenjivog ciklusa WLTP 
ispitivanja n ispitivanja na baterijski pogon Tipa 
1, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čujući i taj 
ciklus (n-1), g/km;  
d c prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, km;  
d n prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu n 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP 
ispitnog ciklusa;  
n broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odve­
zenih uklju čujući i prijelazni ciklus, u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d  c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja 
na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čujući i taj 
ciklus (n-1), g/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  masena emisija CO  2 određena u skladu sa stavkom 
3.2.1. Podpriloga 7 u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, 
g/km;  
d c prijeđena udaljenost u primjenjivom ciklusu c 
WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP 
ispitnog ciklusa;  
n broj odvezenih ciklusa WLTP ispitivanja, uključu­
jući prijelazni ciklus, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. 
ovog Podpriloga;  
4.5. Interpolacija pojedinačnih vrijednosti vozila  
4.5.1. Interpolacijski raspon za NOVC-HEV i OVC-HEV  
▼M3 
Interpolacijska metoda primjenjuje se samo ako je razlika masenih 
emisija CO  2 , M  CO2,CS  , između ispitnih vozila L i H pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, korak 8, izme đu 
minimuma od 5 g/km i maksimuma od 20 % uve ćanog za 5 g/km 
od masene emisije CO  2 , M  CO2,CS  , za vozilo H pri pogonu s dopu­
njavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, korak 8, ali ne nižeg 
od 15 g/km i ne višeg od 20 g/km.  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela 
primjena interpolacijske metode na vrijednosti pojedina čnog vozila 
unutar porodice smije se proširiti ako maksimalna ekstrapolacija nije 
više od 3 g/km iznad masene emisije CO  2 vozila H pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije i/ili nije više od 3 g/km ispod masene 
emisije CO  2 vozila L pri pogonu s dopunjavanjem baterije. To 
proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih granica interpolacijskog 
raspona navedenog u ovom stavku.  
▼B 
Maksimalna apsolutna granica od 20 g/km razlike masene emisije 
CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu vozila L i vozila H ili 20 
posto od masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije vozila H, 
koje god je od to dvoje ve će, može se proširiti za 10 g/km ako je 
ispitano vozilo M. Vozilo M je vozilo unutar interpolacijske poro ­
dice s ciklusnom potrošnjom energije unutar ± 10 posto aritmeti ­ 
čkog prosjeka vozila L i H.  
Linearnost masene emisije CO  2 vozila M pri dopunjavanju baterije 
verificira se u skladu s linearnom interpoliranom masenom emisijom 
CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu vozila L i H.  
Kriterij linearnosti vozila M smatra se ispunjenim ako je razlika 
između masene emisije CO  2 vozila M pri dopunjavanju baterije 
izvedena iz mjerenja i interpolirana masena emisija CO  2 između 
vozila L i H pri dopunjavanju baterije ispod 1 g/km. Ako je  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
razlika ve ća, kriterij linearnosti smatra se zadovoljenim ako je 
razlika 3 g/km ili 3 posto interpolirane masene emisije CO  2 za 
vozilo M pri dopunjavanju baterije, koje god je manje.  
▼M3 
Ako je kriterij linearnosti ispunjen, interpolacijska metoda primje ­
njiva je za sva pojedina čna vozila izme đu vozila L i H unutar 
interpolacijske porodice.  
▼B 
Ako kriterij linearnosti nije zadovoljen, interpolacijsku porodicu se 
dijeli u dvije potporodice, jednu za vozila s ciklusnom potrošnjom 
energije izme đu vozila L i M, a drugu za vozila s ciklusnom potro ­ 
šnjom energije izme đu vozila M i H.  
▼M3 
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila L i M 
svaki parametar vozila H koji je nužan za primjenu interpolacijske 
metode na vrijednosti pojedina čnih OVC-HEV-ova i NOVC-HEV- 
ova zamjenjuje se odgovaraju ćim parametrom vozila M.  
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila M i H 
svaki parametar vozila L koji je nužan za primjenu interpolacijske 
metode na vrijednosti pojedina čnih OVC-HEV-ova i NOVC-HEV- 
ova zamjenjuje se odgovaraju ćim parametrom vozila M.  
▼B 
4.5.2. Izra čunavanje potrebe energije za razdoblje  
Potrošnja energije E  k,p i prijeđena udaljenost d  c,p u razdoblju p 
primjenjivi za pojedina čna vozila u interpolacijskoj porodici izra ču­
navaju se u skladu s postupkom iz stavka 5. Podpriloga 7. za nizove 
k koeficijenata cestovnog otpora i mase u skladu sa stavkom 
3.2.3.2.3. Podpriloga 7.  
4.5.3. Izra čunavanje interpolacijskog koeficijenta pojedinog vozila K  ind,p 
Interpolacijski koeficijent razdoblja K  ind,p izračunava se za svako 
razmatrano razdoblje p pomo ću sljedeće jednadžbe:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p 
pri čemu je:  
▼M3 
K ind,p interpolacijski koeficijent za razmatrano pojedina čno vozilo 
za razdoblje p;  
E 1,p potrebna energija za razmatrano razdoblje za vozilo L, u 
skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p potrebna energija za razmatrano razdoblje za vozilo H, u 
skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
E 3,p potrebna energija za razmatrano razdoblje za pojedina čno 
vozilo, u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ispitnog 
ciklusa.  
▼B 
U slučaju da je razmatrano razdoblje p primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja, K  ind,p se naziva K  ind . 
4.5.4. Interpolacija masene emisije CO  2 pojedinog vozila  
4.5.4.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za OVC- 
HEV-ove i NOVC-HEV-ove 
Masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za pojedino vozilo 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K  ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M  CO2–L ;CS;p Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
pojedino vozilo u razmatranom razdoblju p, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 9, g/km;  
M CO2–L,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
vozilo L u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
M CO2–H,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za 
vozilo H u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
K ind,d je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
▼M3 
Razmatrana razdoblja su faza niske brzine, faza srednje brzine, faza 
visoke brzine, faza ekstra visoke brzine i primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za pojedina čni OVC-HEV 
Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom 
korisnosti za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K  ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M  CO2–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, 
g/km;  
M CO2–L,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za vozilo L, g/km;  
M CO2–H,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponde ­
rirana faktorom korisnosti za vozilo H, g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.4.3. Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom pojedina čne korisnosti za 
HEV-OVC-ove 
Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K  ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M  CO2–L ;weighted Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čno vozilo, g/km;  
M CO2–L,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za vozilo L, g/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom kori ­
snosti za vozilo H, g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5. Interpolacija potrošnje goriva za pojedina čna vozila  
4.5.5.1. Pojedina čna potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC- 
HEV-ove i NOVC-HEV-ove 
Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za pojedina čno vozilo 
izračunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K  ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemu je:  
FC ind,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavnaju baterije za pojedi ­
načno vozilo u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/6, korak 3, l/100 km;  
FC L,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo L u 
razmatranom razdoblju p, u skladu s tablicom A8/6, 
korak 2, l/100 km;  
FC H,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo H u 
razmatranom razdoblju p, u skladu s tablicom A8/6, 
korak 2, l/100 km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
▼M3 
Razmatrana razdoblja su faza niske brzine, faza srednje brzine, faza 
visoke brzine, faza ekstra visoke brzine i primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a.  
▼B 
4.5.5.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom kori ­
snosti za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K  ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
pri čemu je:  
FC ind,CD  potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, l/100 km;  
FC L,CD potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za vozilo L, l/100 km;  
FC H,CD potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti za vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo 
za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni 
OVC-HEV  
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni 
OVC-HEV izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K  ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemu je:  
FC ind,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
pojedinačno vozilo, l/100 km;  
FC L,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
vozilo L, l/100 km;  
FC H,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za 
vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6. Interpolacija potrošnje elektri čne energije za pojedina čna vozila  
4.5.6.1. Potrošnja električne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana 
faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz elek ­
troenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K  ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za pojedina čno vozilo, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu 
ponderirana faktorom korisnosti na temelju elek ­
trične energije dobivene iz elektroenergetske mreže 
za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6.2. Potrošnja električne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
pojedinačne OVC-HEV-ove 
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za 
pojedinačno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K  ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za pojedina čno vozilo, 
Wh/km;  
EC AC–L,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom 
korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene 
iz elektroenergetske mreže za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6.3. Pojedina čna potrošnja električne energije OVC-HEV-ova i PEV-ova  
Potrošnja elektri čne energije za pojedina čno vozilo, u skladu sa 
stavkom 4.3.3. ovog Podpriloga, u sluč aju OVC-HEV-a i u skladu 
sa stavkom 4.3.4. ovog Podpriloga, u slu čaju PEV-a izra čunava se 
sukladno sljede ćoj jednadžbi: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K  ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
pri čemu je:  
EC ind,p je potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za 
razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
EC L,p je potrošnja elektri čne energije vozila L za razmatrano 
radzoblje p, Wh/km;  
EC H,p je potrošnja elektri čne energije vozila H za razmatrano 
radzoblje p, Wh/km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za 
razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja.  
▼M3 
Razmatrana razdoblja su faza niske brzine, faza srednje brzine, faza 
visoke brzine, faza ekstra visoke brzine, primjenjivi gradski ispitni 
ciklus WTLP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
▼B 
4.5.7. Interpolacija elektri čnih raspona za pojedina čna vozila  
4.5.7.1. Pojedina čna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC- 
HEV  
Ako je sljede ći kriterij 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0 ; 1 
pri čemu je:  
AER  L : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za 
primjenjivi ciklus ispitivanja WLTP, km;  
AER  H : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za 
primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, km;  
R CDA,L  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila L, km;  
R CDA,H  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila H, km;  
zadovoljen, autonomija na isključivo elektri čni pogon za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe prema slje ­
dećoj jednadžbi: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K  ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemu je:  
AER  ind,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon pojedinog 
vozila za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za 
razmatrano razdoblje p, km;  
AER  H,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za 
razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za 
razdoblje p.  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa 
ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja moraju biti primjenjivi gradski ciklus WLTP 
ispitivanja i primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  
Ako kriterij definiran u ovom stavku nije ispunjen, AER određ en za 
vozilo H primjenjiv je za sva vozila unutar interpolacijske porodice.  
4.5.7.2. Autonomija pojedinačnog potpuno elektri čnog vozila (PEV)  
Autonomija potpuno električnog vozila za pojedina čno vozilo izra ­ 
čunava sei prema sljede ćoj jednadžbi: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K  ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemu je:  
PER  ind,p autonomija potpuno elektri čnog vozila pojedinog vozila 
za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
PER  L,p autonomija potpuno elektri čnog vozila L za razmatrano 
razdoblje p, km;  
PER  H,p autonomija potpuno elektri čnog vozila H za razmatrano 
razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo 
za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
▼M3 
Razmatrana razdoblja su faza niske brzine, faza srednje brzine, faza 
visoke brzine, faza ekstra visoke brzine, primjenjivi gradski ispitni 
ciklus WTLP-a i primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
▼B 
4.5.7.3. Pojedina čna ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon 
za OVC-HEV  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za pojedi ­
načno vozilo izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K  ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
pri čemu je:  
EAER  ind,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon pojedinog vozila za razmatrano razdoblje p, km;  
EAER  L,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon vozila L za razmatrano razdoblje p, km;  
EAER  H,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni 
pogon vozila H za razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino 
vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog 
ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, 
faza velikih brzina, faza ekstra velikih brzina, primjenjivi WTLP 
ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.  
▼M3 
4.6. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih rezultata OVC-HEVC- 
ova 
Uz korake postupka za izračunavanje kona čnih rezultata ispitivanja 
pri pogonu s dopunjavanjem baterije za spojeve plinovitih emisija u 
skladu sa stavkom 4.1.1.1 ovog Podpriloga i za potrošnju goriva u 
skladu sa stavkom 4.2.1.1. ovog Podpriloga, u stavcima 4.6.1. i 
4.6.2 ovog Podpriloga opisani su koraci za izra čun konačnih rezul­
tata ispitivanja na baterijski pogon te kona čnih ponderiranih rezul ­
tata ispitivanja na baterijski pogon i pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije.  
4.6.1. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih rezultata ispitivanja tipa 
1. na baterijski pogon za OVC-HEV-ove  
Rezultati se izračunavaju redoslijedom navedenim u tablici A8/8. 
Svi primjenjivi rezultati u stupcu „rezultati” moraju se zabilježiti. 
Stupac „postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadr ­ 
žava dodatne izra čune. 
Za potrebe tablice A8/8 upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c primjenjivi potpuni ispitni ciklus;  
p svaka primjenjiva faza ciklusa;  
i primjenjivi element kriterijskih emisija;  
CS pogon s dopunjavanjem baterije;  
CO  2 masena emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
Tablica A8/8  
Izračun konačnih vrijednosti na baterijski pogon  
Izvor Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Podprilog 8.  Rezultati ispiti ­
vanja na baterijski 
pogon Rezultati izmjereni u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu, 
unaprijed izra čunani u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga.  ΔE REESS,j  , Wh; d  j , 
km; 1 
Iskoristiva energija baterije, u 
skladu sa stavkom 4.4.1.2.2. ovog 
Podpriloga. UBE  city , Wh; 
Dopunjena elektri čna energija, u 
skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog 
Podpriloga.  E AC , Wh; 
Ciklusna energija u skladu sa 
stavkom 5. Podpriloga 7.  E cycle , Ws; 
Masena emisija CO  2 u skladu sa 
stavkom 3.2.1. Podpriloga 7.  M CO2,CD,j  , g/km;  
Masa spoja i plinovitih emisija u 
skladu sa stavkom 3.2.1. Podpri ­
loga 7. M i,CD,j , g/km;  
Broj emisijskih čestica u skladu sa 
stavkom 4. Podpriloga 7.  PN CD,j , čestica po 
km; 
Emisije čestične tvari u skladu sa 
stavkom 3.3. Podpriloga 7.  PM  CD,c , mg/km;  
Autonomija na isključivo elektri čni 
pogon odre đena u skladu sa 
stavkom 4.4.1.1. ovog Podpriloga.  AER, km; 
Ako je vožen primjenjivi gradski 
ispitni WLTC: autonomija na 
isključivo elektri čni pogon u 
skladu sa stavkom 4.4.1.2.1. ovog 
Podpriloga.  AER  city , km. 
Može biti potreban korekcijski 
koeficijent K  CO2 za masene 
emisije CO  2 u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je (osim K  CO2 ) 
dostupan za vozilo H, L i, ako je 
primjenjivo, M.  K CO2 , (g/km)/ 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  , Wh; 
E cycle , Ws. Izračun relativne promjene elek ­
trične energije za svaki ciklus u 
skladu sa stavkom 3.2.4.5.2. ovog 
Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje i svaki primjenjivi ispitni 
ciklus WLTP-a. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. REEC  i . 2  
Rezultat za 
korak 2 REEC  i . Odre đivanje prijelaznog i 
potvrdnog ciklusa u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga. 
Ako je za jedno vozilo dostupno 
više od jednog ispitivanja na bate ­
rijski pogon, za potrebe uprosje či­
vanja u svakom ispitivanju mora 
biti isti broj prijelaznog ciklusa 
n veh . n veh ; 3. 
Određivanje ciklusne autonomije 
na baterijski pogon u skladu sa 
stavkom 4.4.3. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. R CDC ; km. 
Rezultat za 
korak 3 n veh ; Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, prijelazni ciklus odre đuje 
se za vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M. 
Provjeriti je li ispunjen interpola ­
cijski kriterij u skladu sa stavkom 
5.6.2. točkom (d) ovog Podpriloga.  n veh,L ; 
n veh,H ; 
ako je primjenjivo 
n veh,M.  4 
Rezultat za 
korak 1 M i,CD,j , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,j , čestica po 
km. Izračunavanje kombiniranih vrijed ­
nosti emisija za n  veh ciklusa; u 
slučaju interpolacije za n  veh,L 
ciklusa za svako vozilo. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , čestica po 
km. 5 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 5 M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , čestica po 
km. Emisijsko uprosje čivanje ispitivanja 
za svaki primjenjivi ispitni ciklus 
WLTP-a unutar ispitivanja tipa 1. 
na baterijski pogon i usporedba s 
graničnim vrijednostima u skladu 
s tablicom A6/2 Podpriloga 6.  M i,CD,c,ave  , g/km; 
PM  CD,c,ave  , mg/ 
km; 
PN CD,c,ave  , čestica 
po km. 6 
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  city , Wh. Ako je AER  city izveden iz ispiti ­
vanja tipa 1. vožnjom primjenjivih 
ispitnih ciklusa WLTP-a, vrijednost 
se izračunava u skladu sa stavkom 
4.4.1.2.2. ovog Podpriloga. 
U slučaju više od jednog ispitivanja 
n city,pe  mora biti jednak za svako 
ispitivanje. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Izračun prosjeka AER  city . 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, M.  AER  city , km; 
AER  city,ave  , km. 7 
Rezultat za 
korak 1  d j , km; Izra čun UF-a specifičnog za fazu i 
ciklus. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, M.  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  . 8 
Rezultat za 
korak 3 n veh ; 
Rezultat za 
korak 4 n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
E AC , Wh; Izračun potrošnje električne 
energije na temelju dopunjene elek ­
trične energije u skladu sa stavcima 
4.3.1. i 4.3.2. ovog Podpriloga. 
U slučaju interpolacije upotrebljava 
se n  veh,L ciklusa. Zato se, zbog 
potrebne korekcije masene emisije 
CO  2 , potrošnja elektri čne energije 
u potvrdnom ciklusu i njegovim 
fazama postavlja na nulu. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, M.  EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  9 
Rezultat za 
korak 3 n veh ; 
Rezultat za 
korak 4 n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8 UF phase,j  ; ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1 M CO2,CD,j  , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km); 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; Izračun masenih emisija CO  2 pri 
baterijskom pogonu u skladu sa 
stavkom 4.1.2. ovog Podpriloga. 
U slučaju primjene interpolacijske 
metode upotrebljava se n  veh,L 
ciklusa. Uzimaju ći u obzir stavak 
4.1.2. ovog Podpriloga, potvrdni 
ciklus korigira se u skladu s 
Dodatkom 2. ovom Podprilogu. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. M CO2,CD  , g/km;  10 
Rezultat za 
korak 3 n veh ; 
Rezultat za 
korak 4 n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8 UF phase,j  . 
Rezultat za 
korak 1 M CO2,CD,j  , g/km; 
M i,CD,j , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km). Izračun potrošnje goriva pri baterij ­
skom pogonu u skladu sa stavkom 
4.2.2. ovog Podpriloga. 
U slučaju primjene interpolacijske 
metode upotrebljava se n  veh,L 
ciklusa. Uz upu ćivanje na stavak 
4.1.2. ovog Podpriloga, M  CO2,CD,j  
potvrdnog ciklusa korigira se u 
skladu s Dodatkom 2. ovom 
Podprilogu. Fazno specifi čna potro­ 
šnja goriva FC  CD,j izračunava se 
pomoću korigirane masene emisije 
CO  2 u skladu sa stavkom 6. 
Podpriloga 7. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. FC CD,j , l/100 km; 
FC CD , l/100 km.  11 
Rezultat za 
korak 3 n veh ; 
Rezultat za 
korak 4 n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8 UF phase,j  ; 
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; Izračun potrošnje električne 
energije iz prvog primjenjivog 
ispitnog ciklusa WLTP-a. 
Rezultat je dostupan za svako ispi ­
tivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H, L i, ako je primjenjivo, 
M. EC DC,CD,first  , Wh/ 
km 12 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 9  EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  Uprosječivanje ispitivanja za svako 
vozilo. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ave  , 
Wh/km; 
M CO2,CD,ave  , 
g/km; 
FC CD,ave  , 
l/100 km; 
EC DC,CD,first,ave  , 
Wh/km  13 
Rezultat za 
korak 10 M CO2,CD  , g/km;  
Rezultat za 
korak 11  FC CD , l/100 km;  
Rezultat za 
korak 12  EC DC,CD,first  , Wh/ 
km. 
Rezultat za 
korak 13 EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ave  , g/km. Deklariranje potrošnje električne 
energije i masenih emisija CO  2 pri 
baterijskom pogonu za svako 
vozilo. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,dec  , g/ 
km. 14 
Rezultat za 
korak 12 EC DC,CD,first  , Wh/ 
km; Prilagodba potrošnje elektri čne 
energije za potrebe COP-a. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km; 15 
Rezultat za 
korak 13  EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
Rezultat za 
korak 14 EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
Rezultat za 
korak 15 EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km; Zaokru živanje me đuvrijednosti. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M. EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , 
Wh/km; 
M CO2,CD,final  , 
g/km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , 
l/100 km;  16 
Rezultat za 
korak 14  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,dec  , g/km;  
Rezultat za 
korak 13 EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
FC CD,ave  , l/100 
km; ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 16 EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,final  , g/ 
km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , l/100 
km; Interpolacija pojedina čnih vrijed ­
nosti na temelju ulaznih podataka 
iz vozila L, M i H te završno 
zaokruživanje. 
Rezultat je dostupan za pojedi ­
načna vozila.  EC DC,CD,COP,ind  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ind  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ind  , g/km; 
EC AC,weighted,ind  , 
Wh/km; 
FC CD,ind  , l/100 
km; 17 
4.6.2. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih ponderiranih rezultata 
ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon i pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije  
Rezultati se izračunavaju redoslijedom navedenim u tablici A8/9. 
Svi primjenjivi rezultati u stupcu „rezultati” moraju se zabilježiti. 
Stupac „postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadr ­ 
žava dodatne izra čune. 
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
c razmatrano razdoblje cijelog primjenjivog ispitnog ciklusa;  
p razmatrano razdoblje primjenjive faze ciklusa;  
i primjenjiva komponenta kriterijske emisije (osim CO  2 ); 
j indeks za razmatrano razdoblje;  
CS pogon s dopunjavanjem baterije;  
CD baterijski pogon;  
CO  2 masene emisije CO  2 ; 
REESS sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ćnošću 
ponovnog punjenja.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
tablica A8/9  
Izračun kona čnih ponderiranih vrijednosti na baterijski pogon i pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije  
Izvor Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1, 
tablica A8/8  M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , čestica po 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh; Ulazne vrijednosti iz naknadne 
obrade vrijednosti za CD i CS.  M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , čestica po 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh; 
AER  city,ave  , km; 
n veh ; 
R CDC , km; 
n veh,L ; 
n veh,H ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km;  1 
Rezultat za 
korak 7, 
tablica A8/8  AER  city,ave  , km; 
Rezultat za 
korak 3, 
tablica A8/8  n veh ; 
R CDC , km; 
Rezultat za 
korak 4, 
tablica A8/8  n veh,L ; 
n veh,H ; 
Rezultat za 
korak 8, 
tablica A8/8  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
Rezultat za 
korak 6, 
tablica A8/5  M i,CS,c,6  , g/km;  
Rezultat za 
korak 7, 
tablica A8/5  M CO2,CS  , g/km;  
U slučaju CD-a rezultat je dostupan 
za svako CD ispitivanje. U sluč aju 
CS-a rezultat je dostupan za svako 
CS ispitivanje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat (osim K  CO2 ) dos- 
tupan je za vozilo H, L i, ako je 
primjenjivo, M.  
K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  Može biti potreban korekcijski 
koeficijent K  CO2 za masene 
emisije CO  2 u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu. K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  
Rezultat za 
korak 1 M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , čestica po 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km;  Izračun ponderiranih vrijednosti 
spojeva emisija (osim M  CO2,weigh­
ted ) u skladu sa stavcima od 
4.1.3.1. do 4.1.3.3. ovog Podpri­
loga. 
Napomena: 
M i,CS,c,6  uključuje PN  CS,c i PM  CS,c . 
Rezultat je dostupan za svako CD 
ispitivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M. M i,weighted  , g/km; 
PN weighted  , čestica 
po km; 
PM  weighted  , mg/ 
km; 2 
Rezultat za 
korak 1 M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
n veh ; 
R CDC , km 
M CO2,CS  , g/km;  Izračun ekvivalentne autonomije na 
isključivo elektri čni pogon (EAER) 
u skladu sa stavcima 4.4.4.1. i 
4.4.4.2. ovog Podpriloga te 
stvarne autonomije na baterijski 
pogon u skladu sa stavkom 4.4.5. 
ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako CD 
ispitivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  EAER, km; 
EAER  p , km; 
R CDA , km. 3 
Rezultat za 
korak 1 AER, km; Rezultat je dostupan za svako CD 
ispitivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, provjeriti raspoloživost 
AER-interpolacije izme đu vozila 
H, L i, ako je primjenjivo, M u 
skladu sa stavkom 4.5.7.1. ovog 
Podpriloga. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, zahtjev mora ispunjavati 
svako ispitivanje.  Raspolo živost 
AER- interpolaci ­
je. 4 
Rezultat za 
korak 3 R CDA , km.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1  AER, km; Uprosje čivanje i deklariranje AER- 
a. 
Deklarirani se AER zaokružuje 
kako je odre đeno u tablici A6/1. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda i ispunjen je kriterij raspo ­
loživosti AER-interpolacije, rezultat 
je dostupan za svako vozilo H, L i, 
ako je primjenjivo, M. 
Ako kriterij nije ispunjen, AER 
vozila H primjenjuje se na cijelu 
interpolacijsku porodicu.  AER  ave , km; 
AER  dec , km. 5 
Rezultat za 
korak 1 M i,CD,j , g/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km. Izračun ponderiranih vrijednosti 
masenih emisija CO  2 i potrošnje 
goriva u skladu sa stavcima 
4.1.3.1. i 4.2.3. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako CD 
ispitivanje. 
U slučaju primjene interpolacijske 
metode upotrebljava se n  veh,L 
ciklusa. Uz upu ćivanje na stavak 
4.1.2. ovog Podpriloga, M  CO2,CD,j  
potvrdnog ciklusa korigira se u 
skladu s Dodatkom 2. ovom 
Podprilogu. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/100 
km; 6 
Rezultat za 
korak 1 E AC , Wh; Izra čun potrošnje električne 
energije na temelju EAER-a u 
skladu sa stavcima 4.3.3.1. i 
4.3.3.2. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako CD 
ispitivanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  7 
Rezultat za 
korak 3 EAER, km; 
EAER  p , km;  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1 AER  city, ave  , km; Uprosje čivanje i zaokruživanje 
međuvrijednosti. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako vozilo H, L i, ako je primje ­
njivo, M.  AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , 
l/100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km. 8 
Rezultat za 
korak 6  M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/100 
km; 
Rezultat za 
korak 7  EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  
Rezultat za 
korak 3  EAER, km; 
EAER  p , km. 
Rezultat za 
korak 5 AER  ave , km; Interpolacija pojedina čnih vrijed ­
nosti na temelju ulaznih vrijednosti 
iz vozila L, M i H u skladu sa 
stavkom 4.5. ovog Podpriloga te 
završno zaokruživanje. 
Deklarirani se AER  ind zaokružuje 
kako je odre đeno u tablici A8/2. 
Rezultat je dostupan za pojedi ­
načna vozila.  AER  ind , km; 
AER  city,ind  , km; 
M CO2,weighted,ind  , 
g/km; 
FC weighted,ind  , 
l/100 km; 
EC ind , Wh/km; 
EC p,ind , Wh/km; 
EAER  ind , km; 
EAER  p,ind , km. 9 
Rezultat za 
korak 8 AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , 
l/100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km; 
Rezultat za 
korak 4  Raspolo živost 
AER- interpolaci ­
je. 
4.7. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih ispitnih rezultata PEV- 
ova 
Rezultati se izračunavaju redoslijedom opisanim u tablici A8/10 ako 
je riječ o postupku s uzastopnim ciklusima ili redoslijedom iz tablice 
A8/11 ako je rije č o skraćenom ispitnom postupku. Svi primjenjivi 
rezultati u stupcu „rezultati” moraju se zabilježiti. Stupac „postupak” 
opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadržava dodatne izra ­ 
čune. 
4.7.1. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih ispitnih rezultata PEV- 
ova u slu čaju postupka s uzastopnim ciklusima  
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
j indeks za razmatrano razdoblje.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
Tablica A8/10  
Izračunavanje kona čnih vrijednosti za PEV utvr đenih primjenom postupka tipa 1. s uzastopnim 
ciklusima  
Izvor Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Podprilog 8  Ispitni rezultati  Rezultati izmjereni u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu, 
unaprijed izra čunani u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 1 
Iskoristiva energija baterije, u skladu 
sa stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podprilo ­
ga. UBE  CCP , Wh; 
Dopunjena elektri čna energija, u 
skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog 
Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  E AC , Wh.  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh. Određivanje broja u cijelosti prije ­ 
đenih primjenjivih ciklusa i faza 
WLTC-a u skladu sa stavkom 
4.4.2.2. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 2 
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh. Izračunavanje pondera u skladu sa 
stavkom 4.4.2.2. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K WLTC,3  
K WLTC,4  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K high,3  
K high,4  
K exHigh,1  
K exHigh,2  
K exHigh,3  3 
Rezultat za 
korak 2 n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  CCP , Wh. Izračun potrošnje električne energije 
iz REESS-ova u skladu sa stavkom 
4.4.2.2. ovog Podpriloga. 
EC DC,COP,1  
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 4 
Rezultat za 
korak 2  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 
Rezultat za 
korak 3 Svi ponderi 
Rezultat za 
korak 1  UBE  CCP , Wh; Izra čun autonomije potpuno elek ­
tričnog vozila u skladu sa stavkom 
4.4.2.2. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km. 5 
Rezultat za 
korak 4 EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
Rezultat za 
korak 1 E AC , Wh; Izra čun potrošnje električne energije 
iz elektri čne mreže u skladu sa 
stavkom 4.3.4. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  6 
Rezultat za 
korak 5 PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 5 PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km; Uprosječivanje ispitivanja za sve 
ulazne vrijednosti. 
EC DC,COP,ave  
Deklariranje PER  WLTC,dec  i 
EC WLTC,dec  an temelju PER  WLTC,ave  
i EC  WLTC,ave  . 
Deklarirani se PER  WLTC,dec  i 
EC WLTC,dec  zaokružuju kako je odre­ 
đeno u tablici A6/1. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; 7 
Rezultat za 
korak 6 EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Rezultat za 
korak 4 EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
Rezultat za 
korak 7  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Određivanje faktora prilagodbe i 
primjena na EC  DC,COP,ave  . 
Na primjer: 
AF ¼  EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 8 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 7 PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; Zaokru živanje me đuvrijednosti. 
EC DC,COP,final  
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 9 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/ 
km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
Rezultat za 
korak 8 EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
Rezultat za 
korak 7 PER  WLTC,dec  , km; Interpolacija u skladu sa stavkom 
4.5. ovog Podpriloga i završno 
zaokruživanje kako je određ eno u 
tablici A8/2. 
EC DC,COP,ind  
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
svako pojedinač no vozilo.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km; 10 
Rezultat za 
korak 9 EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 
EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2. Koraci postupka za izra čunavanje kona čnih ispitnih rezultata PEV- 
ova u slu čaju skraćenog ispitnog postupka  
Za potrebe ove tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura 
jednadžbi i rezultata:  
j indeks za razmatrano razdoblje.  
Tablica A8/11  
Izračunavanje kona čnih vrijednosti za PEV utvr đenih primjenom skra ćenog ispitnog postupka tipa 1.  
Izvor Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Podprilog 8 Ispitni rezultati  Rezultati izmjereni u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu, 
unaprijed izra čunani u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 1 
Iskoristiva energija baterije, u skladu 
sa stavkom 4.4.2.1.1. ovog Podprilo ­
ga. UBE  STP , Wh; 
Dopunjena elektri čna energija, u 
skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog 
Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  E AC , Wh. 
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  STP , Wh. Izračunavanje pondera u skladu sa 
stavkom 4.4.2.1. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K exHigh,1  
K exHigh,2  2 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 1 ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  STP , Wh. Izračun potrošnje električne energije 
iz REESS-ova u skladu sa stavkom 
4.4.2.1. ovog Podpriloga. 
EC DC,COP,1  
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 3 
Rezultat za 
korak 2 Svi ponderi 
Rezultat za 
korak 1 UBE  STP , Wh; Izra čun autonomije potpuno elek­
tričnog vozila u skladu sa stavkom 
4.4.2.1. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km. 4 
Rezultat za 
korak 3  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
Rezultat za 
korak 1 E AC , Wh; Izra čun potrošnje električne energije 
iz elektri čne mreže u skladu sa 
stavkom 4.3.4. ovog Podpriloga. 
Rezultat je dostupan za svako ispiti ­
vanje. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  5 
Rezultat za 
korak 4  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 4 PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km; Uprosječivanje ispitivanja za sve 
ulazne vrijednosti. 
EC DC,COP,ave  
Deklariranje PER  WLTC,dec  i 
EC WLTC,dec  an temelju PER  WLTC,ave  
i EC  WLTC,ave  . 
Deklarirani se PER  WLTC,dec  i 
EC WLTC,dec  zaokružuju kako je odre ­ 
đeno u tablici A6/1. 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 6 
Rezultat za 
korak 5 EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  
Rezultat za 
korak 3 EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
Rezultat za 
korak 6 EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Određivanje faktora prilagodbe i 
primjena na EC  DC,COP,ave  . 
Na primjer: 
AF ¼  EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za vozilo 
H i vozilo L.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 7 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Izvor  Ulazne vrijednosti  Postupak Rezultati  Korak br.  
Rezultat za 
korak 6 PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; Zaokru živanje me đuvrijednosti. 
EC DC,COP,final  
Ako se primjenjuje interpolacijska 
metoda, rezultat je dostupan za 
vozilo H i vozilo L.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 8 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
Rezultat za 
korak 7 EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km. 
Rezultat za 
korak 6 PER  WLTC,dec  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , km; Interpolacija u skladu sa stavkom 
4.5. ovog Podpriloga i završno 
zaokruživanje kako je odre đeno u 
tablici A8/2. 
EC DC,COP,ind  
Rezultat je dostupan za svako pojedi ­
načno vozilo.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km; 9 
Rezultat za 
korak 8 EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
Podprilog 8. 
Dodatak 1. 
Stanje napunjenosti REESS-a  
1. Sljedovi ispitivanja i REESS profili: OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski 
pogon i s dopunjavanjem baterije  
1.1. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 1:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/1)  
Slika A8. Dodatak 1/1  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon tipa 1
  
1.2. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 2:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/2)  
Slika A8. Dodatak 1/2  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 3:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunja ­
vanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/3)  
Slika A8. Dodatak 1/3  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4. Ispitni slijed za OVC-HEV-ove u skladu s opcijom 4  
Ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije i naknadnim ispiti ­
vanjem tipa 1. na baterijski pogon (slika A8 Dodatak 1/4)  
Slika A8 Dodatak 1/4 
OVC-HEV-ovi, ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije i naknadnim 
ispitivanjem tipa 1. na baterijski pogon  
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. Redoslijed ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV 
Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1  
Slika A8. Dodatak 1/5  
NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
  
3. Sljedovi ispitivanja PEV  
3.1. Postupak uzastopnih ciklusa  
Slika A8. Dodatak 1/6  
Uzastopni ciklusi sljedova ispitivanja PEV
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2. Skra ćeni postupak ispitivanja  
Slika A8. Dodatak 1/7  
Skraćen slijed postupka ispitivanja za PEV
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
Podprilog 8. 
Dodatak 2. 
Postupak korekcije koji se temelji na promjeni energije REESS jedinice  
U ovom Dodatku opisuje se postupak korekcije masene emisije CO  2 pri ispiti­
vanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove te 
potrošnju goriva za NOVC-FCHV-ove kao funkcija promjene elektri čne energije 
svih REESS-ova. 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. SVRHA OVOG Dodatka  
1.1.1. Potro šnja goriva specifi čna za fazu za NOVC- FCHV i masena 
emisija CO  2 ua NOVC-HEV i OVC-HEV korigiraju se.  
1.1.2. U slu čaju da se primjenjuje korekcija potrošnje goriva za NOVC- 
FCHV-ove ili korekcija masene emisije CO  2 za NOVC-HEV-ove i 
OVC-HEV-ove mjerene tijekom cijelog ciklusa, u skladu sa stavkom 
1.1.3. ili stavkom 1.1.4. ovog Dodatka, stavak 4.3. ovog Podpriloga 
primjenjuje se za izra čunavanje promjene energije REESS-a 
ΔE REESS,CS  pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1. 
Razmatrano razdoblje j iz stavka 4.3. ovog Podpriloga definirano je 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije tipa 1.  
▼M3 
1.1.3. Korekcija se primjenjuje ako je ΔE REESS,CS  negativan (što odgovara 
pražnjenju REESS-a), a korekcijski kriterij c, izra čunan u skladu sa 
stavkom 1.2. ovog Dodatka, viši od primjenjivog praga iz tablice A8 
Dodatak 2/1.  
1.1.4. Korekcija se može izostaviti i mogu se upotrijebiti nekorigirane 
vrijednosti ako:  
(a) ΔE REESS,CS  je pozitivan (što odgovara pražnjenju REESS-a), a 
korekcijski kriterij c, izra čunan u skladu sa stavkom 1.2. ovog 
Dodatka, viši od primjenjivog praga iz tablice A8 Dodatak 2/1;  
(b) je korekcijski kriterij c, izra čunan u skladu sa stavkom 1.2. ovog 
Dodatka, niži od primjenjivog praga iz tablice A8 Dodatak 2/1;  
(c) proizvo đač može homologacijskom tijelu mjerenjem dokazati da 
nema povezanosti Δb REESS,CS  i masene emisije CO  2 pri pogonu s 
dopunjavanjem baterije odnosno povezanosti Δm REESS,CS  i potro­ 
šnje goriva.  
▼B 
1.2. Kriterij korekcije c je omjer izme đu apsolutne vrijednosti promjena 
električne energije REESS i energije goriva i ΔE REESS,CS  računa se 
kako slijedi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS  promjena energije REESS-a pri dopunjavanju baterije u 
skladu sa stavkom 1.1.2. ovog Dodatka, Wh;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri pogonu s dopu­
njavanjem baterije u skladu sa stavkom 1.2.1. ovog 
Dodatka u slu čaju NOVC-HEV-a i OVC-HEV-a te u 
skladu sa stavkom 1.2.2. ovog Dodatka u sluč aju 
NOVC-FCHV-a, Wh.  
▼B 
1.2.1. Energetski sadržaj goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-HEV- 
ove i OVC-HEV-ove 
Energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za 
NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove izra čunava se pomo ću sljedeće 
jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
pri čemu je:  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju bate ­
rije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, Wh;  
HV vrijednost zagrijavanja prema tablici A6. Dodatak 2/1, 
kWh/l;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopu ­
njavanjem baterije, nekorigirana za energetsku bilancu, odre ­ 
đena u skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7., uporabom vrijed ­
nosti emisije plinovitih spojeva u skladu s tablicom A8/5, 
korak 2, l/100 km;  
d CS prijeđena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog 
ciklusa, km;  
10 faktor konverzije u Wh.  
1.2.2. Energija goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za 
NOVC-FCHV-ove izra čunava se pomo ću sljedeće jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
E fuel,CS  energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju bate ­
rije za primjenjivi WLTP ispitni ciklus Tipa 1, Wh;  
121 ni ža vrijednost zagrijavanja vodika, MJ/kg;  
FC CS,nb nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopu ­
njavanjem baterije, nekorigirana za energetsku bilancu, 
određena u skladu s tablicom A8/7, korak 1, l/100 km;  
d CS prijeđena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog 
ciklusa, km;  
1 
0,36 faktor konverzije u Wh.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
Tablica A8 Dodatak 2/1  
Pragovi kriterija korekcije za RCB  
Primjenjivi ciklus ispitivanja tipa 1.  niska +srednja  niska +srednja + visoka  niska +srednja + visoka + 
ekstra visoka  
Pragovi za korekcijski kriterij c  0.015 0,01 0,005  
▼B 
2. Izra čunavanje koeficijenata korekcije  
2.1. Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 K CO2 , koeficijent korekcije 
potrošnje goriva K  fuel,FCHV  , kao i, ako to zahtijeva proizvo đač, koefi­
cijent korekcije specifi čan za fazu K  CO2,p  , p i K  fuel,FCHV,p  razvija se na 
temelju primjenjivih ciklusa ispitivanja s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1.  
U slučaju da je vozilo H ispitano za razvoj koeficijenta korekcije za 
emisiju mase CO  2 za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove, koeficijent 
se može primjenjivati unutar interpolacijske porodice.  
2.2. Koeficijent korekcije određ uje se iz niza ispitivanja s dopunjavanjem 
baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka. Broj ispitivanja 
koje provodi proizvo đač mora biti jednak ili ve ći od pet.  
Proizvođač može zahtijevati postavljanje stanja napona REESS prije 
ispitivanja, sukladno preporuci proizvo đača i kako je opisano u stavku 
3 ovog Dodatka, Ova praksa se koristi samo kako bi se dobilo ispi ­
tivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 sa suprotnom oznakom 
ΔE REESS,CS  i uz odobrenje homologacijskog tijela.  
Niz mjerenja mora ispuniti sljede će kriterije:  
▼M3 
(a) Niz mora sadržavati najmanje jedno ispitivanje s ΔE REESS,CS,n  ≤ 0 
i najmanje jedno ispitivanje s ΔE REESS,CS,n  > 0. ΔE REESS,CS,n  
zbroj je promjena elektri čne energije svih REESS-ova u ispiti ­
vanju n izra čunan u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga.  
▼B 
(b) Razlika izme đu ispitivanja M  CO2,CS  s najvećom negativnom 
promjenom elektri čne energije i ispitivanja s najveć om pozi­
tivnom promjenom elektri čne energije mora biti ve ća od ili 
jednaka 5 g/km. Ovaj se kriterij ne primjenjuje za odre đivanje 
K fuel,FCHV  . 
U slučaju određivanja K  CO2 , potreban broj ispitivanja može se 
smanjiti na tri ispitivanja ako su ispunjeni svi od sljede ćih krite­
rija, dodatno uz (a) i (b):  
(c) Razlika izme đu bilo M CO2,CS  koja dva mjerenja, u odnosu na 
promjenu elektri čne energije tijekom ispitivanja, mora biti manja 
ili jednaka 10 g/km.  
(d) Dodatno uz (b), ispitivanje s najve ćom negativnom promjenom 
električne energije i ispitivanje s najve ćom pozitivnom 
promjenom elektri čne energije ne smije biti u podru čju koje je 
definirano pomo ću: 
Ä0,01 Ï  ΔE REESS  
E fuel Ï þ 0,01, ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
pri čemu je:  
E fuel energetski sadržaj potrošenog goriva izra čunan u skladu 
sa stavkom 1.2. ovog Dodatka, Wh.  
▼M3 
(e) Razlika u M  CO2,CS  između ispitivanja s najve ćom negativnom 
promjenom elektri čne energije i srednjom to čkom te razlika u 
M CO2,CS  između srednje toč ke i ispitivanja s najve ćom pozi­
tivnom promjenom elektri čne energije moraju biti sli čne. Poželjno 
je da se srednja toč ka nalazi unutar podru čja definiranog u 
podtočki (d). Ako taj zahtjev nije izvediv, homologacijsko tijelo 
odlučuje je li potrebno ponovno ispitivanje.  
Korekcijske koeficijente koje je odredio proizvo đač provjerava i 
odobrava homologacijsko tijelo prije njihove primjene.  
Ako niz od najmanje pet ispitivanja ne ispuni kriterij (a) ili kriterij 
(b) ili oba, proizvo đač mora dostaviti dokaz homologacijskom 
tijelu o tome zašto vozilo ne može ispuniti jedan ili oba kriterija. 
Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno dokazom, može zahti ­
jevati provedbu dodatnih ispitivanja. Ako kriteriji nakon dodatnih 
ispitivanja još nisu ispunjeni, homologacijsko tijelo odre đuje 
konzervativni koeficijent korekcije, temeljen na mjerenjima.  
▼B 
2.3. Izra čun koeficijenta korekcije K  fuel,FCHV  i K  CO2 
2.3.1. Odre đivanje koeficijenta korekcije potrošnje goriva K  fuel,FCHV  
Za NOVC-FCHV-ove koeficijent korekcije potrošnje goriva odre đen 
K fuel,FCHV  vožnjom niza ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
definiran je pomo ću sljedeće jednadžbe: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ð FC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemu je:  
K fuel,FCHV  koeficijent korekcije potrošnje, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri dopunjavanju baterije 
ispitivanja n temeljena na pražnjenju REESS-a u 
skladu sa sljede ćom jednadžbom, Wh/km.  
EC DC,CS,avg  prosjek potrošnje elektri čne energije pri ispitivanju s 
dopunjavanjem baterije n  cs ispitivanja temeljen na praž ­
njenju REESS-a u skladu sa sljede ćom jednadžbom, 
Wh/km.  
FC CS,nb,n  potrošnja goriva pri ispitivanju n s dopunjavanjem bate ­
rije, koja nije korigirana za energetsku bilancu, u skladu 
s tablicom A8/7. Korak 1, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  aritmetički prosjek potrošnje goriva ispitivanja s dopu ­
njavanjem baterije n  cs koji nije korigiran za energetsku 
bilancu, s skladu sa sljede ćom jednadžbom, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;  
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
i: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
i: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS,n  promjena elektri čne energije pri ispitivanju n s dopu ­
njavanjem baterije, u skladu sa stavkom 1.1.2 ovog 
Dodatka, Wh;  
d CS,n prijeđena udaljenost temeljem odgovaraju ćeg ispiti­
vanja n s dopunjavanjem baterije Tipa 1, km.  
Koeficijent korekcije potrošnje goriva zaokružuje se na četiri značajne 
znamenke. Statisti čki značaj koeficijenta korekcije potrošnje goriva 
ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.1.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije potrošnje goriva koji je 
razvijen iz ispitivanja unutar cijelog primjenjivog ciklusa WLTP ispi ­
tivanja za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.1.2. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, sukladno 
zahtjevu proizvo đača i nakon odobrenja homologacijskog tijela, mogu 
se razviti odvojeni koeficijenti korekcije K  fuel,FCHV,p  potrošnje goriva 
za svaku pojedinu fazu. U tom sluč aju, isti kritetiji koji su opisani u 
stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni u svakoj pojedina čnoj 
fazi i primjenjuje se postupak opisan u stavku 2.3.1. ovog Dodatka u 
svakoj pojedina čnoj fazi kako bi se odredio koeficijent korekcije 
specifičan za svaku fazu.  
2.3.2. Odre đivanje korekcije masene emisije CO  2 K CO2 
Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, koeficijent korekcije masene 
emisije CO  2 , utvrđen vožnjom u nizu ispitivanja K  CO2 s dopunjava­
njem baterije Tipa 1, određ en je sljede ćom jednadžbom: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ð M CO2;CS;nb;n Ä M  CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
pri čemu je:  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , (g/km)/ 
(Wh(km, 
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju n s dopu ­
njavanjem baterije, temeljena na pražnjenju REESS-a 
u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Dodatka, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  aritmetički prosjek potrošnje elektri čne energije ispi ­
tivanja n  cs s dopunjavanjem baterije temeljen na praž ­
njenju REESS-a u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog 
Dodatka, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije ispiti ­
vanja n koja nije korigirana za energetsku bilancu, 
izračunana u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  aritmetički prosjek masene emisije CO  2 u ispitiva ­
njima n  cs s dopunjavanjem baterije temeljenima na 
masenoj emisiji CO  2 , koji nije korigiran za 
energetsku bilancu u skladu sa sljede ćom 
jednadžbom, g/km;  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;  
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 zaokružuje se na četiri 
značajne znamenke. Statisti čki značaj koeficijenta korekcije masene 
emisije CO  2 ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.2.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije masene emisije CO  2 
razvijen iz ispitivanja tijekom cjelokupnog primjenjivog ciklusa 
WLTP za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.2.2. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, nakon 
zahtjeva proizvo đača nakon odobrenja homologacijskog tijela, mogu 
se razviti odvojeni koeficijenti korekcije masene emisije CO  2 za svaku 
K CO2,p  pojedinačnu fazu. U tom slu čaju, isti kriteriji koji su opisani u 
stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni u svakoj pojedina čnoj 
fazi i primjenjuju se postupci opisani u stavku 2.3.2. ovog Dodatka za 
svaku pojedina čnu fazu kako bi se odredili koeficijenti korekcije 
specifični za fazu.  
3. Postupak ispitivanja za odre đivanje koeficijenata korekcije  
3.1. OVC-HEV  
ZA OVC-HEV koristi se jedan od sljede ćih sljedova ispitivanja, 
sukladno slici A8 Dodatak 2/1, kako bi se izmjerile sve vrijednosti 
koje su nužne za odre đivanje koeficijenta korekcije, u skladu sa 
stavkom 2 ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
Slika A8. Dodatak 2/1  
Sljedovi ispitivanja za OVC-HEV
  
3.1.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.1.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Pretkondicioniranje i kondicioniranje provode se u skladu sa stavkom 
2.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.  
▼M3 
3.1.1.2. Namještanje REESS-a  
Prije ispitnog postupka u skladu sa stavkom 3.1.1.3. ovog Dodatka 
proizvođač može namjestiti REESS. Proizvo đač dostavlja dokaz da su 
ispunjeni zahtjevi za po četak ispitivanja u skladu sa stavkom 3.1.1.3. 
ovog Dodatka.  
▼B 
3.1.1.3. Ispitni postupak 
3.1.1.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se, u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.1.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.1.1.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja 
potrebnih za odre đivanje koeficijenata korekcije, ispitivanja može 
slijediti ve ći broj uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 
2.2. ovog Dodatka, a koji se sastoje od stavka 3.1.1.1. do i uklju čivo 
sa stavkom 3.1.1.3. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.1.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 2.1.1. 
Stavka 2.1.2. Dodatka 4 ovom Podprilogu.  
3.1.2.2. Pode šavanje REESS-a 
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa 
stavkom 2.1.3. Dodatka 4. ovom Podprilogu i odre đuje se pauza u 
maksimalnom trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno pode ­ 
šavanje REESS-a. Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog 
ispitivanja. Odmah nakon završetka zaustavljanja, primjenjuju se 
zahtjevi stavka 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
Prema zahtjevu proizvođača može se provesti dodatni postupak zagri ­
javanja prije podešavanja REESS-a kako bi se osigurali sli čni početni 
uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva 
postupak dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje 
se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.1.2.3. Ispitni postupak  
3.1.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu.  
3.1.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.1.2.3.4. Kako bi se dobio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja potrebnih 
za određivanje koeficijenata korekcije, nakon ispitivanja može slijediti 
više uzastopnih sljedova u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka, a 
koji se sastoje od stavaka 3.1.2.2. i 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
3.2. NOVC-HEV i NOVC-FCHV  
Za NOVC-HEV i NOVC-FCHV primjenjuje se jedno od sljede ćih 
ispitivanja u skadu sa slikom A8 Dodatak 2/2 kako bi se mjerile 
sve vrijednosti koje su nužne za određ ivanje koeficijenata korekcije 
u skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
Slika A8. Dodatak 2/2.  
Redoslijedi ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV
  
3.2.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.2.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti pretkondicionirano i kondicionirano u skladu 
sa stavkom 3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.1.2. Pode šavanje REESS-a 
Prije postupka ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3, proizvo đač 
može podesiti REESS. Proizvo đač mora dostaviti dokaz da su ispu ­
njeni zahtjevi za po četak ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3.  
3.2.1.3. Ispitni postupak  
3.2.1.3.1. Na čin rada koji bira voza č odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 
6. ovom Podprilogu. 
3.2.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispiduje 
u skladu s postupkom ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
opisanog u Podprilogu 6.  
3.2.1.3.4. Kako bi se odredili primjenjivi ciklusi WLTP ispitivanja koji su 
potrebni za odre đivanje koeficijenata korekcije, ispitivanje može slije ­
diti niz uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog 
Dodatka koji se sastoje od stavka 3.2.1.1. do i uklju čujući stavak 
3.2.1.3. ovog Dodatka.  
3.2.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.2.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 
3.3.1.1. ovog Podpriloga.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2. Podešavanje REESS-a 
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa 
stavkom 3.3.1.2. ovog Podpriloga i odre đuje se pauza u maksimalnom 
trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno podešavanje 
REESS-a. Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog ispitivanja. 
Odmah nakon završetka zaustavljanja, primjenjuju se zahtjevi stavka 
3.2.2.3. ovog Dodatka.  
Prema zahtjevu proizvođača može se provesti dodatni postupak zagri ­
javanja prije podešavanja REESS-a kako bi se osigurali sli čni početni 
uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva 
postupak dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje 
se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.2.2.3. Ispitni postupak  
3.2.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom 
Podprilogu. 
3.2.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa 
stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje 
sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 opisanom u Podprilogu 6.  
3.2.2.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja 
potrebnih za odre đivanje koeficijenta korekcije, ispitivanje može slije ­
diti više uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog 
Dodatka koji se sastoje od stavka 3.2.2.2. i 3.2.2.3. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
Podprilog 8. 
Dodatak 3. 
Određ ivanje jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV i 
NOVC-FCHV 
1. Uvod 
1.1. U ovom se Dodatku odre đuje metoda i potrebni ure đaji za odre đivanje 
jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV i NOVC- 
FCHV.  
1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a po činje istodobno s po četkom ispiti ­
vanja i završava izravno nakon što vozilo dovrši ispitivanje.  
1.3. Odre đuje se jakost i napon REESS-a za svaku fazu.  
1.4. Popis uređaja koje koristi proizvo đač za mjerenje jakosti i napona 
REESS-a (uklju čujući proizvo đača uređaja, broj modela, serijski broj, 
posljednji datum kalibracije (gdje je primjenjivo) tijekom:  
(a) ispitivanja Tipa 1 u skladu sa stavkom 3. ovog Podpriloga,  
(b) postupka za određivanje koeficijenta korekcije u skladu s Dodatkom 
2. ovom Podprilogu (gdje je primjenjivo),  
(c) ATCT-a kako je opisano u Podprilogu 6.a  
mora se dostaviti homologacijskom tijelu.  
2. jakost struje REESS-a  
Ispra žnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1. Vanjsko mjerenje jakosti struje REESS-a  
2.1.1. Jakost struje REESS-a se za vrijeme ispitivanja mjeri pomo ću mjernog 
pretvornika sa stezaljkama ili zatvorenog tipa. Trenutni sustav mjerenja 
mora ispunjavati zahtjeve navedene u tablici A8/1 ovog Podpriloga. 
Strujni mjerni pretvornici moraju biti u stanju podnijeti vršne struje 
prilikom pokretanja motora i uvjete temperature na mjernoj to čki. 
▼M3 
Kako bi mjerenje bilo to čno, prije ispitivanja mora se provesti namje ­ 
štanje nule i demagnetiziranje u skladu s uputama proizvo đača instru­
menta.  
▼B 
2.1.2. Strujni pretvornici montiraju se na bilo koju REESS jedinicu, s jednim 
kabelom spojenim izravno na REESS jedinicu, te moraju mjeriti ukupnu 
jakost struje REESS-a.  
U slučaju oklopljenih kabela potrebno je primijeniti odgovaraju će metode 
u skladu s odobrenjem homologacijskog tijela.  
Kako bi se lako izmjerila jakost struje REESS-a korištenjem vanjske 
opreme za mjerenje, proizvo đači bi po mogu ćnosti trebali u vozilo ugra ­
diti odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne točke. Ako to nije 
moguće, proizvo đač je obavezan dati potporu thomologacijskom tijelu u 
spajanju pretvara ča struje na jedan od kabela koji su izravno spojeni na 
REESS na na čin opisan iznad u ovom stavku.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3. Izlazna struja iz pretvara ča uzorkuje se minimalnom frekvencijom od 20 
Hz. Izmjerena se struja postupno integrira i daje izmjerenu vrijednost Q 
izraženu u ampersatima (Ah). Integraciju je mogu će provesti u sustavu za 
mjerenje struje.  
2.2. Podaci o jakosti struje REESS-a prikazani u vozilu  
Kao alternative stavku 2.1. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti 
podatke o mjerenju jakosti struje prikazane u vozilu. Potrebno je dokazati 
točnost tih podataka homologacijskom tijelu.  
3. napon REESS-a 
3.1. Vanjsko mjerenje napona REESS-a  
Tijekom ispitivanja opisanog u stavku 3. ovog Podpriloga, napon REESS- 
a mjeri se pomo ću opreme i potreba toč nosti navedenih u stavku 1.1. 
ovog Podpriloga. Za mjerenje napona REESS-a korištenjem vanjske 
opreme za mjerenje, proizvo đač pomaže homologacijskom tijelu dava ­
njem toč aka za mjerenje napona REESS-a.  
▼M3 
3.2. Nazivni napon REESS-a  
Za NOVC-HEV-ove, NOVC-FCHV-ove i OVC-HEV-ove može se 
upotrebljavati nazivni napon REESS-a odre đen u skladu s normom IEC 
60050-482 umjesto izmjerenog napona REESS-a u skladu sa stavkom 3.1. 
ovog Dodatka.  
▼B 
3.3. Podaci o naponu REESS na plo či vozila  
Kao alternative stavku 3.1. i 3.2. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti 
podatke mjerenja napona prikazane na plo či. Potrebno je prikazati to čnost 
tih podataka homologacijskom tijelu.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
Podprilog 8. 
Dodatak 4. 
Pretkondicioniranje, kondicioniranje i napunjenost REESS-ova za PEV-ove 
i OVC-HEV-ove 
1. U ovom se Dodatku opisuju postupci ispitivanja REESS i pretkondicio ­
niranje motora sa sagorijevanjem u pripremi za:  
(a) Mjerenja autonomije, mjerenja pri baterijskom pogonu i mjerenja 
pri dopunjavanju baterije tijekom ispitivanja OVC-HEV-ova: i  
(b) Mjerenja autonomije i potrošnje elektri čne energije tijekom ispiti ­
vanja PEV-ova. 
2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje OVC-HEV-a  
2.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje ako postupak ispitivanja po činje 
ispitivanjem s dopunjavanjem baterije  
2.1.1. Za pretkondicioniranje motora sa sagorijevanjem, vozilo se vozi tijekom 
najmanje jednog primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja. Tijekom 
svakog voženog ciklusa pretkondicioniranja, odre đuje se ravnoteža 
punjenja REESS. Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju primje ­
njivog ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij za 
prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga.  
2.1.2. Kao alternativa stavku 2.1.1. ovog Dodatka, na zahtjev proizvo đača i 
nakon odobrenja homologacijskog tijela, napunjenost REESS-a za ispi ­
tivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 može se postaviti u skladu 
preporukama proizvo đača kako bi se provelo ispitivanje u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije.  
▼M3 
U tom slu čaju primjenjuje se postupak pretkondicioniranja, kao što je 
onaj primjenjiv na potpuno MUI vozila, kako je opisano u stavku 2.6. 
Podpriloga 6.  
2.1.3. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 2.7. Podpri ­
loga 6.  
▼B 
2.2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje kad po čne postupak ispitivanja na 
baterijski pogon  
2.2.1. OVC HEV se vozi najmanje jedan primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja. 
Tijekom svakog voženog ciklusa pretkondicioniranja, odre đuje se 
ravnoteža punjenja REESS. Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij 
za prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga.  
▼M3 
2.2.2. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 2.7. Podpriloga 
6. Prisilno hla đenje ne smije se primjenjivati na vozila koja su pretkon ­
dicionirana za ispitivanje tipa 1. Tijekom kondicioniranja REESS se 
puni normalnim postupkom punjenja, kako je definirano u stavku 
2.2.3. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3. Primjena uobi čajenog punjenja  
2.2.3.1. ►M3 REESS se puni na sobnoj temperaturi kako je navedeno u 
stavku 2.2.2.2. Podpriloga 6 ili pomo ću: ◄ 
(a) punja č u vozilu ako je ugra đen, ili  
(b) vanjskog punjača koji je preporu čio proizvo đač, upotrebljavaju ći 
način punjenja koji je propisan za uobi čajeno punjenje;  
Postupci u ovom stavku ne uklju čuju sve vrste posebnih punjenja koja 
bi se mogla obaviti automatski ili ru čno, npr. izjedna čavajuća ili 
servisna punjenja. Proizvo đač izjavljuje da tijekom ispitivanja nije bio 
primijenjen postupak posebnog punjenja.  
2.2.3.2. Kriterij za završetak punjenja  
Kriterij zavr šetka punjenja je dostignut kad prikaz na plo či i li vanjskim 
instrumentima nazna či da je REESS do kraja napunjen.  
3. Pretkondicioniranje PEV-a  
3.1. Po četno punjenje REESS-a  
Početno punjenje REESS sastoji se od pražnjenja REESS i primjene 
normalnog naboja.  
3.1.1. Pra žnjenje REESS-a  
Postupak pražnjenja provodi se sukladno preporukama proizvo đača. 
Proizvođač mora jam čiti da je REESS do kraja ispražnjen koliko je 
to moguće načinom pražnjenja.  
3.1.2. Primjena uobičajenog punjenja  
REESS se puni u skladu sa stavkom 2.2.3.1. ovog Dodatka.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
Podprilog 8 — Dodatak 5 
Faktori korisnosti (UF) za OVC-HEV-ove 
1. Rezervirano.  
2. Metodologija koja se preporu čuje za odre đivanje krivulje UF-a na temelju 
statističkih podataka o vožnji opisana je u SAE J2841 (rujan 2010., izdano u 
ožujku 2009., revizija iz rujna 2010.).  
3. Za izračun racionalnog faktora korisnosti UF  j za ponderiranje razdoblja j 
primjenjuje se sljede ća jednadžba s koeficijentima iz tablice A8 Dodatak 5/1.  
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
pri čemu je:  
UF j faktor korisnosti za razdoblje j;  
d j izmjerena prije đena udaljenost na kraju razdoblja j, km;  
C i i-ti koeficijent (vidjeti tablicu A8 Dodatak 5/1);  
d n normalizirana udaljenost (vidjeti tablicu A8 Dodatak 5/1).  
k broj članova i koeficijenata u eksponentu;  
j broj razmatranog razdoblja;  
i broj razmatranog člana / koeficijenta;  
P jÄ1 
l¼1 UF l zbroj izra čunanih faktora korisnosti do razdoblja (j – 1).  
Tablica A8 Dodatak 5/1 
Parametri za određivanje racionalnih UF-ova  
Parametar  Vrijednost  
d n 800 km 
C1 26,25 
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Parametar  Vrijednost  
C3 – 631,05 
C4 5 964,83 
C5 – 25 095 
C6 60 380,2 
C7 – 87 517 
C8 75 513,8 
C9 – 35 749 
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
Podprilog 8. 
Dodatak 6. 
Odabir na čina rada koje može odabrati voza č 
1. Opći zahtjevi  
▼M3 
1.1. Za ispitni postupak tipa 1. u skladu sa stavcima od 2. do 4. ovog Dodatka 
proizvođač odabire na čin rada koji može odabrati voza č, a koji omogu ćuje 
vozilu da slijedi razmatrani ispitni ciklus unutar dopuštenog odstupanja od 
dijagrama brzine u skladu sa stavkom 2.6.8.3. Podpriloga 6. To se primje ­
njuje na sve sustave vozila s na činima rada koje može odabrati voza č, 
uključujući one koji se ne odnose specifi čno na prijenos.  
1.2. Proizvo đač dostavlja dokaz homologacijskom tijelu o:  
(a) dostupnosti zadanog po četnog načina rada u razmatranim uvjetima;  
(b) maksimalnoj brzini razmatranog vozila;  
i, prema potrebi,:  
(c) najpovoljnijem i najnepovoljnijem na činu rada prema dokazima o potro ­ 
šnji goriva te, ako je primjenjivo, o masenim emisijama CO  2 u svim 
načinima rada. Vidjeti stavak 2.6.6.3. Podpriloga 6.;  
(d) načinu rada s najvećom potrošnje elektri čne energije;  
(e) ciklusnoj potrošnji energije (u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 5., pri 
čemu je ciljana brzina zamijenjena stvarnom brzinom).  
1.3. Ne razmatraju se namjenski na čini rada koje može odabrati voza č, kao što 
su „brdski” ili „servisni” na čin rada, koji ne služe za normalan svakodnevni 
rad, nego samo za posebne, ograni čene svrhe.  
▼B 
2. OVC-HEV opremljen na činom rada koji može odabrati voza č u radnom 
stanju s baterijskim pogonom  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, postavke za 
ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 odabiru se sukladno sljede ćim uvje­
tima. 
▼M3 
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/1 prikazuje odabir nač ina rada u 
skladu s ovim stavkom.  
▼B 
2.1. Postoji li zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu da pro đe refe­
rentni ciklus ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se 
taj način rada.  
2.2. Ako nema zadanog po četnog načina rada ili ako on postoji, ali ne omogu ­ 
ćava vozilu prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s bate ­
rijskim pogonom, na čin rada za ispitivanje odabire se prema sljede ćim 
kriterijima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćava vozilu da pro đe 
ciklus referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, 
odabire se taj na čin rada.  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
(b) Ako nekoliko na čina rada omogu ćava prolazak ciklusa referentnog ispi ­
tivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se nač in rada 
koji troši najviše elektri čne energije.  
2.3. Ako nema načina rada u skladu sa stavkom 2.1. i stavku 2.2. ovog Dodatka 
koji omogu čuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, ciklus refe ­
rentnog ispitivanja se modificira, u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1:  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu prolazak 
ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterij ­
skim pogonom, treba odabrati taj na čin rada.  
(b) Ako nema zadanog po četnog načina rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se nač in 
rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako nema na čina rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modifi ­
ciranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, 
odabire se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom energije.  
▼M3 
Slika A8 Dodatak 6/1  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove u radnom stanju s baterijskim pogonom
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. OVC-HEV-ovi, NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi opremljeni na činima 
rada koje može odabrati voza č u radnom stanju s dopunjavanjem baterije  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č odabire se 
način rada za ispitivanje uz dopunjavanje baterije Tipa 1, sukladno sljede ćim 
uvjetima:  
▼M3 
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/2 prikazuje odabir nač ina rada u 
skladu s ovim stavkom.  
▼B 
3.1. Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu da pro đe 
referentni ciklus ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, 
odabire se taj na čin rada.  
3.2. Ako nema zadanog po četnog načina rada ili ako postoji zadani po četni način 
rada, ali on ne omogu ćava vozilu prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije, nač in rada za ispitivanje odabire se 
u skladu sa sljede ćim uvjetima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji vozilu omogu ćava prolazak 
ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem bate ­
rije, odabire se taj na čin rada;  
(b) Ako postoji nekoliko na čina rada koji vozilu omogu ćavaju prolazak 
ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem bate ­
rije, proizvo đača odlučuje hoće li odabrati najgori na čin rada ili najgori 
način rada i najbolji na čin rada na temelju kojih se aritmeti čki izraču­
nava prosje čne rezultate ispitivanja.  
3.3. Ako ne postoji na čin rada u skladu sa stavcima 3.1. i 3.2. ovog Dodatka koji 
omogućuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, ciklus referentnog 
ispitivanja modificira se u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1.;  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćava vozilu prolazak 
ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopu ­
njavanjem baterije, odabire se taj nač in rada.  
(b) Ako ne postoji zadani po četni način rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, odabire se 
najgori od tih na čina rada.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa 
modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem 
baterije, utvr đuje se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom 
energije i odabire taj na čin. ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
Slika A8 Dodatak 6/2  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove, NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije
  
▼B 
4. PEV-ovi opremljeni na činom rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, način rada za 
ispitivanje odabire se u skladu sa sljede ćim uvjetima.  
▼M3 
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/3 prikazuje odabir nač ina rada u 
skladu s ovim stavkom.  
▼B 
4.1. Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj nač in rada.  
4.2. Ako ne postoji zadani po četni način rada ili ako postoji zadani po četni način 
rada, ali taj na čin rada ne omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus referentnog 
ispitivanja, na čin rada za ispitivanje odabire se sukladno sljede ćim uvjetima.  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj nač in rada.  
(b) Ako nekoliko na čina rada može slijediti ciklus referentnog ispitivanja, 
odabire se na čin rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
4.3. Ako nema na čina rada u skladu sa stavkom 4.1. i stavku 4.2. ovog Dodatka, 
koji vozilu omogu ćava prolazak referentnog ispitnog ciklusa, referentni se 
ispitni ciklus prilago đava u skladu sa stavkom 9 Podpriloga 1. Nastali ciklus 
ispitivanja ozna čava se kao primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
(a) Ako postoji zadani po četni način rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi 
ciklus modificiranog referentnog ispitivanja, odabire se taj na čin rada;  
(b) Ako nema prevladavaju ćeg načina rada, ali postoje drugi na čini rada 
koji omogu ćuju vozilu da slijedi ciklus modificiranog referentnog ispi ­
tivanja, odabire se na čin rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus modi ­
ficiranog referentnog ispitivanja, odabire se nač in rada s najve ćom ciklu­
snom potrošnjom energije.  
▼M3 
Slika A8 Dodatak 6/3  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za PEV-ove
  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
Podprilog 8 — Dodatak 7 
Mjerenje potrošnje goriva hibridnih vozila s gorivnim ćelijama s 
komprimiranim vodikom 
1. Op ći zahtjevi  
Potrošnja goriva mjeri se primjenom gravimetrijske metoda u skladu sa 
stavkom 2. ovog Dodatka.  
Na zahtjev proizvođača i uz odobrenje homologacijskog tijela potrošnja 
goriva može se mjeriti primjenom metode tlaka ili metode protoka. U 
tom slučaju proizvo đač mora dostaviti tehni čke dokaze da metoda daje 
ekvivalentne rezultate. Metode tlaka i protoka opisane su u normi ISO 
23828:2013.  
2. Gravimetrijska metoda  
Potrošnja goriva mora se izračunati mjerenjem mase spremnika za 
gorivo prije i poslije ispitivanja.  
2.1. Oprema i organizacija  
2.1.1. Primjer organizacije mjerenja prikazan je na slici A8 Dodatak 7/1. Za 
mjerenje potrošnje goriva upotrebljavaju se vanjski spremnici za 
gorivo. Vanjski spremnici za gorivo moraju biti spojeni s dovodom 
goriva vozila izme đu originalnog spremnika za gorivo i sustava gori ­
vnih ćelija.  
2.1.2. Za pretkondicioniranje se može upotrijebiti originalno postavljeni 
spremnik ili vanjski izvor vodika.  
2.1.3. Tlak punjenja goriva mora se namjestiti na proizvo đačevu preporu čenu 
vrijednost.  
2.1.4. Razlika tlakova dovoda plina u vodovima mora se što više smanjiti kad 
se vodovi zamijene.  
Ako se očekuje utjecaj razlike u tlakovima, proizvo đač i homologa ­
cijsko tijelo moraju se dogovoriti je li nužna korekcija.  
2.1.5. Vaga 
2.1.5.1. Vaga za mjerenje potrošnje goriva mora ispunjavati specifikacije iz 
tablice A8 Dodatak 7/1.  
Tablica A8 Dodatak 7/1 
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Mjerni sustav  Razlu čivost Preciznost  
Vaga  maksimum 0,1 g maksimum ± 0,02 ( 1 ) 
( 1 ) Potrošnja goriva (napunjenost REESS-a = 0) tijekom ispitivanja, u masi, standardna devijacija  
2.1.5.2. Vaga se mora umjeriti u skladu sa specifikacijama proizvo đača vage ili 
barem onoliko često koliko je navedeno u tablici A8 Dodatak 7/2.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
Tablica A8 Dodatak 7/2  
Intervali umjeravanja instrumenta  
Provjere instrumenata  Interval  
Preciznost Jedanput na godinu i pri većem 
održavanju  
2.1.5.3. Moraju se osigurati odgovaraju ći načini smanjenja utjecaja vibracija i 
konvekcije, kao što su podloga za prigušivanje ili prepreka za vjetar.  
Slika A8 Dodatak 7/1 
Primjer organizacije mjerenja
  
pri čemu je:  
1 vanjski dovod goriva za pretkondicioniranje  
2 regulator tlaka  
3 originalni spremnik  
4 sustav gorivnih ćelija 
5 vaga  
6 vanjski spremnik (spremnici) za mjerenje potrošnje goriva  
2.2. Ispitni postupak 
2.2.1. Masa vanjskog spremnika mjeri se prije ispitivanja.  
2.2.2. Vanjski spremnik spaja se na dovod goriva vozila kako je prikazano na 
slici A8 Dodatak 7/1.  
2.2.3. Ispitivanje se provodi uz opskrbu gorivom iz vanjskog spremnika.  
2.2.4. Vanjski spremnik odvaja se od voda.  
2.2.5. Mjeri se masa spremnika nakon ispitivanja.  
2.2.6. Neuravnotežena potrošnja goriva FC  CS,nb pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije iz izmjerene mase prije i poslije ispitivanja izra čunava se 
pomoću sljedeće jednadžbe:  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g  2 
d Ü 100  
pri čemu je:  
FC CS,nb neuravnotežena potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem 
baterije izmjerena tijekom ispitivanja, kg/100 km;  
g 1 masa spremnika na po četku ispitivanja, kg;  
g 2 masa spremnika na kraju ispitivanja, kg;  
d prije đena udaljenost tijekom ispitivanja, km. ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
Podprilog 9. 
Određivanje jednakovrijednosti metode 
1. Opći uvjet  
Prema zahtjevu proizvođača, mogu se odobriti druge metode mjerenja od 
strane homologacijskog tijela, ako one daju jednake rezultate, u skladu sa 
stavkom 1.1. ovog Podpriloga. Jednakost predložene metode mora se doka­
zati homologacijskom tijelu.  
1.1. Odluka o jednakovrijednosti  
Predlož ena metoda smatra se jednakom ako su to čnost i preciznost jednake 
ili bolje od referentne metode.  
1.2. Utvr đivanje jednakovrijednosti  
Određivanje ekvivalentnosti metode temelji se na korelacijskoj studiji 
između predložene i referentne metode. Metode koje se primjenjuju za 
korelacijsko ispitivanje podložne su odobrenju homologacijskog tijela.  
Osnovni principi za određivanje toč nosti i preciznosti predložene i refe ­
rentne merode trebaju slijediti smjernice iz dijela 6. Dodatka 8. norme 
ISO 5725 „usporedba alternativnih metoda mjerenja”.  
1.3. Zahtjevi u pogledu provedbe  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
PRILOG XXII. 
Uređaji u vozilu za pra ćenje potrošnje goriva ili elektri čne energije  
1. Uvod 
U ovom se Prilogu utvr đuju definicije i zahtjevi koji se primjenjuju na 
uređaje u vozilu za pra ćenje potrošnje goriva ili elektri čne energije.  
2. Definicije  
2.1. „Ure đaj u vozilu za pra ćenje potrošnje goriva ili elektri čne energije” ili 
„OBFCM” zna či svaki konstrukcijski element, hardverski ili softverski, 
koji mjeri i upotrebljava parametre vozila, motora, goriva ili elektri čne 
energije za utvr đivanje i davanje barem informacija iz to čke 3. te pohra ­
njivanje tih vrijednosti za cijeli radni vijek u vozilu.  
2.2. „Vrijednost za cijeli radni vijek” zna či vrijednosti odre đene veličine koje 
su u trenutku t  u vozilu utvrđ ene i pohranjene, a akumulirale su se otkad je 
vozilo proizvedeno do trenutka  t. 
2.3. „Brzina ubrizgavanja goriva u motor” zna či količina goriva ubrizganog u 
motor po jedinici vremena. Ne obuhva ća gorivo ubrizgano izravno u ure đaj 
za kontrolu one čišćenja.  
2.4. „Brzina ubrizgavanja goriva u vozilu” zna či količina goriva ubrizganog u 
motor i izravno ure đaj za kontrolu one čišćenja po jedinici vremena. U tu 
količinu nije uklju čeno gorivo koje troši grija č na gorivo.  
2.5. „Ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku)” zna či akumulirana izra ču­
nana koli čina goriva ubrizganog u motor i izra čunana koli čina goriva 
ubrizganog izravno u ure đaj za kontrolu one čišćenja. U tu koli činu nije 
uključeno gorivo koje troši grija č na gorivo.  
2.6. „Ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku)” znač i akumulirana prije ­ 
đena udaljenost iz istog izvora podataka kojim se koristi broja č kilometara 
u vozilu.  
2.7. „Energija iz električne mreže” znač i, za OVC-HEV-ove, elektri čna energija 
koja teče u bateriju kad je vozilo spojeno na vanjski izvor energije, a motor 
je isključen. Ne smije obuhva ćati elektri čne gubitke izme đu vanjskog 
izvora energije i baterije.  
2.8. „Rad s dopunjavanjem baterije” zna či, za OVC-HEV-ove, radno stanje 
vozila u kojem napunjenost REESS-a (SOC) može varirati, ali upravlja čki 
sustav vozila nastoji održati, u prosjeku, trenuta čnu napunjenost.  
2.9. „Rad na baterijski pogon” zna či, za OVC-HEV-ove, radno stanje vozila u 
kojem je trenuta čni SOC REESS-a ve ći od ciljane vrijednosti SOC-a za 
dopunjavanje baterije i u kojem, premda može varirati, upravlja čki sustav 
vozila nastoji smanjiti SOC s više razine na ciljanu vrijednost SOC-a za 
dopunjavanje baterije.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10. „Na čin rada za dopunjavanje koji može odabrati voza č” znači, za OVC- 
HEV-ove, radno stanje u kojem je voza č odabrao na čin rada za pove ćanje 
SOC-a REESS-a. 
3. Informacije koje se utvr đuju, pohranjuju i daju  
OBFCM mora utvrđivati barem parametre navedene u nastavku i pohra ­
njivati njihove vrijednosti za cijeli radni vijek u vozilu. Parametri se izra ču­
navaju i prilago đavaju u skladu s normama iz toč ke 6.5.3.2.(a) stavka 6.5.3. 
Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 prema tuma čenju iz 
točke 2.8. Dodatka 1. Prilogu XI. ovoj Uredbi.  
3.1. Za sva vozila iz članka 4.a, osim za OVC-HEV-ove: 
(a) ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku) (litra); 
(b) ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku) (kilometar);  
(c) brzina ubrizgavanja goriva u motor (gram/sekunda);  
(d) brzina ubrizgavanja goriva u motor (litra/sat);  
(e) brzina ubrizgavanja goriva u vozilu (gram/sekunda);  
(f) brzina vozila (kilometar/sat)  
3.2. Za OVC-HEV-ove: 
(a) ukupno potrošeno gorivo (u radnom vijeku) (litra); 
(b) ukupno potrošeno gorivo tijekom rada na baterijski pogon (u radnom 
vijeku) (litra);  
(c) ukupno potrošeno gorivo u na činu rada za dopunjavanje koji može 
odabrati voza č (u radnom vijeku) (litra);  
(d) ukupna prijeđena udaljenost (u radnom vijeku) (kilometar);  
(e) ukupna prijeđena udaljenost tijekom rada na baterijski pogon s isklju ­ 
čenim motorom (u radnom vijeku) (kilometar);  
(f) ukupna prijeđena udaljenost tijekom rada na baterijski pogon s uklju ­ 
čenim motorom (u radnom vijeku) (kilometar);  
(g) ukupna prijeđena udaljenost u na činu rada za dopunjavanje koji može 
odabrati voza č (u radnom vijeku) (kilometar);  
(h) brzina ubrizgavanja goriva u motor (gram/sekunda);  
i. brzina ubrizgavanja goriva u motor (litra/sat);  
(j) brzina ubrizgavanja goriva u vozilu (gram/sekunda);  
(k) brzina vozila (kilometar/sat);  
(l) ukupna energija iz elektri čne mreže u bateriju (u radnom vijeku) 
(kWh).  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Točnost 
4.1. Proizvo đač se mora pobrinuti da OBFCM daje informacije iz to čke 3. s 
najvećom toč nošću koju može posti ći mjerno-ra čunski sustav upravlja čke 
jedinice motora.  
4.2. Ne dovode ći u pitanje toč ku 4.1., proizvo đač se mora pobrinuti da je 
točnost izra čunana na tri decimale pomo ću sljedeće formule viša od 
–0,05 i niža od 0,05:  
Accuracy ¼ Fuel_Consumed  WLTP Ä Fuel_Consumed  OBFCM  
Fuel_Consumed  WLTP 
pri čemu je:  
Fuel_Consumed  WLTP  (l) potrošnja goriva utvr đena u prvom ispiti ­
vanju provedenom u skladu s toč kom 1.2. 
Podpriloga 6. Prilogu XXI., izra čunana u 
skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7. tog 
priloga pomo ću rezultata emisija u cijelom 
ciklusu prije primjene korekcija (rezultat 
koraka 2 u tablici A7/1 u Podprilogu 7.), 
pomnožena sa stvarnom prije đenom udalje ­
nošću i podijeljena sa 100.  
Fuel_Consumed  OBFCM  (l) potrošnja goriva utvr đena za isto ispitivanje 
pomoću razlika parametra „Ukupno potro ­ 
šeno gorivo (u radnom vijeku)” dobiveno 
iz OBFCM-a.  
Za OVC-HEV-ove provodi se ispitivanje tipa 1. pri pogonu s dopunjava ­
njem baterije.  
4.2.1. Ako zahtijevana toč nost iz toč ke 4.2. nije ostvarena, toč nost naknadnih 
ispitivanja tipa 1. provedenih u skladu s to čkom 1.2. Podpriloga 6. mora 
se ponovno izra čunati prema formulama iz to čke 4.2. pomo ću količine 
potrošenog goriva utvrđ ene i akumulirane tijekom svih provedenih ispiti ­
vanja. Zahtjev u pogledu to čnosti smatra se ispunjenim u trenutku kad je 
točnost viša od –0,05 i niža od 0,05.  
4.2.2. Ako zahtijevana toč nost iz toč ke 4.2.1. nije ostvarena ni nakon naknadnih 
ispitivanja na temelju te to čke, mogu se provesti dodatna ispitivanja za 
potrebe utvrđ ivanja toč nosti, no ukupni broj ispitivanja ne smije prije ći tri 
ispitivanja za vozilo ispitano bez primjene interpolacijske metode (vozilo 
H) odnosno šest ispitivanja za vozilo ispitano uz primjenu interpolacijske 
metode (tri za vozilo H i tri za vozilo L). Toč nost dodatnih naknadnih 
ispitivanja tipa 1. ponovno se izra čunava u skladu s formulama iz to čke 4.2. 
pomoću količine potrošenog goriva utvr đene i akumulirane tijekom svih 
provedenih ispitivanja. Zahtjev se smatra ispunjenim u trenutku kad je 
točnost viša od –0,05 i niža od 0,05. Ako su ispitivanja provedena samo 
za potrebe utvrđ ivanja toč nosti OBFCM-a, rezultati dodatnih ispitivanja ne 
smiju se uzeti u obzir ni za koju drugu potrebu.  ▼M3
 02017R1151 — HR — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. Pristup informacijama iz OBFCM-a  
5.1. OBFCM mora omogu ćavati standardiziran i neograni čen pristup informa ­
cijama iz to čke 3. te mora biti u skladu s normama iz to čaka 6.5.3.1.(a) i 
6.5.3.2.(a) stavka 6.5.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 
prema tumač enju iz toč ke 2.8. Dodatka 1. Prilogu XI. ovoj Uredbi.  
5.2. Iznimno od uvjeta za vra ćanje na nulu odre đenih u normama iz to čke 5.1. i 
ne dovode ći u pitanje toč ke 5.3. i 5.4., otkad se vozilo stavi u upotrebu 
vrijednosti broja ča za cijeli radni vijek moraju se čuvati.  
5.3. Vrijednosti brojača za cijeli radni vijek mogu se vratiti na nulu samo ako je 
riječ o vozilu čija upravlja čka jedinica motora ima vrstu memorije koja ne 
može čuvati podatke ako se ne napaja elektri čnom energijom. Tim se 
vozilima vrijednosti mogu istovremeno vratiti na nulu samo u slu čaju 
odspajanja akumulatora od vozila. Obveza čuvanja vrijednosti broja ča za 
cijeli radni vijek u tom se slu čaju primjenjuje za nove homologacije 
najkasnije od 1. sije čnja 2022., a za nova vozila od 1. sije čnja 2023.  
5.4. U slučaju neispravnosti koje utje ču na vrijednosti broja ča za cijeli radni 
vijek ili zamjene upravlja čke jedinice motora, broja či se mogu istodobno 
vratiti na nulu kako bi vrijednosti ostale posve sinkronizirane.  ▼M3