2009R0217 — HR — 10.01.2014 — 002.002

►B UREDBA (EZ) br. 217/2009 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o ulovu i aktivnostima država članica koje obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku (preinačena) (Tekst značajan za EGP) ( L 087, 31.3.2009, p.42)









▼B

UREDBA (EZ) br. 217/2009 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 11. ožujka 2009.

o podnošenju statističkih podataka o ulovu i aktivnostima država članica koje obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku (preinačena)

(Tekst značajan za EGP)







EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 285. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Komisije, djelujući u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora ( 1 ), budući da: (1) Uredba Vijeća (EEZ) br. 2018/93 od 30. lipnja 1993. o podnošenju statističkih podataka o ulovu i aktivnostima država članica koje obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku ( 2 ) nekoliko je puta bitno izmijenjena ( 3 ). Budući da su potrebne daljnje izmjene, potrebno ju je radi jasnoće preinačiti. (2) Konvencijom o budućoj multilateralnoj suradnji u ribarstvu sjeverozapadnog Atlantika, odobrenom Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3179/78 ( 4 ) i kojom se uspostavlja Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO), od Zajednice se zahtijeva da Znanstvenom vijeću NAFO-a dostavi sve raspoložive statističke i znanstvene podatke koje Znanstveno vijeće zahtijeva za obavljanje svojega posla. (3) Znanstveno vijeće NAFO-a utvrdilo je da je pravovremeno dostavljanje statističkih podataka o ulovu i aktivnostima ključno za obavljanje njegovog posla pri procjeni stanja ribljih stokova u sjeverozapadnom Atlantiku. (4) Nekoliko država članica zatražilo je dostavljanje podataka u različitom obliku ili na različitom mediju od onog koji je naveden u Prilogu V. (istovjetno upitnicima Statlant). (5) Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe treba donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji ( 5 ). (6) Ponajprije bi Komisiju trebalo ovlastiti za prilagodbu popisa vrsta i statističkih ribolovnih područja, opisa navedenih područja te mjera, oznaka i definicija koje se odnose na ribolovnu aktivnost, ribolovni alat, veličine plovila i načine ribolova. Budući da su te mjere općenitog opsega i namijenjene su izmjeni elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, potrebno ih je donijeti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 5.a Odluke 1999/468/EZ, budući da: DONIJELI SU OVU UREDBU:







Članak 1.

Svaka država članica Komisiji dostavlja podatke o ulovima s plovilima koja su registrirana u državi članici ili plove pod zastavom te države članice a obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (Euratom, EEZ) br. 1588/90 od 11. lipnja 1990. o prijenosu povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica ( 6 ).

Podaci o nominalnom ulovu uključuju sve proizvode ribarstva iskrcane ili prekrcane na moru bez obzira u kojem obliku, ali isključuju količine koje odmah po ulovu završe u moru, koje se konzumiraju na plovilu ili se na plovilu koriste kao mamci. Proizvodnja akvakulture je isključena. Podaci se evidentiraju u iznosu najbliže tone žive vage koji se dobije na temelju podataka pri iskrcaju ili prekrcaju.

Članak 2.

1. Postoje dvije vrste podataka koji se dostavljaju:

(a) godišnji nominalni ulovi, izraženi u tonama vrijednosti žive vage iskrcanih proizvoda, za svaku vrstu navedenu u Prilogu I. u svakom od statističkih ribolovnih područja sjeverozapadnog Atlantika navedenih u Prilogu II. te utvrđenih u Prilogu III.;

(b) ulovi, kako su određeni u točki (a) i odgovarajuća ribolovna aktivnost, podijeljeni po kalendarskom mjesecu ulova, ribolovnom alatu, veličini plovila i glavnim ciljnim vrstama.

2. Podaci iz točke (a) stavka 1. dostavljaju se do 31. svibnja godine koja slijedi nakon referentne godine i to mogu biti preliminarni podaci. Podaci iz točke (b) stavka 1. podnose se do 31. kolovoza godine koja slijedi nakon referentne godine i to su konačni podaci.

Podaci iz točke (a) stavka 1. koji su podneseni kao preliminarni podaci trebaju biti jasno određeni kao takvi.

Nije potrebno dostaviti podatke za kombinacije vrsta/ribolovnih područja u kojima nije bio zabilježen ulov u referentnom razdoblju dostavljanja podataka.

Ako odnosna država članica nije obavljala ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku u prethodnoj kalendarskoj godini, ona o tome mora obavijestiti Komisiju do 31. svibnja sljedeće godine.

3. Definicije i oznake koje treba koristiti prilikom dostavljanja podataka o ribolovnoj aktivnosti, ribolovnom alatu, načinu ribolova i veličini plovila navedeni su u Prilogu IV.

▼M2

4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 6. radi izmjene priloga I., II., III. i IV. u pogledu popisa vrsta i statističkih ribolovnih područja te opisa tih područja, kao i mjera, oznaka i definicija koje se primjenjuju na ribolovnu aktivnost, ribolovni alat, veličinu plovila i načine ribolova.

Ti delegirani akti donose se samo kada je to potrebno kako bi se uzeo u obzir gospodarski i tehnički razvoj; oni ne mijenjaju dobrovoljnu prirodu traženih informacija te ne nameću značajno dodatno opterećenje za države članice ili davatelje podataka.

Komisija valjano opravdava statističke mjere predviđene u tim delegiranim aktima, koristeći, prema potrebi, doprinose relevantnih stručnjaka temeljene na analizi isplativosti, uključujući ocjenu opterećenja za davatelje podataka i troškova proizvodnje, kako je navedeno u članku 14. stavku 3. točki (c) Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća ( 7 ).

▼B

Članak 3.

Osim ako je to odredbama donesenim na temelju zajedničke ribarstvene politike drukčije uvjetovano, dopušta se državi članici uporaba tehnika uzorkovanja za dobivanje podataka o ulovu za one dijelove ribarske flote za koje bi potpuna pokrivenost podatka uključivala prekomjernu primjenu upravnih postupaka. U izvješće koje se dostavlja u skladu s člankom 7. stavkom 1., država članica mora uključiti detalje o postupcima uzorkovanja zajedno s detaljima o udjelu ukupnih podataka koji su dobiveni pomoću takvih tehnika.

Članak 4.

Države članice ispunjavaju svoje obveze prema Komisiji u skladu s člancima 1. i 2. dostavljanjem podataka u formatu koji je prikazan u Prilogu V.

Države članice mogu dostaviti podatke u formatu koji je podrobno opisan u Prilogu VI.

Uz prethodnu suglasnost Komisije, države članice mogu dostaviti podatke u drugačijem obliku ili na drugačijem mediju.

Članak 5.

U roku od 24 sata od primitka izvješća, kada je to moguće, Komisija prosljeđuje izvršnom tajniku NAFO-a informacije koje su sadržane u njima.

▼M2

Članak 6.

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 10. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća.

▼B

Članak 7.

1. Države članice trebaju dostaviti Komisiji do 28. srpnja 1994. godine detaljno izviješće u kome opisuju kako su došle do podataka o ulovu i navode stupanj reprezentativnosti i pouzdanosti tih podataka. Komisija, u suradnji s državama članicama, sastavlja sažetak tih izvješća.

2. Države članice obavješćuju Komisiju o svim preinakama podataka iz stavka 1. u roku od tri mjeseca od njihovog uvođenja.

▼M2

3. Komisija s državama članicama jednom godišnje pregledava metodološka izvješća, raspoloživost podataka i pouzdanost podataka te druga relevantna pitanja povezana s primjenom ove Uredbe.

▼B

Članak 8.

1. Ovime se stavlja se izvan snage Uredba (EEZ-a) br. 2018/93.

2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VIII.

Članak 9.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG I.

POPIS VRSTA KOJE SU PRIJAVLJENE U STATISTICI O GOSPODARSKOM ULOVU ZA SJEVEROZAPADNI ATLANTIK

Države članice moraju izvijestiti o nominalnom ulovu navedenih vrsta označenih zvjezdicom (*). Izvještavanje o nominalnom ulovu ostalih vrsta neobavezno je što se tiče identifikacije pojedinačnih vrsta. Međutim, ako podaci za pojedinačne vrste nisu predani, podaci se uključuju u skupne kategorije. Države članice mogu dostaviti podatke za vrste koje nisu na popisu pod uvjetom da su one jasno označene.

Napomena : „o.v.” je kratica za „nije drugdje naznačeno”.







Hrvatski naziv Troslovna oznaka Znanstveni naziv PRIDNENE RIBE bakalar COD (*) Gadus morhua koljak HAD (*) Melanogrammus aeglefinus bodećnjaci o.v. RED (*) Sebastes spp. srebrni oslić HKS (*) Merluccius bilinearis tabinja vrste Urophycis chuss HKR (*) Urophycis chuss ugljenar POK (*) Pollachius virens bodečnjak mali (jauk) REG (*) Sebastes marinus dubokomorski bodečnjak REB (*) Sebastes mentella američka ploča PLA (*) Hippoglossoides platessoides pašara WIT Glyptocephalus cynoglossus žutorepi list YEL (*) Limanda ferruginea grenlandska ploča GHL (*) Reinhardtius hippoglossoides atlantska ploča HAL (*) Hippoglossus hippoglossus američka zimska ploča FLW (*) Pseudopleuronectes americanus velikozuba ljetna ploča FLS (*) Paralichthys dentatus staklasti romb FLD (*) Scophthalmus aquosus plosnatice o.v. FLX Pleuronectiformes američka grdobina ANG (*) Lophius americanus lastavice roda Prionotus SRA Prionotus spp. atlantski mali bakalar TOM Microgadus tomcod antimora ANT Antimora rostrata ugotica pučinka WHB Micromesistius poutassou Tautogolabrus adspersus CUN Tautogolabrus adspersus kljovan USK Brosme brosme grenlandski bakalar GRC Gadus ogac plavi manjić (ling) BLI Molva dypterygia manjić LIN (*) Molva molva morski okun LUM (*) Cyclopterus lumpus sjeverna kraljevska ugotica KGF Menticirrhus saxatilis sjeverna četverozupka PUF Sphoeroides maculatus živorodci o.v. ELZ Lycodes spp. američka ugotica OPT Zoarces americanus polarni bakalar POC Boreogadus saida tuponosi grenadir RNG Coryphaenoides rupestris grenadir RHG Macrourus berglax hujice SAN Ammodytes spp. morski glavači o.v. SCU Myoxocephalus spp. Stenotomus chrysops SCP Stenotomus chrysops tautog TAU Tautoga onitis Lopholatilus chamaeleonticeps TIL Lopholatilus chamaeleonticeps bijela tabinja HKW (*) Urophycis tenuis morski somovi o.v. CAT (*) Anarhichas spp. atlantski morski som (kasatka) CAA (*) Anarhichas lupus pjegasti morski som CAS (*) Anarhichas minor pridnene ribe, koštunjače o.v. GRO Osteichthyes PELAGIČNE RIBE haringe (sleđevi) HER (*) Clupea harengus skuša MAC (*) Scomber scombrus atlantska plotica BUT Peprilus triacanthus atlantski menhaden MHA (*) Brevoortia tyrannus proskok SAU Scomberesox saurus zaljevski inćun ANB Anchoa mitchilli strijelka BLU Pomatomus saltatrix konjski trbobok CVJ Caranx hippos rumbac, trup FRI Auxis thazard kraljevska skuša KGM Scomberomorus cavalla atlantska kraljevska skuša SSM (*) Scomberomorus maculatus jedran SAI Istiophorus albicans bijeli iglan WHM Tetrapturus albidus atlantski plavi iglan BUM Makaira nigricans iglun SWO Xiphias gladius tunj dugokrilac ALB Thunnus alalunga palamida BON Sarda sarda tunj crnopjeg, luc LTA Euthynnus alletteratus velikooka tuna BET Thunnus obesus plavoperajna tuna BFT Thunnus thynnus tunj prugavac SKJ Katsuwonus pelamis žutoperajna tuna YFT Thunnus albacares tune o.v. TUN Thunnini pelagične ribe, koštunjače o.v. PEL Osteichthyes OSTALE RIBE KOŠTUNJAČE haringolika lojka ALE Alosa pseudoharengus gofovi o.v. AMX Seriola spp. američki ugor COA Conger oceanicus američka jegulja ELA Anguilla rostrata američka čepa SHA Alosa sapidissima srebrnjaci roda Argentina o.v. ARG Argentina spp. kalifornijski koraf CKA Micropogonias undulatus atlantska iglica NFA Strongylura marina atlantska vretenasta haringa THA Opisthonema oglinum Bairdov glatkoglavac ALC Alepocephalus bairdii atlantski crnelj BDM Pogonias cromis crnomorski lubin BSB Centropristis striata modroleđa haringa BBH Alosa aestivalis kapelan CAP (*) Mallotus villosus zlatovčice o.v. CHR Salvelinus spp. kobija CBA Rachycentron canadum strijela POM Trachinotus carolinus zapadnoatlantska čepa SHG Dorosoma cepedianum morski hroktači o.v. GRX Haemulidae američka jesenska čepa SHH Alosa mediocris gušterani LAX Notoscopelus spp. cipli o.v. MUL Mugilidae Peprilus alepidotus HVF Peprilus alepidotus američki hroktač PIG Orthopristis chrysoptera Osmerus mordax SMR Osmerus mordax crvena hama, musar RDM Sciaenops ocellatus pagar RPG Pagrus pagrus hrapavi šarun RSC Trachurus lathami Diplectrum formosum PES Diplectrum formosum ljuskavka vrste Archosargus probatocephalus SPH Archosargus probatocephalus sjenka vrste Leiostomus xanthurus SPT Leiostomus xanthurus točkasta američka sijenka SWF Cynoscion nebulosus mekousna američka sijenka STG Cynoscion regalis prugasti lubin STB Morone saxatilis jesetre o.v. STU Acipenseridae atlantski tarpon TAR Megalops atlanticus pastrve o.v. TRO Salmo spp. američki lubin PEW Morone americana sluzoglavke (alfonsini) ALF Beryx spp. kostelj piknjavac DGS (*) Squalus acanthias kostelji o.v. DGX (*) Squalidae kučina POR (*) Lamna nasus sklatovke o.v. SHX Squaliformes kučak SMA Isurus oxyrinchus volonja vrste Rhizoprionodon terraenovae RHT Rhizoprionodon terraenovae crna morska mačka CFB Centroscyllium fabricii grenlandski morski pas GSK Somniosus microcephalus psina golema BSK Cetorhinus maximus mala raža RJD Leucoraja erinacea raža vrste Dipturus laevis RJL Dipturus laevis zimska raža RJT Leucoraja ocellata zvjezdasta raža glatica RJR Amblyraja radiata glatka raža RJS Malacoraja senta Bathyraja spinicauda RJQ Bathyraja spinicauda arktička raža RJG Amblyraja hyperborea raže o.v. SKA (*) Raja spp. koštunjače o.v. FIN Osteichthyes MORSKI BESKRALJEŽNJACI lignja vrste Loligo pealeii SQL (*) Loligo pealeii lignjun SQI (*) Illex illecebrosus lignje o.v. SQU (*) Loliginidae, Ommastrephidae atlantska papalonga CLR Ensis directus tvrda ladinka CLH Mercenaria mercenaria islandska školjka CLQ Arctica islandica pješčanica CLS Mya arenaria ovalna koritnica CLB Spisula solidissima školjkaši o.v. CLX Bivalvia zaljevska kapica SCB Argopecten irradians američka kapica SCC Argopecten gibbus islandska kapica ISC Chlamys islandica Magellanova kapica SCA Placopecten magellanicus pokrovnjače (kapice) o.v. SCX Pectinidae američka kamenica OYA Crassostrea virginica dagnja MUS Mytilus edulis zvrkovi o.v. WHX Busycon spp. nanari (ogrci, turbani) o.v. PER Littorina spp. morski mekušci o.v. MOL Mollusca atlantska kamena rakovica CRK Cancer irroratus modra rakovica CRB Callinectes sapidus zelena rakovica CRG Carcinus maenas sjeverna velika rakovica CRJ Cancer borealis kraljičina rakovica CRQ Chionoecetes opilio crvena rakovica CRR Geryon quinquedens kraljevska kamena rakovica KCT Lithodes maja kratkorepi morski rakovi o.v. CRA Brachyura američki hlap LBA Homarus americanus sjeverna kozica PRA (*) Pandalus borealis Ezopova kozica AES Pandalus montagui kozice roda Penaeus o.v. PEN (*) Penaeus spp. hladnovodne kozice roda Pandalus PAN (*) Pandalus spp. morski rakovi o.v. CRU Crustacea morski ježinac URC Strongylocentrotus spp. morski crvi o.v. WOR Polychaeta potkovičasti rak HSC Limulus polyphemus morski beskralježnjaci o.v. INV Invertebrata MORSKE ALGE smeđe alge SWB Phaeophyceae crvene alge SWR Rhodophyceae morske alge o.v. SWX Algae TULJANI grenlandski sedlasti tuljan SEH Pagophilus groenlandicus tuljan mjehuraš SEZ Cystophora cristata









PRILOG II.

STATISTIČKA RIBOLOVNA PODRUČJA SJEVEROZAPADNOG ATLANTIKA ZA KOJA JE POTREBNO DOSTAVITI PODATKE

Potpodručje 0.

Zona 0. A

Zona 0. B

Potpodručje 1.

Zona 1. A

Zona 1. B

Zona 1. C

Zona 1. D

Zona 1. E

Zona 1. F

Zona 1. NP (nije poznato)

Potpodručje 2.

Zona 2. G

Zona 2. H

Zona 2. J

Zona 2. NP (nije poznato)

Potpodručje 3.

Zona 3. K

Zona 3. L

Zona 3. M

Zona 3. N

Zona 3. O

Zona 3. P Podzona 3. P.n Podzona 3. P.s

Zona 3. NP (nije poznato)

Potpodručje 4.

Zona 4. R

Zona 4. S

Zona 4. T

Zona 4. V Podzona 4. V.n Podzona 4. V.s

Zona 4. W

Zona 4. X

Zona 4. NP (nije poznato)

Potpodručje 5.

Zona 5. Y

Zona 5. Z Podzona 5. Z.e Podjedinica 5. Z.c Podjedinica 5. Z.u Podzona 5. Z.w

Zona 5. NP (nije poznato)

Potpodručje 6.

Zona 6. A

Zona 6. B

Zona 6. C

Zona 6. D

Zona 6. E

Zona 6. F

Zona. 6. G

Zona. 6. H

Zona. 6. NP (nije poznato)

Statistička ribolovna područja sjeverozapadnog Atlantika









PRILOG III.

OPIS POTPODRUČJA I ZONA NAFO-a ZA POTREBE STATISTIKE RIBARSTVA I PROPISA U SJEVEROZAPADNOM ATLANTIKU

Znanstvena i statistička potpodručja, zone i podzone predviđene člankom XX. Konvencije o Organizaciji za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku jesu sljedeća:

Potpodručje 0

Dio konvencijskog područja koji je na jugu omeđen crtom koja se proteže ravno prema istoku od točke 61°00′ sjeverne geografske širine i 65°00′ zapadne geografske dužine do točke 61°00′ sjeverne geografske širine i 59°00′ zapadne geografske dužine, potom u jugoistočnom smjeru uzduž loksodrome do točke na 60°12′ sjeverne geografske širine i 57°13′ zapadne geografske dužine; potom je na istoku omeđen nizom geodetskih crta koje povezuju sljedeće točke:







Točka br. Geografska širina Geografska dužina 1 60°12′0 57°13′0 2 61°00′0 57°13′1 3 62°00′5 57°21′1 4 62°02′3 57°21′8 5 62°03′5 57°22′2 6 62°11′5 57°25′4 7 62°47′2 57°41′0 8 63°22′8 57°57′4 9 63°28′6 57°59′7 10 63°35′0 58°02′0 11 63°37′2 58°01′2 12 63°44′1 57°58′8 13 63°50′1 57°57′2 14 63°52′6 57°56′6 15 63°57′4 57°53′5 16 64°04′3 57°49′1 17 64°12′2 57°48′2 18 65°06′0 57°44′1 19 65°08′9 57°43′9 20 65°11′6 57°44′4 21 65°14′5 57°45′1 22 65°18′1 57°45′8 23 65°23′3 57°44′9 24 65°34′8 57°42′3 25 65°37′7 57°41′9 26 65°50′9 57°40′7 27 65°51′7 57°40′6 28 65°57′6 57°40′1 29 66°03′5 57°39′6 30 66°12′9 57°38′2 31 66°18′8 57°37′8 32 66°24′6 57°37′8 33 66°30′3 57°38′3 34 66°36′1 57°39′2 35 66°37′9 57°39′6 36 66°41′8 57°40′6 37 66°49′5 57°43′0 38 67°21′6 57°52′7 39 67°27′3 57°54′9 40 67°28′3 57°55′3 41 67°29′1 57°56′1 42 67°30′7 57°57′8 43 67°35′3 58°02′2 44 67°39′7 58°06′2 45 67°44′2 58°09′9 46 67°56′9 58°19′8 47 68°01′8 58°23′3 48 68°04′3 58°25′0 49 68°06′8 58°26′7 50 68°07′5 58°27′2 51 68°16′1 58°34′1 52 68°21′7 58°39′0 53 68°25′3 58°42′4 54 68°32′9 59°01′8 55 68°34′0 59°04′6 56 68°37′9 59°14′3 57 68°38′0 59°14′6 58 68°56′8 60°02′4 59 69°00′8 60°09′0 60 69°06′8 60°18′5 61 69°10′3 60°23′8 62 69°12′8 60°27′5 63 69°29′4 60°51′6 64 69°49′8 60°58′2 65 69°55′3 60°59′6 66 69°55′8 61°00′0 67 70°01′6 61°04′2 68 70°07′5 61°08′1 69 70°08′8 61°08′8 70 70°13′4 61°10′6 71 70°33′1 61°17′4 72 70°35′6 61°20′6 73 70°48′2 61°37′9 74 70°51′8 61°42′7 75 71°12′1 62°09′1 76 71°18′9 62°17′5 77 71°25′9 62°25′5 78 71°29′4 62°29′3 79 71°31′8 62°32′0 80 71°32′9 62°33′5 81 71°44′7 62°49′6 82 71°47′3 62°53′1 83 71°52′9 63°03′9 84 72°01′7 63°21′1 85 72°06′4 63°30′9 86 72°11′0 63°41′0 87 72°24′8 64°13′2 88 72°30′5 64°26′1 89 72°36′3 64°38′8 90 72°43′7 64°54′3 91 72°45′7 64°58′4 92 72°47′7 65°00′9 93 72°50′8 65°07′6 94 73°18′5 66°08′3 95 73°25′9 66°25′3 96 73°31′1 67°15′1 97 73°36′5 68°05′5 98 73°37′9 68°12′3 99 73°41′7 68°29′4 100 73°46′1 68°48′5 101 73°46′7 68°51′1 102 73°52′3 69°11′3 103 73°57′6 69°31′5 104 74°02′2 69°50′3 105 74°02′6 69°52′0 106 74°06′1 70°06′6 107 74°07′5 70°12′5 108 74°10′0 70°23′1 109 74°12′5 70°33′7 110 74°24′0 71°25′7 111 74°28′6 71°45′8 112 74°44′2 72°53′0 113 74°50′6 73°02′8 114 75°00′0 73°16′3 115 75°05′ 73°30′

i potom ravno prema sjeveru do paralele 78°10′ sjeverne geografske širine; a potom je na zapadu omeđen crtom koja počinje na 61°00′ sjeverne geografske širine i 65°00′ zapadne geografske dužine i proteže se u sjeverozapadnom smjeru uzduž loksodrome do East Bluffa na obali Baffinovog otoka (61°55′ sjeverne geografske širine i 66°20′ zapadne geografske dužine), a potom u sjevernom smjeru uzduž obale Baffinovog otoka, otoka Bylot, Devon i Ellesmere i naprijed po meridijanu 80o zapadne geografske dužine u vodama između tih otoka do 78°10′ sjeverne geografske širine; te je na sjeveru omeđen paralelom 78°10′ sjeverne geografske širine.

Potpodručje 0 sastoji se od dvije zone

Zona 0.A

Dio potpodručja koje leži sjeverno od paralele 66°15′ sjeverne geografske širine.

Zona 0.B

Dio potpodručja koje leži južno od paralele od 66°15′ sjeverne geografske širine.

Potpodručje 1.

Dio konvencijskog područja koje leži istočno od potpodručja 0 te sjeverno i istočno od loksodrome koja spaja točku na 60°12′ sjeverne geografske širine i 57°13′ zapadne geografske dužine s točkom na 52°15′ sjeverne geografske širine i 42°00′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 1. sastoji se od šest zona

Zona 1.A

Dio potpodručja koje leži sjeverno od paralele 68°50′ sjeverne geografske širine (Christianshaab).

Zona 1.B

Dio potpodručja koje leži između paralele 66°15′ sjeverne geografske širine (5 nautičkih milja sjeverno od Umanarsugssuaka) i paralele 68°50′ sjeverne geografske širine (Christianshaab).

Zona 1.C

Dio potpodručja koje leži između paralele 64°15′ sjeverne geografske širine (4 nautičke milje sjeverno od Godthaaba) i paralele 66°15′ sjeverne geografske širine (5 nautičkih milja sjeverno od Umanarsugssuak).

Zona 1.D

Dio potpodručja koje leži između paralele 62°30′ sjeverne geografske širine (ledenjak Frederikshaab) i paralele 64°15′ sjeverne geografske širine (4 nautičke milje sjeverno od Godthaaba).

Zona 1.E

Dio potpodručja koje leži između paralele 60°45′ sjeverne geografske širine (Cape Desolation) i paralele 62°30′ sjeverne geografske širine (ledenjak Frederikshaab).

Zona 1.F

Dio potpodručja koje leži južno od paralele 60°45′ sjeverne geografske širine (Cape Desolation).

Potpodručje 2.

Dio konvencijskog područja koje leži istočno od meridijana 64°30′ zapadne geografske dužine u području tjesnaca Hudson, južno od potpodručja 0, južno i zapadno od potpodručja 1. i sjeverno od paralele 52°15′ sjeverne geografske širine.

Potpodručje 2. sastoji se od tri zone.

Zona 2.G

Dio potpodručja koje leži sjeverno od paralele 57°40′ sjeverne geografske širine (Cape Mugford).

Zona 2.H

Dio potpodručja koje leži između paralele 55°20′ sjeverne geografske širine (Hopedale) i paralele 57°40′ sjeverne geografske širine (Cape Mugford).

Zona 2.J

Dio potpodručja koje leži južno od paralele 55°20′ sjeverne geografske širine (Hopedale).

Potpodručje 3.

Dio konvencijskog područja koje leži južno od paralele 52°15′ sjeverne geografske širine i prema istoku od crte koja se proteže ravno prema sjeveru od Cape Baulda na sjevernoj obali otoka Newfoundland do 52°15′ sjeverne geografske širine; sjeverno od paralele 39°00′ sjeverne geografske širine; te istočno i sjeverno od loksodrome koja započinje na 39°00′ sjeverne geografske širine, 50°00′ zapadne geografske dužine i proteže se u sjeverozapadnom smjeru da bi prošla kroz točku na 43°30′ sjeverne geografske širine, 55°00′ zapadne geografske dužine u smjeru točke 47°50′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine dok ne presiječe ravnu crtu koja spaja Cape Ray, 47°37,0′ sjeverne geografske širine; 59°18,0′ zapadne geografske dužine na obali otoka Newfoundland, s Cape Northom, 47°02,0′ sjeverne geografske širine; 60°25,0′ zapadne geografske dužine na otok Cape Breton; potom u sjeveroistočnom smjeru uzduž navedene crte do Cape Raya, 47°37,0′ sjeverne geografske širine, 59°18,0′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 3. sastoji se od šest zona

Zona 3.K

Dio potpodručja koje leži sjeverno od paralele 49°15′ sjeverne geografske širine (Cape Freels, Newfoundland).

Zona 3.L

Dio potpodručja koje leži između obale Newfoundlanda od Cape Freelsa do Cape St Mary i crte opisane kako slijedi: započinje na Cape Freelsu, potom ravno prema istoku do meridijana 46°30′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do paralele 46°00′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema zapadu na meridijan 54°30′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome do Cape St Mary, Newfoundland.

Zona 3.M

Dio potpodručja koje leži južno od paralele 49°15′ sjeverne geografske širine i istočno od meridijana 46°30′ zapadne geografske dužine.

Zona 3.N

Dio potpodručja koje leži južno od paralele 46°00′ sjeverne geografske širine i između meridijana 46°30′ zapadne geografske dužine i meridijana 51°00′ zapadne geografske dužine.

Zona 3.O

Dio potpodručja koje leži južno od paralele 46°00′ sjeverne geografske širine i između meridijana 51°00′ zapadne geografske dužine i meridijana 54°30′ zapadne geografske dužine.

Zona 3.P

Dio potpodručja koje leži južno od obale Newfoundlanda i zapadno od crte Cape St Mary, Newfoundland, do točke 46°00′ sjeverne geografske širine, 54°30′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do granice potpodručja.

Zona 3.P podijeljen je na dvije podzone:

3.Pn — sjeverozapadna podzona — dio zone 3.P koji leži sjeverozapadno od crte koja se proteže od 47°30,7′ sjeverne geografske širine; 57°43,2′ zapadne geografske dužine, i približno jugozapadno do točke 46°50,7′ sjeverne geografske širine i 58°49,0′ zapadne geografske dužine;

3.Ps — jugoistočna podzona — dio zone 3.P koji leži jugoistočno od crte utvrđene za podzonu 3.Pn.

Potpodručje 4.

Dio konvencijskog područja koje leži sjeverno od paralele 39°00′ sjeverne geografske širine, zapadno od potpodručja 3. i istočno od crte opisane kako slijedi:

započinje na krajnjem završetku međunarodne granice između Sjedinjenih Američkih Država i Kanade u kanalu Grand Manan, na točki 44°46′35,346″ sjeverne geografske širine; 66°54′11,253″ zapadne geografske dužine; potom ravno prema jugu do paralele 43°50′ sjeverne geografske širine; potom ravno prema zapadu na meridijan 67°24′27,24″ zapadne geografske dužine; potom uzduž geodetske crte u jugozapadnom smjeru do točke na 42°53′14″ sjeverne geografske širine i 67°44′35″ zapadne geografske dužine; potom uzduž geodetske crte u jugoistočnom smjeru do točke 42°31′08″ sjeverne geografske širine i 67°28′05″ zapadne geografske dužine; potom uzduž geodetske crte do točke 42°20′ sjeverne geografske širine i 67°18′13,15″ zapadne geografske dužine;

potom ravno prema istoku na točku 66°00′ zapadne geografske dužine; potom uzduž loksodrome u jugoistočnom smjeru do točke 42°00′ sjeverne geografske širine i 65°40′ zapadne geografske dužine i potom ravno prema jugu do paralele 39°00′ sjeverne geografske širine.

Potpodručje 4. sastoji se od šest zona

Zona 4.R

Dio potpodručja koje leži između obale Newfoundlanda od Cape Baulda do Cape Raya i crte opisane kako slijedi: započinje na Cape Bauldu, potom ravno prema sjeveru na paralelu 52°15′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema zapadu do obale Labradora, potom uzduž obale Labradora do krajnjeg završetka granice Labrador-Quebec, potom uzduž loksodrome u jugozapadnom smjeru do točke 49°25′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do točke 47°50′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome u jugoistočnom smjeru do točke na kojoj granica potpodručja 3. presijeca ravnu crtu koja spaja Cape North, Nova Škotska, s Cape Rayom, Newfoundland, potom do Cape Raya, Newfoundland.

Zona 4.S

Dio potpodručja koje leži između južne obale Quebeca od krajnjeg završetka granice Labrador-Quebec do Pointe-des-Montsa i crte opisane kako slijedi: započinje na Pointe-des-Montsu, potom ravno prema istoku do točke na 49°25′ sjeverne geografske širine, 64°40′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome u smjeru jug-jugoistok do točke na 47°50′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema sjeveru do točke at 49°25′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome u sjeveroistočnom smjeru do krajnjeg završetka granice Labrador-Quebeca.

Zona 4.T

Dio potpodručja koje leži između obala Nove Škotske, Novog Brunswicka i Quebeca od Cape Northa do Pointe -des-Monts i crte opisane kako slijedi: započinje na Pointe-des-Montsu, potom ravno prema istoku do točke na 49°25′ sjeverne geografske širine, 64°40′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome u jugoistočnom smjeru do točke na 47°50′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom uzduž loksodrome u južnom smjeru do Cape Northa, Nova Škotska.

Zona 4.V

Dio potpodručja koje leži između obale Nove Škotske između Cape Northa i Fourchua i crte opisane kako slijedi: započinje na Fourchu, potom uzduž loksodrome u istočnom smjeru do točke 45°40′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu uzduž meridijana 60°00′ zapadne geografske dužine do paralele 44°10′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema istoku do meridijana 59°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do paralele 39°00′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema istoku do točke na kojoj se granica između potpodručja 3. i 4. spaja s 39. paralelom sjeverne geografske širine, potom uzduž granice između potpodručja 3. i 4. i crte koja se nastavlja u sjeverozapadnom smjeru do točke na 47°50′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, a potom uzduž loksodrome u južnom smjeru do Cape Northa, Nova Škotska.

Zona 4.V podijeljen je na dvije podzone:

4.Vn — sjeverna podzona — dio zone 4.V koji leži sjeverno od paralele 45°40′ sjeverne geografske širine;

4.Vs — južna podzona — dio zone 4.V koji leži južno od paralele 45°40′ sjeverne geografske širine.

Zona 4.W

Dio potpodručja koje leži između obale Nove Škotske od Halifaxa do Fourchua i crte opisane kako slijedi: započinje u Fourchuu, potom uzduž loksodrome u istočnom smjeru do točke na 45°40′ sjeverne geografske širine, 60°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu uzduž 60°00′ meridijana zapadne geografske dužine do paralele 44°10′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema istoku do 59. meridijana zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do 39. paralele sjeverne geografske širine, potom ravno prema zapadu do meridijana 63°20′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema sjeveru do točke na tom meridijanu na 44°20′ sjeverne geografske širine, potom uzduž loksodrome u sjeverozapadnom smjeru do Halifaxa, Nova Škotska.

Zona 4.X

Dio potpodručja koje leži između zapadne granice potpodručja 4. i obala Novog Brunswicka i Nove Škotske od krajnjeg završetka granice između Novog Brunswicka i Mainea do Halifaxa, i crte opisane kako slijedi: započinje u Halifaxu, potom uzduž loksodrome u jugoistočnom smjeru do točke na 44°20′ sjeverne geografske širine, 63°20′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do 39.paralele sjeverne geografske širine, a potom ravno prema zapadu do meridijana 65°40′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 5.

Dio konvencijskog područja koje leži zapadno od zapadne granice potpodručja 4., sjeverno od 39. paralele sjeverne geografske širine, te istočno od meridijana 71°40′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 5. sastoji se od dvije zone

Zona 5.Y

Dio potpodručja koje leži između obala Mainea, New Hampshirea i Massachusettsa od granice između Mainea i Novog Brunswicka do 70°00′ zapadne geografske dužine na Cape Codu (na približno 42o sjeverne geografske širine) i crte opisane kako slijedi: započinje na točki Cape Cod na 70o zapadne geografske dužine (na približno 42o sjeverne geografske širine), potom ravno prema sjeveru do 42°20′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema istoku to 67°18′13,15″ zapadne geografske dužine na granici potpodručja 4. i 5., te potom uzduž navedene granice do granice između Kanade i Sjedinjenih država.

Zona 5.Z

Dio potpodručja koje leži južno i istočno od zone 5.Y.

Zona 5.Z dijeli se na dvije podzone: istočna podzona i zapadna podzona koje su određene kako slijedi:

5.Ze — istočna podzona — dio zone 5.Z koji leži istočno od meridijana 70°00′ zapadne geografske dužine;

Podzona 5.Ze potpodijeljena je na dvije podjedinice ( 8 ):

5.Zu (vode Sjedinjenih država) je dio podzone 5.Ze zapadno od geodetskih crta koje povezuju točke sa sljedećim koordinatama:







Sjeverna geografska širina Zapadna geografska dužina A 44°11′12″ 67°16′46″ B 42°53′14″ 67°44′35″ C 42°31′08″ 67°28′05″ D 40°27′05″ 65°41′59″.

5.Zc (kanadske vode) je dio podzone 5.Ze istočno od naprijed navedenih geodetskih crta;

5.Zw — zapadna podzona — dio zone 5.Z koji leži zapadno od meridijana 70°00′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 6.

Dio konvencijskog područja ograničen crtom koja započinje na obali Rhode Islanda na točki 71°40′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do 39°00′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema istoku do 42°00′ zapadne geografske dužine, potom ravno prema jugu do 35°00′ sjeverne geografske širine, potom ravno prema zapadu do obale Sjeverne Amerike, potom sjeverno uzduž obale Sjeverne Amerike do točke na Rhode Islandu pri 71°40′ zapadne geografske dužine.

Potpodručje 6. sastoji se od osam zona

Zona 6.A

Dio potpodručja koje leži sjeverno od paralele 39°00′ sjeverne geografske širine i zapadno od potpodručja 5.

Zona 6.B

Dio potpodručja koje leži zapadno od 70°00′ zapadne geografske dužine, južno od paralele 39°00′ sjeverne geografske širine, te sjeverno i zapadno od crte koja teče zapadno uzduž paralele 37°00′ sjeverne geografske širine do 76°00′ zapadne geografske dužine i potom ravno prema jugu do Cape Henrya, Virginija.

Zona 6.C

Dio potpodručja koje leži zapadno od 70°00′ zapadne geografske dužine i južno od zone 6B.

Zona 6.D

Dio potpodručja koje leži istočno od zone 6.B i 6.C i zapadno od 65°00′ zapadne geografske dužine.

Zona 6.E

Dio potpodručja koje leži istočno od zone 6.D i zapadno od 60°00′ zapadne geografske dužine.

Zona 6.F

Dio potpodručja koje leži istočno od zone 6.E i zapadno od 55°00′ zapadne geografske dužine.

Zona 6.G

Dio potpodručja koje leži istočno od zone 6.F i zapadno od 50°00′ zapadne geografske dužine.

Zona 6.H

Dio potpodručja koje leži istočno od zone 6.G i zapadno od 42°00′ zapadne geografske dužine.









PRILOG IV.

POJMOVNA ODREĐENJA I OZNAKE KOJE SE KORISTE ZA PODNOŠENJE PODATAKA O ULOVU

(A) POPIS KATEGORIJA RIBOLOVNOG ALATA/RIBARSKIH PLOVILA

(iz Međunarodne standardne statističke klasifikacije ribolovnog alata (ISSCFG))







Kategorija Kratica Povlačne mreže Pridnene povlačne mreže — povlačne mreže (koće) s gredom TBB — koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno) OTB — koće sa širilicama (na bok) OTB1 — koće sa širilicama (na krmu) OTB2 — povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila) PTB — povlačne mreže za lov kozica TBS — povlačne mreže za lov škampa TBN — pridnene povlačne mreže (nije određeno) TB Pelagijske povlačne meže — koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno) OTM — koće sa širilicama (na bok) OTM1 — koće sa širilicama (na krmu) OTM2 — povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila) PTM — povlačne mreže za lov kozica TMS — lebdeće koće (nije određeno) TM Povlačne mreže za vuču u paru OTS Koće sa širilicama za vuču u paru OTT Povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila) (nije određeno) PT Koće sa širilicama (nije određeno) OT Ostale povlačne mreže (nije određeno) TX Potegače Obalne potegače SB Potegače za ribolov s plovila SV — Danske potegače SDN — Škotske potegače SSC — potegače za ribolov u paru (dva plovila) SPR Potegače (nije određeno) SX Okružujuće mreže Sa stezačem (plivarica) PS — rad s jednim plovilom PS1 — rad s dva plovila PS2 Bez stezača (lampare) LA Jednostruke i višestruke stajaćice Jednostruke stajaćice (pričvršćene) GNS Jednostruke plutajuće stajaćice GND Okružujuće jednostruke stajaćice GNC Pričvršćene jednostruke stajaćice (na šipkama) GNF Višestruke stajaćice GTR Kombinirane jednostruke-višestruke stajaćice GTN Jednostruke i višestruke stajaćice (nije određeno) GEN Jednostruke stajaćice (nije određeno) GN Udičarski alati Stajaći parangali LLS Plutajući parangali LLD Parangali (nije određeno) LL Štapovi s udicama (ručno upravljanje) LHP Štapovi s udicama (mehanički) LTM Povlačni povrazi - panule LTL Udičarski alati (nije određeno) LX Klopke Nepomične nepokrivene pregradne mreže FPN Pokrivene vrše FPO Kogoli FYK Pregrade, ograde, vrše itd. FWR Fiksne mreže u struji FSN Površinske klopke FAR Klopke (nije određeno) FIX Pokrivni alat Ručjaci FCN Pokrivne mreže (neodređeno) FG Dredže Dredža za uporabu s plovila DRB Ručna dredža DRH Probodni ribolovni alat Harpun, osti HAR Podizne mreže Prenosive podizne mreže LNP Podizne mreže kojima se rukuje s broda LNB Podizne nepokretne mreže kojima se rukuje s obale LNS Podizne mreže (nije određeno) LN Strojevi za prikupljanje morskih organizama Pumpe HMP Mehaničke dredže HMD Strojevi za prikupljanje morskih organizama(nije određeno) HMX Razni alati MIS Nepoznati alat NK

(B) POJMOVNA ODREĐENJA MJERA RIBOLOVNOG NAPORA ZA RAZLIČITE KATEGORIJE ALATA

Ako je moguće, potrebno je predvidjeti Tri razine preciznosti ribolovnog napora.

Kategorija A







Ribolovni alat Mjera napora Pojmovna određenja Okružujuće mreže (plivarice) Broj postavljanja Broj postavljanja alata bez obzira na to je li je ulov bio uspješan ili ne. Ova je mjera primjerena kad veličina i gustoća jata ovise o stanju stoka ili ako se mreže postavljaju (koriste) nasumično Obalne potegače Broj postavljanja Broj postavljanja alata bez obzira na to je li je ulov bio uspješan ili ne Potegače za ribolov s broda Broj sati ribolova Broj postavljanja alata puta procijenjeno vrijeme trajanja postavljanja alata Povlačne mreže Broj sati Broj sati tijekom kojih je povlačna mreža bila u vodi (pelagijska povlačna mreža) ili na dnu (pridnena povlačna mreža) i njome se ribarilo Dredže za ribolov s plovila Broj sati ribolova Broj sati tijekom kojih je dredža bila na dnu i njome se ribarilo Mreže stajaćice (pričvršćene ili plutajuće) Broj jedinica napora Duljina mreže izražena u 100-metarskim jedinicama pomnoženo s brojem postavljanja (= zbirna ukupna duljina u metrima mreže korištene u određenom vremenskom razdoblju podijeljeno sa 100) Mreže stajaćice (pričvršćene) Broj jedinica napora Duljina mreže izražena u 100-metarskim jedinicama pomnoženo s brojem pražnjenja mreže Klopke (nepokrivene pregrade) Broj jedinica napora Broj dana upotrijebljenih za ribolov puta broj izvlačenja Pokrivene vrše i kogoli Broj jedinica napora Broj dizanja alata puta broj jedinica (= ukupan broj jedinica upotrijebljenih za ribolov u određenom vremenskom razdoblju) Parangali (stajaći ili plutajući) Tisuće udica Broj udica upotrijebljenih za ribolov u određenom vremenskom razdoblju podijeljeno s 1 000 Povrazi – odmeti, kančenice, panule Broj povraza dnevno Ukupan broj povraza upotrijebljenih u određenom vremenskom razdoblju Harpuni, osti (Podaci ribolovnog napora samo na razini B i C)

Kategorija B

Broj ribolovnih dana: broj dana u kojima se ribolov obavljao. Za dio ribarstva u kojemu je potraga za ribom značajan dio ribolova, dane u kojima se samo vršila potraga za ribom, ali nije bilo ulova potrebno je uključiti u podatke „ribolovni dani”.

Kategorija C

Za broj dana na ribolovnom području potrebno je osim ribolovnih dana i dana potrage za ribom također navesti i sve druge dane kada je plovilo boravilo na ribolovnom području.

Postotak procijenjenog napora (proporcionalni napor)

Budući da odgovarajuće mjere napora možda nisu dostupne za ukupan ulov, potrebno je navesti postotak napora koji je procijenjen. To se računa na sljedeći način:

(((Ukupan ulov) - (Ulov za koji je bio evidentiran napor)) × 100)/(Ukupan ulov)

(C) KATEGORIJE VELIČINE PLOVILA

(iz Međunarodne standardne statističke klasifikacije ribolovnih plovila (ISSCFV))

Razredi tonaže







Kategorija bruto-tonaže Oznaka 0-49,9 02 50-149,9 03 150-499,9 04 500-999,9 05 1 000-1 999,9 06 2 000-99 999,9 07 Nije poznato 00

(D) GLAVNA CILJNA VRSTA

To je vrsta na koju je ribolov ponajprije bio usmjeren. Međutim, nije nužno da ta vrsta odgovara vrsti koja čini veći dio ulova. Vrstu treba navesti pomoću troslovne oznake (vidjeti Prilog I.).









PRILOG V.

FORMAT ZA DOSTAVLJANJE PODATAKA NA MAGNETNOME MEDIJU

(A) MAGNETNI MEDIJ







Računalne vrpce: Devetorostruke s gustoćom od 1 600 ili 6 250 BPI i kodiranjem EBCDIC ili ASCII, po mogućnosti označene. Ako su označene, trebaju sadržavati oznaku za kraj datoteke. Diskete: Formatirane u obliku MS-DOS, 3,5″ 720-kilobajtne ili 1,4-megabajtne diskete.

(B) FORMAT KODIRANJA

Za dostavljanje podataka u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (a)







Broj bajtova Stavka Napomene 1 do 4 Zemlja (troslovna oznaka ISO-a) npr. FRA = Francuska 5 do 6 Godina npr. ‚90. = 1990. 7 do 8 Glavno ribolovno područje FAO-a 21. = sjeverozapadni Atlantik 9 do 15 Zona npr. 3. Pn = podzona 3 Pn NAFO-a 16 do 18 Vrsta troslovna oznaka 19 do 26 Ulov tone

Za dostavljanje podataka u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b)







Broj bajtova Stavka Napomene 1 do 4 Zemlja Troslovna oznaka ISO-a (npr. FRA = Francuska) 5 do 6 Godina npr. 94. = 1994. 7 do 8 Mjesec npr. 01 = Siječanj 9 do 10 Glavno ribolovno područje FAO-a 21. = sjeverozapadni Atlantik 11 do 18 Zona npr. 3 Pn = podzona 3. Pn NAFO-a: alfanumerička oznaka 19 do 21 Glavna ciljna vrsta troslovna oznaka 22 do 26 Kategorija plovila/alata oznaka ISSCFG-a (npr. OTB2 = pridnena povlačna mreža (koća) sa širilicama): alfanumerička oznaka 27 do 28 Razred veličine plovila oznaka ISSCFV-a (npr. 04 = 150-499.9 GT): alfanumerička oznaka 29 do 34 Prosječna bruto tonaža Tone: brojčano 35 do 43 Prosječna snaga motora Kilovati: brojčano 44 do 45 Postotak procijenjenog napora Brojčano 46 do 48 Jedinica troslovna oznaka za vrstu ili oznaka za napor (npr. COD = Atlantski bakalar A— = mjera napora A) 49 do 56 Podaci Ulov (u metričkim tonama) ili jedinica napora

Napomene

(a) Sva brojčana polja trebaju biti poravnana desno s uvodnim praznim mjestima. Sva alfanumerička polja trebaju biti poravnana lijevo sa zaključnim praznim mjestima.

(b) Podatke o ulovu potrebno je evidentirati kao vrijednost žive mase iskrcanih proizvoda zaokruženu na najbližu metričku tonu.

(c) Količine (49 do 56 bajtova) manje od pola jedinice bilježe se kao „–1”.

(d) Nepoznate količine (49 do 56 bajtova) bilježe se kao „–2”.

(e) Oznake zemalja (oznake ISO):



Austrija AUT Belgija BEL Bugarska BGR Cipar CYP Češka CZE Njemačka DEU Danska DNK Španjolska ESP Estonija EST Finska FIN Francuska FRA Ujedinjena Kraljevina GBR Engleska i Wales GBRA Škotska GBRB Sjeverna Irska GBRC Grčka GRC ▼M1 Hrvatska HRV ▼B Mađarska HUN Irska IRL Island ISL Italija ITA Litva LTU Luksemburg LUX Latvija LVA Malta MLT Nizozemska NLD Norveška NOR Poljska POL Portugal PRT Rumunjska ROU Slovačka SVK Slovenija SVN Švedska SWE Turska TUR









PRILOG VI.

FORMAT ZA DOSTAVLJANJE PODATAKA NA MAGNETNOME MEDIJU

A. FORMAT KODIRANJA

Za dostavljanje podataka u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (a)

Podatke treba dostaviti kao zapise različitih duljina s dvotočjem (:) između polja zapisa. Sljedeća polja potrebno je uključiti u svaki zapis:







Polje Napomene Zemlja troslovna oznaka ISO-a (npr. FRA = Francuska) Godina npr. 2001. ili ‚01. Glavno ribolovno područje FAO-a 21. = sjeverozapadni Atlantik Zona npr. 3 Pn = podzona 3 Pn NAFO-a Vrsta Troslovna oznaka Ulov U tonama

Za dostavljanje podataka u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b)

Podatke treba dostaviti kao zapise različitih duljina s dvotočjem (:) između polja zapisa. Sljedeća polja potrebno je uključiti u svaki zapis:







Polje Napomene Zemlja troslovna oznaka ISO-a (npr. FRA = Francuska) Godina npr. 0001 ili 2001 za godinu 2001. Mjesec npr. 01 = siječanj Glavno ribolovno područje FAO-a 21. = sjeverozapadni Atlantik Zona npr. 3. Pn = podzona 3. Pn NAFO-a Glavna ciljna vrsta troslovna oznaka Kategorija plovila/alata oznaka ISSCFG-a (npr. OTB2 = pridnena povlačna mreža (koća) sa širilicama) Razred veličine plovila oznaka ISSCFV-a (npr. 04 = 150-499.9 GT): Prosječna bruto tonaža Tone Prosječna snaga motora Kilovati Postotak procijenjenog napora Brojčano Jedinica troslovna oznaka vrste ili oznaka za napor (npr. COD = Atlantski bakalar ili A = mjera napora A) Data Ulov (u metričkim tonama) ili jedinica napora

(a) Ulov se treba evidentirati kao vrijednost žive mase iskrcanih proizvoda.

(b) Oznake zemalja:



Austrija AUT Belgija BEL Bugarska BGR Cipar CYP Češka CZE Njemačka DEU Danska DNK Španjolska ESP Estonija EST Finska FIN Francuska FRA Ujedinjena Kraljevina GBR Engleska i Wales GBRA Škotska GBRB Sjeverna Irska GBRC Grčka GRC ▼M1 Hrvatska HRV ▼B Mađarska HUN Irska IRL Island ISL Italija ITA Litva LTU Luksemburg LUX Latvija LVA Malta MLT Nizozemska NLD Norveška NOR Poljska POL Portugal PRT Rumunjska ROU Slovačka SVK Slovenija SVN Švedska SWE Turska TUR

B. METODA PRIJENOSA PODATAKA EUROPSKOJ KOMISIJI

U onoj mjeri u kojoj je to moguće, podatke treba slati u elektroničkom obliku (na primjer, kao privitak u e-pošti).

U nedostatku navedenoga, prihvaća se dostavljanje datoteke na 3,5-inčnoj disketi HD.









PRILOG VII.

Uredba stavljena izvan snage s popisom njezinih naknadnih izmjena







Uredba Vijeća (EEZ) br. 2018/93 (SL L 186, 28.7.1993., str. 1.) Točka X. stavak 6. Priloga I. Aktu o pristupanju iz 1994. (SL C 241, 29.8.1994., str. 189.) Uredba Komisije (EZ) br. 1636/2001 (SL L 222, 17.8.2001., str. 20.) Uredba (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284., 31.10.2003., str. 1.) samo članak 3. i točka 44. Priloga III. Točka 10.9 iz Priloga II. Aktu o pristupanju (SL L 236, 23.9.2003., str. 571).









PRILOG VIII.

Korelacijska tablica







Uredba (EEZ) br. 2018/93 Ova Uredba Članak 1. Članak 1. Članak 2. Članak 2. Članak 3. Članak 3. Članak 4. Članak 4. Članak 5. Članak 5. Članak 6. stavci 1. i 2. Članak 6. stavci 1. i 2. Članak 6. stavak 3. — Članak 7. stavak 1. Članak 7. stavak 1. Članak 7. stavak 2. Članak 7. stavak 2. Članak 7. stavak 3. — Članak 7. stavak 4. Članak 7. stavak 3. Članak 8. — — Članak 8. Članak 9. Članak 9. Prilog I. Prilog I. Prilog II. Prilog II. Prilog III. Prilog III. Prilog IV. Prilog IV. Prilog V. Prilog V. — Prilog VI. — Prilog VII. — Prilog VIII.