02014O0015 — HR — 18.06.2018 — 004.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

►B SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE od 4. travnja 2014. o monetarnoj i financijskoj statistici (preinačena) (ESB/2014/15) (2014/810/EU) ( L 340 26.11.2014, 1)

Koju je izmijenila:









▼B

SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 4. travnja 2014.

o monetarnoj i financijskoj statistici

(preinačena)

(ESB/2014/15)

(2014/810/EU)







Članak 1.

Područje primjene

1. Opće odredbe

Ovom Smjernicom se utvrđuju obveze nacionalnih središnjih banaka da dostavljaju monetarne i financijske statistiku ESB-u.

▼M2

2. Izvještajne sheme, standardi i datumi prijenosa

Nacionalne središnje banke dostavljaju stavke iz članaka od 3. do 26.a u skladu sa shemama iz Priloga II. i u skladu sa standardima elektroničkog izvještavanja iz Priloga III. Do kraja rujna svake godine, ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavljanje podataka za sljedeću godinu.

▼B

3. Zahtjevi za dostavljanje podataka za prethodna razdoblja u slučaju usvajanja eura

U slučajevima usvajanja eura, primjenjuju se sljedeća pravila:

(a) Za statistiku bilance monetarnih financijskih institucija i novčanih fondova te statistiku imovine i obveza investicijskih fondova i financijskih društava posebne namjene, nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro (dalje u tekstu „države članice izvan europodručja”) koje usvoje euro nakon stupanja na snagu ove Smjernice, dostavljaju ESB-u podatke za prethodna razdoblja koji obuhvaćaju sva referentna razdoblja od njihova pristupanja Uniji, a u svakom slučaju najmanje tri godine prije njihova pristupanja europodručju. NSB sastavlja podatke kao da je dotična država članica bila dio europodručja kroz čitavo referentno razdoblje. Radi ispunjavanja ovog zahtjeva, nacionalnim središnjim bankama država članica koje pristupaju Uniji preporučuje se da provedu zahtjeve u vezi ovih skupova podataka u skladu s predlošcima za države članice izvan europodručja.

(b) Osim ovog općeg zahtjeva, u odnosu na statistiku bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

i. podaci za prethodna razdoblja također pokrivaju tri godine prije pristupa države članice Uniji, osim ako nije drugačije dogovoreno s ESB-om;

ii. u odnosu na države članice koje usvoje euro nakon stupanja na snagu ove Smjernice nacionalne središnje banke država članica europodručja dostavljaju stanja koja pokrivaju tri godine prije povećanja europodručja, osim ako nije drugačije dogovoreno s ESB-om. Ovo načelo se primjenjuje samo na mjesečna stanja dostavljena u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Izvještavanje je obvezno samo za ona stanja koja premašuju 50 milijuna eura, a inače se izvršava na dobrovoljnoj osnovi.

(c) Za izdanja vrijednosnih papira, vremenske serije koje se prenose ESB-u počinju od prosinca 1989. za stanja, a od siječnja 1990. za tokove.

(d) Za statistiku platnog prometa, dostavljaju se, koliko je to moguće, podaci za pet godina, uključujući posljednju referentnu godinu.

▼M4 —————

▼B

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Smjernice:

1. „izvještajna jedinica” i „rezident” imaju isto značenje kako je definirano u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

2. „Eurosustav” znači nacionalne središnje banke država članica europodručja i ESB;

3. „kreditna institucija” ima isto značenje kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 1 );

4. „druge monetarne financijske institucije” znači sve monetarne financijske institucije osim središnjih banaka.

Članak 3.

Statistika bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke sastavljaju i dostavljaju dvije zasebne agregirane bilance, obje na bruto osnovi, u skladu sa shemama utvrđenim u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33): jednu koja se odnosi na podsektor monetarnih financijskih institucija „središnja banka” i jednu koja se odnosi na podsektor „druge monetarne financijske institucije”.

Nacionalne središnje banke izvode zahtijevane statističke podatke o svojim bilancama iz svojih računovodstvenih sustava pomoću tomu namijenjenih veznih tablica dostupnih na mrežnim stranicama ESB-a ( 2 ). Prema potrebi tablice će se izmijeniti u suradnji s nacionalnim središnjim bankama kako bi odrazile situacije u razvoju, na primjer kako bi osigurala dosljednost s ažuriranim računovodstvenim pravilima. Za potrebe statističkog izvještavanja ESB izvodi podatke iz svoje bilance, koji odgovaraju podacima koje izvode nacionalne središnje banke iz svojih bilanci.

Nacionalne središnje banke izvode zahtijevane statističke podatke o bilancama ostalih monetarnih financijskih institucija agregiranjem podataka o bilančnim stavkama prikupljenih od pojedinih rezidentnih monetarnih financijskih institucija, isključujući rezidentni NSB.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju neotplaćene iznose na kraju mjeseca i na kraju tromjesečja (stanja), podatke o mjesečnim i tromjesečnim usklađivanjima tokova te mjesečne i tromjesečne podatke o sekuritizaciji kredita i ostalim kreditnim transferima. Bilanca se sastavlja posljednjeg kalendarskog dana mjeseca/tromjesečja bez obzira na lokalne praznike; ako to nije moguće, koriste se podaci koji se odnose na posljednji radni dan, u skladu s nacionalnim tržišnim ili računovodstvenim pravilima.

▼M4

Sve stavke su obvezne; međutim, u odnosu na polja u tablicama 3. i 4. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) koja se odnose na države članice izvan europodručja, primjenjuju se posebne odredbe, kao što je opisano u stavku 8. Također u odnosu na tu tablicu 3., nakon osnivanja Jedinstvenog sanacijskog odbora (SRB) 2015. u skladu s Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ), od nacionalnih središnjih banka zahtijeva se da dostavljaju pozicije SRB-u u polju „odabrana institucija EU-a”. Nadalje, u pogledu zahtjeva iz tablice 5. dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) za izvještavanje o sekuritiziranim i isknjiženim kreditima koje servisiraju monetarne financijske institucije, nacionalne središnje banke mogu proširiti izvještajne zahtjeve kako bi uključile kredite prenesene na drugi način koje servisiraju monetarne financijske institucije. Ako ovi dodatni podatci nisu uključeni u izvještavanja temeljem tablice 5. dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), ali su dostupni nacionalnim središnjim bankama, podatci se uključuju u tablicu 4. dijela 1. Priloga II. ovoj Smjernici. Ako su podatci o kreditima koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, a koje ne servisiraju monetarne financijske institucije, dostupni nacionalnim središnjim bankama (npr. od ostalih financijskih posrednika ili pomoćnih financijskih institucija koje djeluju kao serviseri kredita), ovi podatci uključuju se u tablicu 4. dijela 1. Priloga II. Ako su statistički podatci o obračunskom cash poolingu (eng. notional cash pooling) dostupni nacionalnim središnjim bankama, ti podatci unose se u tablicu 5. dijela 1. Priloga II.

▼B

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o bilančnim stavkama u skladu s dijelom 1. Priloga II.

(b) Usklađivanja tokova

ESB izračunava transakcije na temelju razlike između stanja na kraju mjeseca i uklanjanjem učinaka koji ne proizlaze iz transakcija utemeljenih na sljedećim usklađivanjima tokova:

i. reklasifikacije i druga usklađivanja koja pokrivaju promjene u stanjima bilanci nastale zbog promjena u sastavu i strukturi populacije monetarnih financijskih institucija, promjena u klasifikaciji financijskih instrumenata i drugih ugovornih strana, promjena u statističkim definicijama i (djelomičnih) ispravaka pogrešaka u izvještavanju;

ii. vrijednosna usklađivanja zbog promjena cijena koja obuhvaćaju sve promjene u poziciji stanja zbog učinaka kretanja cijena imovine i obveza, a također odražavaju učinak otpisa kredita ili otpisa dijela kredita te promjene deviznih tečajeva koje obuhvaćaju svaku promjenu u poziciji stanja zbog utjecaja kretanja deviznih tečajeva na imovinu i obveze nominirane u stranoj valuti.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u mjesečne i tromjesečne podatke koji se odnose na reklasifikacije i druga usklađivanja te na revalorizacije zbog promjene cijena obračunate u skladu s Prilogom IV. ESB obično izračunava vrijednosna usklađivanja za promjene deviznih tečajeva, iako kada nacionalne središnje banke mogu sastaviti točnija usklađivanja one mogu izravno prenijeti navedena usklađivanja ESB-u.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje dostavljaju mjesečne podatke ESB-u do kraja poslovanja 15. radnog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose, dok se tromjesečni podaci dostavljaju do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke će možda trebati revidirati podatke koji se odnose na posljednje razdoblje koje prethodi trenutnom referentnom razdoblju. Pored toga, mogu se izvršiti revizije koje se odnose na prethodna razdoblja, zbog primjerice pogrešaka, reklasifikacija, poboljšanih postupaka za dostavljanje podataka itd. ESB može istodobno obrađivati izvanredne i redovite revizije ili može odlučiti odgoditi obradu izvanrednih revizija do nakon mjesečnog razdoblja izrade monetarnih agregata.

Politika revizija usklađena je s načelima iz Priručnika ESB-a o statistici bilance monetarnih financijskih institucija. Radi osiguravanja dobre ravnoteže između kvalitete monetarne statistike i njene stabilnosti i radi poboljšanja usklađenosti između mjesečnih i tromjesečnih statistika, izvanredne revizije mjesečnih podataka dostavljaju se u trenutku podnošenja tromjesečne statistike. Kad se dostavljaju revizije mjesečnih podataka, ali nacionalni okvir izrade podataka ne dozvoljava generiranje odgovarajućih tromjesečnih revizija, nacionalne središnje banke osiguravaju, koliko je to moguće, održavanje dosljednosti između mjesečnih i tromjesečnih podataka, npr. pomoću procjena.

4. Praćenje provjera unutarnje dosljednosti podataka

Prije prijenosa podataka ESB-u, nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje potvrđuju unutarnju dosljednost podataka u skladu s provjerama koje ESB utvrđuje i održava.

5. Ekstrapolacija

(a) Sastav „repa”

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja novčanim fondovima u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke osiguravaju da njihov ukupni doprinos ukupnoj nacionalnoj bilanci novčanih fondova ne premašuje:

i. 10 % u svakoj državi članici europodručja ako nacionalna bilanca novčanih fondova iznosi više od 15 % ukupne bilance novčanih fondova iz europodručja;

ii. 30 % u svim drugim državama članicama europodručja, osim onih u kojima nacionalna bilanca novčanih fondova iznosi manje od 1 % ukupne bilance novčanih fondova iz europodručja, a u tom se slučaju ne primjenjuje nikakvo posebno ograničenje u smislu raspodjele novčanih fondova na „repu”.

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja novčanim fondovima u skladu s podstavcima i., ii. ili iv. članka 9. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke osiguravaju da za svaku stavku ukupni doprinos odstupanja u odnosu na odgovarajući ukupni iznos u nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija ne premašuje 5 %. Nacionalne središnje banke mogu novčanim fondovima također odobriti odstupanja od zahtjeva za dostavljanje podataka o stanju imovine i obveza sektora osiguravajućih društava i sektora mirovinskih fondova europodručja odvojeno, u skladu s podstavkom iii. članka 9. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Nacionalne središnje banke prave razliku između imovine i obveza osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, između pozicija s domaćim institucijama i institucijama koje su rezidenti u drugim državama članicama europodručja i onda mogu odobriti odstupanja u odnosu na svaki blok čiji doprinos ne premašuje 5 % ukupne bilance nacionalnih novčanih fondova.

(b) Minimalni standardi za ekstrapolaciju

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja monetarnim financijskim institucijama u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), u sastavljanju mjesečnih i tromjesečnih podataka o bilanci monetarnih financijskih institucija koji se dostavljaju ESB-u, nacionalne središnje banke primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 % za te monetarne financijske institucije. Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, pod uvjetom da taj postupak ispunjava sljedeće minimalne standarde.

i. Za nedostajuće raščlanjene podatke, izvode se procjene primjenom omjera zasnovanih na podskupu stvarne izvještajne populacije za koji se smatra da bolje predstavlja institucije na „repu” kako slijedi:

— nacionalne središnje banke država članica čije je doprinos agregiranoj bilanci monetarnih financijskih institucija iz europodručja veći od 2 % određuju taj podskup tako da ukupna bilanca subjekata u podskupu ne premašuje 35 % nacionalne agregirane bilance monetarnih financijskih institucija. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje kada bilance institucija kojima su odobrena odstupanja iznose manje od 1 % nacionalne bilance monetarnih financijskih institucija,

— nacionalne središnje banke država članica čiji je doprinos ukupnoj agregiranoj bilanci monetarnih financijskih institucija iz europodručja manji od 2 % potiču se da slijede isti režim. Međutim, ako su uključeni znatni troškovi, nacionalne središnje banke u tim državama članicama mogu umjesto toga primjenjivati omjere utemeljene na izvještajnoj populaciji.

ii. U primjeni točke i., i „rep” i podskup stvarne izvještajne populacije mogu se podijeliti na različite skupine prema vrsti institucija, npr. Novčani fondovi ili kreditne institucije.

iii. Kada doprinos novčanih fondova koji svoju ukupnu imovinu dostavljaju samo jednom godišnje premašuje 30 % ukupne bilance novčanih fondova u bilo kojoj državi članici, nacionalne središnje banke zasebno ekstrapoliraju podatke koje dostavljaju novčani fondovi i kreditne institucije kako slijedi:

— ako postoji dovoljan obuhvat podataka novčanih fondova koji izvješćuju u punom opsegu, njihova agregirana bilanca upotrebljava se kao osnova za ekstrapolaciju,

— ako je obuhvat podataka novčanih fondova koji izvješćuju u punom opsegu nedovoljan ili ako nijedan novčani fond ne izvješćuje u punom opsegu, nacionalne središnje banke procjenjuju bilancu za sektor novčanih fondova iz alternativnih izvora podataka najmanje jednom godišnje i koriste je kao osnovu za ekstrapolaciju.

iv. Ako su raščlanjeni podaci dostupni, ali s većim kašnjenjem ili manjom učestalošću, dostavljeni se podaci prenose u razdoblja za koja nedostaju podaci:

— ponavljanjem podataka kada se pokaže da su rezultati primjereni, ili

— primjenom odgovarajuće tehnike statističke procjene kako bi se u obzir uzeli trendovi u podacima ili sezonska kretanja.

v. Omjeri ili neki drugi međuizračuni koji se zahtijevaju u primjeni minimalnih standarda za ekstrapolaciju mogu se izvesti iz podataka dobivenih od nadzornih tijela uvijek kad se može uspostaviti pouzdana veza između raščlambe statističkih podataka koji se ekstrapoliraju i tih podataka.

(c) Komunikacija s ESB-om

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o odstupanjima koje primjenjuju, a također dostavljaju informacije o glavnim elementima novih postupaka za ekstrapolaciju ili promjenama postojećih, ako su znatne.

6. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

U sastavljanju bilance središnje banke, nacionalne središnje banke i ESB slijede usklađena računovodstvena pravila iz Smjernice ESB/2010/20 s izmjenama i primjenjuju vezne tablice iz članka 3. stavka 1. Posebno:

(a) kada nacionalne središnje banke i ESB trebaju radi računovodstvenih razloga revalorizirati svoje portfelje vrijednosnih papira na mjesečnoj umjesto na tromjesečnoj osnovi, ove revalorizacije se također odražavaju u statističkoj bilanci na mjesečnoj osnovi;

(b) u slučaju računovodstvenih stavki 9.5 „ostala potraživanja unutar Eurosustava (neto)” i 10.4 „ostale obveze unutar Eurosustava (neto)”, nacionalne središnje banke utvrđuju imovinu odvojeno od obveza i izvještavaju o njima na bruto osnovi;

(c) ako se računovodstvena stavka 14 „računi revalorizacije” treba iz računovodstvenih razloga dostaviti na bruto osnovi, nacionalne središnje banke, za statističke svrhe, izvještavaju o tome na neto osnovi.

Članak 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) utvrđuje odgovarajuća računovodstvena načela za potrebe statističkog izvještavanja u odnosu na „druge monetarne financijske institucije”. Posebno, ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama europodručja, sva financijska imovina i obveze dostavljaju se na bruto osnovi. Pored toga, u odnosu na depozite i kredite, dostavljaju se podaci o stanju glavnice, osim iznosa koji su otpisani ili djelomično otpisani. Nacionalne središnje banke iznimno mogu dozvoliti izvještavanje o kreditima bez rezervacija i izvještavanje o kupljenim kreditima po cijeni dogovorenoj u vrijeme njihova stjecanja, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

U odnosu na vrednovanje ostalih bilančnih stavki, a posebno vrijednosnih papira koji se drže i izdaju, preporučuje se da nacionalne središnje banke primijene tržišno vrednovanje u skladu sa zahtjevima ESA 2010. Međutim, opći zahtjev utvrđen u članku 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) da monetarne financijske institucije moraju slijediti nacionalne propise kojima se prenosi Direktiva 86/625/EEZ kao i sve druge primjenjive međunarodne standarde podrazumijeva da se prakse vrednovanja za vrijednosne papire i drugu imovinu razlikuju. Primjena nestandardiziranih pravila vrednovanja je stoga prihvatljiva sve dok knjigovodstvena vrijednost znatno ne odstupa od tržišne vrijednosti.

7. Pojašnjenja

Kada prenose podatke ESB-u, nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje dostavljaju pojašnjenja uz posebna kretanja u odnosu na posljednje referentno razdoblje, uključujući obrazloženja koja se odnose na „reklasifikacije i druga usklađivanja”, kao i odgovarajuće revizije za protekla razdoblja. Posebno, pojašnjenja se dostavljaju za kretanja, „reklasifikacije i druga usklađivanja” i revizije veće od 5 milijardi eura (u apsolutnoj vrijednosti) ili u drugim slučajevima kad se smatraju ekonomski značajnima, npr. kada se kretanja u dostavljenim serijama odnose na velike transakcije za vrijeme izvještajnog razdoblja ili kada revizije označavaju značajne promjene u ekonomskom tumačenju ukupnih kretanja. Nacionalne središnje banke i ESB osiguravaju dodana pojašnjenja o dostavljenim podacima na zahtjev ESB-a.

U pojašnjenjima se također navodi jesu li utvrđena značajna kretanja, revizije ili „reklasifikacije i druga usklađivanja” koje utječu na dostavljene serije konačna ili su još uvijek predmet istraživanja.

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja po mogućnosti u vrijeme prijenosa podataka, a u svakom slučaju prije dovršetka izrade podataka.

ESB na središnjem mjestu čuva pojašnjenja primljena od nacionalnih središnjih banaka za svrhe praćenja podataka i pojašnjenja statistike. ESB postupa s informacijama dostavljenim u pojašnjenjima uvažavajući primjenjivi režim povjerljivosti.

8. Posebne odredbe u odnosu na tablice 3. i 4. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33)

Nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne zahtijevati od monetarnih financijskih institucija potpuno izvještavanje u odnosu na polja u tablicama 3. i 4. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) koje se odnose na države članice izvan europodručja, ako podaci prikupljeni na višoj razini agregacije nisu značajni. Nacionalne središnje banke preispituju u redovitim vremenskim intervalima, a najmanje jednom godišnje, nastavljaju li se primjenjivati ove odredbe. Kada odobravaju ova odstupanja, nacionalne središnje banke dostavljaju tromjesečne procjene izvedene u skladu sa sljedećim kriterijima:

(a) tromjesečni podaci procjenjuju se na temelju podataka koje su dostavile monetarne financijske institucije s manjom učestalošću; ti se podaci prenose u sljedeće razdoblje/razdoblja za koja nedostaju podaci njihovim ponavljanjem ili primjenom odgovarajućih statističkih tehnika kojima se odražavaju eventualni trendovi u podacima ili sezonski uzorak;

(b) tromjesečni podaci procjenjuju se na temelju podataka koje dostavljaju monetarne financijske institucije na agregiranijoj osnovi ili na temelju određenih raščlambi koje nacionalne središnje banke smatraju smislenima;

(c) tromjesečni iznosi procjenjuju se na temelju tromjesečnih podataka prikupljenih od velikih monetarnih financijskih institucija koje su odgovorne za najmanje 80 % poslovanja sa zemljama na koje se primjenjuju iznimke u vezi izvještavanja;

(d) tromjesečni iznosi procjenjuju se na temelju alternativnih izvora podataka poput Banke za međunarodne namire (BIS) ili na temelju podataka platne bilance, nakon usklađivanja koja su potrebna zbog različitih koncepata i definicija koja se koriste u takvim alternativnim izvorima u odnosu na one koji se koriste u monetarnoj i financijskoj statistici; ili

(e) tromjesečni iznosi procjenjuju se na temelju podataka za države na koje se primjenjuju iznimke u vezi izvještavanja, a koje monetarne financijske institucije dostavljaju tromjesečno kao ukupni iznos.

Članak 4.

Dosljednost praćenja između statističke bilance NSB-a i njegove računovodstvene bilance

1. Područje primjene praćenja

Nacionalne središnje banke i ESB prate usklađenost između svojih odnosnih agregiranih bilanci na kraju mjeseca za potrebe statistike koje se dostavljaju temeljem Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i svojih računovodstvenih stavki koje se dostavljaju za tjedni financijski izvještaj Eurosustava temeljem Smjernice ESB/2012/20 i njenih izmjena.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke provode provjeru svake stavke mjesečnih podataka u skladu s predloškom iz dijela 2. Priloga I. Provjere se prenose ESB-u s odgovarajućim tromjesečnim podacima i u istom roku koji je određen za tromjesečne podatke u članku 3. stavku 2.

Za izvještajna razdoblja u kojima se datumi njihovih agregiranih bilanci Eurosustava na kaju mjeseca za statističke potrebe i računovodstvenih stavki koje se dostavljaju za potrebe tjednog financijskog izvještaja Eurosustava ne podudaraju, nacionalne središnje banke mogu usporediti statističke podatke s dnevnom bilancom koja se izrađuje za posljednji radni dan u mjesecu. Pri sastavljanju svoje bilance ESB se koristi istim postupkom.

3. Praćenje od strane ESB-a

ESB prati rezultate provjera usklađenosti i može zahtijevati od nacionalnih središnjih banaka da izvijeste o relevantnim neusklađenostima.

Članak 5.

Statistika elektroničkog novca

(a) Mjesečni ili tromjesečni statistički izvještajni zahtjevi o elektroničkom novcu koji izdaju monetarne financijske institucije kojima nije odobreno odstupanje temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33)

1. Opseg izvještavanja

ESB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama, na godišnjoj osnovi utvrđuje i evidentira značajke sustava elektroničkog novca koji se koristi u Uniji, dostupnost dotičnih statističkih podataka i povezanih metoda njihovog sastavljanja. Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o elektroničkom novcu koji izdaju monetarne financijske institucije kojima nije odobreno odstupanje temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) u skladu s popisom stavki u tablici 1. dijela 2. Priloga II. ovoj Smjernici.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Mjesečni podaci dostavljaju se ESB-u zajedno s mjesečnim prijenosom podataka statistike bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija kako je navedeno u članku 3. stavku 2. U nedostatku podataka, nacionalne središnje banke, ako je moguće, upotrebljavaju procjene ili privremene podatke.

(b) Godišnji statistički izvještajni zahtjevi o elektroničkom novcu koji izdaju institucije za elektronički novac koje nisu kreditne institucije ili male monetarne financijske institucije s odobrenim odstupanjem temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33)

1. Opseg izvještavanja

Ovo izvještavanje obuhvaća institucije za elektronički novac koje se u najvećoj mjeri bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca i koje na taj način ulaze u definiciju monetarne financijske institucije te institucije za elektronički novac koje se u najvećoj mjeri ne bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca i koje na taj način ne ulaze u definiciju monetarne financijske institucije. Ovo izvještavanje također uključuje izvještavanje malih monetarnih financijskih institucija kojima je odobreno odstupanje temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), neovisno o tome jesu li kreditne institucije.

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke u skladu s popisom stavki u tablici 2. dijela 2. Priloga II. ovoj Smjernici. Podaci izdavatelja elektroničkog novca koji ne ulaze u definiciju monetarne financijske institucije i koji stoga nisu predmet redovitih statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi bilančnih stavki dostavljaju se u mjeri u kojoj ih nacionalne središnje banke mogu dobiti od svojih nadležnih tijela ili drugih odgovarajućih izvora.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Serije se dostavljaju ESB-u na godišnjoj osnovi do posljednjeg radnog dana mjeseca koji slijedi nakon završetka referentnog razdoblja. U nedostatku podataka, nacionalne središnje banke, ako je moguće, koriste procjene ili privremene podatke.

Članak 6.

Statistike poštanskih žiro institucija i središnje države

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionale središnje banke prikupljaju statističke podatke poštanskih žiro institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1074/2013 (ESB/2013/39). Zahtjevi obuhvaćaju monetarne obveze rezidentnih nemonetarnih financijskih institucija iz europodručja, tj. bliske zamjene za obveze po depozitima monetarnih financijskih institucija i držanja gotovine i vrijednosnih papira koje izdaju monetarne financijske institucije iz europodručja. Nacionalne središnje banke dostavljaju ove podatke ESB-u u skladu s dijelom 3. Priloga II.

U izvještavanju na temelju dijela 3. Priloga II. nacionalne središnje banke također obuhvaćaju monetarne obveze i držanja gotovine i vrijednosnih papira koje izdaju monetarne financijske institucije iz europodručja. Prema pravilu de minimis, ove stavke se ne dostavljaju kada takva imovina i obveze ne postoje ili nisu značajne.

(b) Usklađivanje tokova

Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Serije se dostavljaju na mjesečnoj osnovi i u istim rokovima koji su, u članku 3. stavku 2., utvrđeni za mjesečnu statistiku bilančnih stavki.

Članak 7.

Bilješke

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Ako su podaci dostupni, uključujući podatke koji se temelje na najboljoj procjeni, nacionalne središnje banke dostavljaju daljnje statističke podatke u skladu s popisom bilješki navedenim u dijelu 4. Priloga II. kao dodatak statistici bilančnih stavki te s istom učestalošću i u rokovima kako je navedeno u članku 3. stavku 2. ESB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama, utvrđuje i evidentira dostupnost dotičnih statističkih podataka i povezanih metoda njihovog sastavljanja. Ove bilješke predstavljaju podatke potrebne za sastavljanje monetarnih agregata europodručja, statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija i financijskih izvještaja monetarne unije i imaju visoki prioritet, osim ako u tablicama nije drugačije navedeno. Sukladno sporazumu između ESB-a i NSB-a, ako ESB koristi alternativne izvore podataka, nacionalne središnje banke ne trebaju dostavljati stavke koje se odnose na podjelu dužničkih vrijednosnih papira monetarnih financijskih institucija izdanih prema rezidentnosti imatelja u tablici 2. odjeljka 1. dijela 4. Priloga II.

(b) Usklađivanje tokova

Podaci o tokovima mogu se dostaviti u skladu s dvostranim sporazumom između ESB-a i odgovarajućeg NSB-a. Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Serije se dostavljaju mjesečno za stavke iz odjeljka 1. i 2. dijela 4. Priloga II. i tromjesečno za stavke iz odjeljka 3. dijela 4. Priloga II. i u istim rokovima kao i obvezna mjesečna i tromjesečna statistika bilance monetarnih financijskih institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

3. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Bilješke zahtijevane na temelju ovog članka dostavljaju se na temelju istih pravila vrednovanja i računovodstvenih pravila koja se primjenjuju na podatke koji se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Članak 8.

Statistika osnovice za obračun pričuva

1. Opseg izvještavanja

Mjesečna statistika agregirane osnovice za obračun pričuva, raščlanjena prema vrsti obveza, izračunava se u obliku stanja na kraju mjeseca u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9) i s kategorijama navedenim u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Podaci koji se zahtijevaju za izradu ove statistike u skladu s dijelom 5. Priloga II. dobivaju se iz podataka koje kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim obveznim pričuvama dostavljaju nacionalnim središnjim bankama.

▼M4

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Statistika osnovice za obračun pričuva za kreditne institucije obuhvaća šest vremenskih serija koje se odnose na iznose stanja na kraju mjeseca koja se prenose ESB-u, najkasnije do kraja radnog dana NSB-a koji prethodi početku razdoblja održavanja pričuva, preko sustava za razmjenu podataka Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). Kreditne institucije na „repu” dostavljaju nacionalnim središnjim bankama ograničenu raščlambu na tromjesečnoj osnovi. Za te kreditne institucije na „repu”, za tri razdoblja održavanja pričuve koristi se pojednostavljena statistika o osnovici za obračun pričuva. Nacionalne središnje banke upotrebljavaju tromjesečne podatke o osnovici za obračun pričuva kreditnih institucija na „repu” za mjesečne iznose koji se dostavljaju ESB-u putem tri prijenosa podataka nakon njihove objave.

▼B

3. Politika revizija

Revizije osnovice za obračun pričuva i/ili obveznih pričuva od strane izvještajnih institucija izvršene nakon početka razdoblja održavanja ne mogu rezultirati revizijom statistike osnovice za obračun pričuva i statistike obveznih pričuva.

Članak 9.

Statistika makromjera

1. Opseg izvještavanja

ESB prati na mjesečnoj osnovi, pomoću statističkih podataka na kraju mjeseca koje kreditne institucije dostavljaju nacionalnim središnjim bankama u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), točnost aktualnih standardiziranih odbitaka od osnovice za obračun pričuva, koje kreditne institucije mogu primijeniti na stanja njihovih dužničkih vrijednosnih papira izdanih s ugovorenim rokom dospijeća do dvije godine. Nacionalne središnje banke sastavljaju zahtijevane agregate u skladu s dijelom 6. Priloga II. i dostavljaju ih ESB-u.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

▼M4

Tri vremenske serije za kreditne institucije, koje se odnose na iznose stanja na kraju mjeseca, prenose se ESB-u najkasnije do radnog dana NSB-a koji prethodi početku razdoblja održavanja.

▼B

Navedene serije prenose se i u slučaju kada se povezane bilančne stavke ne primjenjuju u odgovarajućoj državi članici.

Članak 10.

Statistika bilance novčanih fondova

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o zasebnim bilančnim stavkama novčanih fondova u skladu s tablicama 1. i 2. dijela 7. Priloga II. ESB koristi podatke radi sastavljanja statistike bilance novčanih fondova i kreditnih institucija. S obzirom da se podaci o cjelokupnom sektoru monetarnih financijskih institucija već dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), zahtjevi navedeni u ovom članku primjenjuju se samo na novčane fondove. Iako se u nekim državama članicama manji broj ostalih institucija razvrstava kao monetarne financijske institucije, s kvantitativnog gledišta te se institucije smatraju beznačajnima.

(b) Usklađivanje tokova

Podaci o reklasifikaciji i vrijednosnim usklađivanjima iz tablice 2. u dijelu 7. Priloga II. dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) uzimajući u obzir sva odstupanja odobrena temeljem članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Kada se na izvještavanje o vrijednosnim usklađivanjima primjenjuju odstupanja odobrena novčanim fondovima od strane nacionalnih središnjih banaka na temelju Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke dostavljaju podatke, koliko je to moguće, za stavke u odnosu na koje vrijednosna usklađivanja mogu biti značajna.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Podaci se dostavljaju tromjesečno u roku od 28 radnih dana od kraja referentnog razdoblja.

3. Ekstrapolacija

Podaci koji se dostavljaju u vezi s bilancom novčanih fondova obuhvaćaju 100 % institucija razvrstanih u ovaj sektor. Kada je stvarni obuhvat podataka koji se dostavljaju manji jod 100 % zbog izostavljanja „repa”, nacionalne središnje banke ekstrapoliraju podatke dostavljene u skladu s člankom 3. stavkom 5. kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat.

4. Politika revizija

Revizija podataka novčanih fondova usklađena je s odgovarajućim podacima ostalih monetarnih financijskih institucija na kraju tromjesečja. U slučaju da prijenos novih ili revidiranih podataka novčanih fondova podrazumijeva promjene podataka za odgovarajuće referentno razdoblje ostalih monetarnih financijskih institucija, zahtijevani revidirani podaci ostalih monetarnih financijskih institucija također se prenose.

Članak 11.

Strukturni financijski pokazatelji

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o ostalim strukturnim financijskim pokazateljima u skladu s dijelom 8. Priloga II.

Nacionalne središnje banke osiguravaju podatke vezano uz pokazatelje navedene u dijelu 8. Priloga II. u skladu s tamo navedenim konceptualnim i metodološkim pravilima. Potrebno je slijediti prihvaćena statistička načela za sastavljanje statistike bilančnih stavki, i to:

i. podaci trebaju biti agregirani, a ne konsolidirani;

ii. načelo rezidentnosti slijedi „pristup države domaćina”;

iii. bilančni podaci dostavljaju se na bruto osnovi.

(b) Usklađivanje tokova

Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Podaci za izračun strukturnih financijskih pokazatelja o kreditnim institucijama dostavljaju se do kraja ožujka svake godine za prethodnu godinu. Pokazatelj „broj zaposlenika u kreditnim institucijama” treba osigurati, ako je moguće, do kraja svibnja svake godine za prethodnu godinu.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela pri reviziji dostavljenih podataka:

(a) pri svim redovitim godišnjim prijenosima podataka, uz podatke za posljednju godinu, treba prema potrebi također slati i redovite revizije podataka iz prethodne godine kao i izvanredne revizije;

(b) izvanredne revizije koje znatno utječu na poboljšanje kvalitete podataka mogu se slati tijekom godine.

4. Ekstrapolacija

Prikupljeni podaci obuhvaćaju 100 % institucija definiranih kao kreditne institucije u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Kada je stvarni obuhvat podataka koji se dostavljaju manji jod 100 %, nacionalne središnje banke ekstrapoliraju podatke dostavljene u skladu s člankom 3. stavkom 5. kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat.

5. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o svakom odstupanju od prethodno navedenih definicija i pravila kako bi se osiguralo praćenje nacionalnih praksi. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije.

▼M3

Članak 12.

Konsolidirani bankovni podaci

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju konsolidirane bankovne podatke u skladu s dijelom 9. Priloga II. i slijede tamo navedena konceptualna i metodološka pravila kada dostavljaju takve podatke.

Nacionalne središnje banke dostavljaju konsolidirane bankovne podatke u skladu s provedbenim tehničkim standardima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo uvedenim Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 680/2014 ( 4 ) i, ako je potrebno, u skladu s nacionalnim izvještajnim obvezama. Nacionalne središnje banke dostavljaju stvarne podatke, ako su dostupni. Ako stvarni podaci nisu dostupni ili ako se ne mogu obraditi, nacionalne središnje banke dostavljaju nacionalne procjene kojima se prilažu metodološke bilješke. Ako statistički podaci koji se trebaju dostaviti nisu u potpunosti usklađeni s ITS izvještajnim standardima EBA-e ili nacionalnim izvještajnim zahtjevima, nacionalne središnje banke dostavljaju metodološke bilješke u odnosu na područja u kojima standardi nisi u potpunosti ispunjeni.

U cilju postizanja najvećeg mogućeg obuhvata, nacionalne središnje banke navode sve kreditne institucije isključene iz izvještajne populacije te dostavljaju obrazloženje razloga za njihovo isključivanje. Značajne kreditne institucije ili grupe institucija, koje su značajne sa stajališta financijske stabilnosti, ne isključuju se iz izvještajne populacije.

Prikupljeni podaci konsolidiraju se u cijelosti na prekograničnoj osnovi i za sve sektore, kada se „prekogranično” odnosi na podružnice domaćih banaka i društva kćeri koja se nalaze izvan domaćeg tržišta i uključuju se u podatke dostavljene od matične institucije, a „svi sektori” uključuje podružnice i društva kćeri banaka razvrstane kao druge financijske institucije. Osiguravajuća društva nisu uključena u konsolidirane podatke.

Konsolidirani bankovni podaci dostavljaju se zasebno za:

— male domaće bankovne grupe i samostalne kreditne institucije,

— domaće bankovne grupe srednje veličine i samostalne kreditne institucije,

— velike domaće bankovne grupe i samostalne kreditne institucije,

— društva kćeri kontrolirana iz inozemstva (izvan Europske unije),

— podružnice kontrolirane iz inozemstva (izvan Europske unije),

— društva kćeri kontrolirana iz inozemstva (iz Europske unije),

— podružnice kontrolirane iz inozemstva (iz Europske unije),

— društva kćeri kontrolirana iz inozemstva (iz europodručja),

— podružnice kontrolirane iz inozemstva (iz europodručja),

— značajne banke SSM-a,

— manje značajne banke SSM-a.

Značajne banke SSM-a i manje značajne banke SSM-a su kreditne institucije osnovane u državi članici sudionici i sve podružnice osnovane u državi članici sudionici koje je osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici. Razlika između značajnih i manje značajnih nadziranih subjekata navedena je u članku 6. stavku 4. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 ( 5 ) i dijelu IV. Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) ( 6 ).

Za potrebe ovog članka banke se razvrstavaju kao velike bankovne grupe ili samostalne kreditne institucije ako je njihova imovina veća od 0,5 % ukupne konsolidirane imovine banaka u Europskoj uniji; kao banke srednje veličine ako je njihova imovina između 0,5 % i 0,005 % navedene ukupne konsolidirane imovine te kao male banke ako je njihova imovina ispod 0,005 % navedene ukupne konsolidirane imovine.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju konsolidirane bankovne podatke četiri puta godišnje.

Potpuni skupovi podataka dostavljaju se za podatke na kraju godine. Prvo dostavljanje ovih godišnjih podataka koje se treba provesti do sredine travnja godine koja slijedi nakon godine na koju se podaci odnose sastoji se od stavaka označenih s * u dijelu 9. (godišnji konsolidirani bankovni podaci (CBD)) Priloga II. Međutim, potpuni godišnji skupovi podataka mogu se dostaviti do sredine travnja ako su podaci već dostupni. Inače, potpuni godišnji skupovi podataka dostavljaju se do sredine svibnja godine koja slijedi nakon godine na koju se podaci odnose.

Podaci za kraj ožujka, kraj lipnja i kraj rujna dostavljaju se početkom srpnja, listopada odnosno siječnja korištenjem tromjesečnog obrasca i sadrže podskup podataka iz sveobuhvatnog godišnjeg obrasca. Ove serije podataka dostavljaju se u skladu s dijelom 9. (tromjesečni konsolidirani bankovni podaci (CBD)) Priloga II.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke revidiraju dostavljene podatke u skladu sa sljedećim općim načelima:

(a) tijekom svih redovnih godišnjih i tromjesečnih prijenosa podataka, uz podatke o tekućem razdoblju dostavljaju se također sve redovite ili izvanredne i značajne revizije podataka za prethodna razdoblja;

(b) ako su napravljene znatne revizije, ESB-u se dostavljaju pojašnjenja.

4. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o svakom odstupanju od definicija i pravila iz stavaka 1., 2. i 3. radi osiguravanja procjena nacionalnih praksi. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za takva odstupanja.

▼M3 —————

▼B

Članak 14.

Podaci za potrebe Međunarodnog monetarnog fonda

1. Opseg izvještavanja

Ne dovodeći u pitanje zakonom propisane obveze nacionalnih središnjih banaka u odnosu na Međunarodni monetarni fond, nacionalne središnje banke mogu prenositi dodatnu statistiku bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija Međunarodnom monetarnom fondu preko ESB-u u skladu sa sljedećim tehničkim aranžmanima.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u bilančne stavke monetarnih financijskih institucija u skladu s dijelom 10. Priloga II. u okviru redovitog mjesečnog prijenosa podataka o bilančnim stavkama. Učestalost i rokovi prijenosa podataka odgovaraju onima redovitog dostavljanja podataka o bilančnim stavkama ESB-u, u skladu s člankom 3. stavkom 2.

Članak 15.

Statistika ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene)

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene) u skladu s dijelom 11. Priloga II. Podaci se prenose zasebno za sljedeće potkategorije ostalih financijskih posrednika: (i) posrednici za vrijednosne papire i izvedenice; (ii) financijska društva koja se bave kreditiranjem i (iii) ostali financijski posrednici.

Podaci koji se odnose na ostale financijske posrednike prenose se na temelju trenutno dostupnih podataka na nacionalnoj razini. Kada stvarni podaci nisu dostupni ili se ne mogu obraditi, osiguravaju se nacionalne procjene. Kada postoji odnosna ekonomska pojava, ali se statistički ne prati te se stoga ne mogu osigurati nacionalne procjene, nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne iskazati podatke o vremenskoj seriji ili ih iskazati kao da nedostaju. Svaka neiskazana vremenska serija stoga se tumači kao „podaci koji postoje, ali se ne prikupljaju” i ESB može stvarati pretpostavke i procjene za potrebe sastavljanja agregata europodručja. Referentna izvještajna populacija obuhvaća sve vrste ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene) koji su rezidenti država članica europodručja: institucije koje se nalaze na tom području, uključujući društva kćeri matičnih društava koja se nalaze izvan tog područja i rezidentne podružnice institucija koje imaju svoj sjedište izvan tog područja.

Potrebno je osigurati sljedeće glavne pokazatelje i dodatne informacije:

— glavni pokazatelji koje treba prenositi za sastavljanje agregata europodručja: sve države članice europodručja trebaju prenositi ove detaljne podatke kada su stvarni podaci dostupni. Kada ne postoje stvarni podaci za zahtijevane raščlambe ili za ugovorenu učestalost, rokove ili razdoblje, osiguravaju se procjene, ako je moguće,

— dodatne informacije koje se prenose kao "bilješke": te podatke dostavljaju države za koje su te informacije u tom trenutku dostupne.

(b) Usklađivanje tokova

Podaci o usklađivanju tokova mogu se dostaviti u slučaju velikih lomova u stanjima ili kada dođe do reklasifikacija i ostalih usklađivanja. Posebno, podaci o usklađivanju mogu se osigurati, koliko je to moguće, zbog reklasifikacija u kontekstu provedbe okvira ESA 2010.

Reklasifikacijska usklađivanja dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Podaci se dostavljaju ESB-u na tromjesečnoj osnovi. Statistika ostalih financijskih posrednika prenosi se ESB-u najkasnije posljednjega kalendarskog dana trećeg mjeseca od kraja referentnog razdoblja ili prethodnog radnog dana NSB-a ako posljednji kalendarski dan u mjesecu nije radni dan NSB-a. Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke možda će morati revidirati podatke prenesene tijekom prethodnog tromjesečja. Isto tako, može doći i do revizije podataka iz prethodnih tromjesečja.

Primjenjuju se također sljedeća opća načela:

(a) pri redovitom tromjesečnom prijenosu podataka, uz podatke o posljednjem tromjesečju, mogu se slati samo „obične” revizije, odnosno revizije podataka prenesenih u prethodnom tromjesečju;

(b) izvanredne revizije ograničene su i dostavljaju se na datum koji je različit od datuma redovitog dostavljanja podataka. Manje rutinske povijesne revizije podataka mogu se slati samo na godišnjoj osnovi; zajedno s prijenosom podataka za četvrto tromjesečje;

(c) izvanredne revizije koje znatno utječu na poboljšanje kvalitete podataka mogu se slati tijekom godine izvan redovitih ciklusa izrade.

4. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Računovodstvena pravila kojih se pridržavaju ostali financijski posrednici pri izradi svojih financijskih izvještaja moraju biti usklađena s nacionalnim propisima kojima se prenosi Direktiva 86/635/EEZ i svim drugim primjenjivim međunarodnim standardima. Ne dovodeći u pitanje prevladavajuće računovodstvene prakse u državama članicama, sva imovina i obveze za potrebe statistike dostavljaju se na bruto osnovi. Metode vrednovanja prikazane su pod relevantnim kategorijama.

5. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja u skladu s odjeljkom 3. dijela 11. Priloga II. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u slučaju znatnih revizija.

Članak 16.

Statistika izdanja vrijednosnih papira

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke koji obuhvaćaju sva izdanja vrijednosnih papira koje izdaju rezidenti iz europodručja u svim valutama, i domaćim i stranim, u skladu s dijelom 12. Priloga II.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Podaci se ESB-u dostavljaju mjesečno. Statistika izdanja vrijednosnih papira prenosi se ESB-u najkasnije pet tjedana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose. ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama unaprijed točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavljanje podataka.

3. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kako je predviđeno u odjeljku 3. dijela 12. Priloga II.

Članak 17.

Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija

1. Opseg izvještavanja

Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija (MIR), nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke o stanjima i novim poslovima kako je utvrđeno u dodacima 1. i 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke koji se odnose na nove poslove kako je utvrđeno u dijelu 13. Priloga II.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Ovi statistički podaci dostavljaju se u skladu s godišnjim kalendarom koji utvrđuje ESB i dostavlja ga nacionalnim središnjim bankama do kraja rujna svaka godine.

3. Odstupanja

Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u odnosu na izvještavanje o primjenjivima kamatnim stopama i opsegu kolateraliziranih/osiguranih kredita nefinancijskim društvima, pokazatelji od 62. do 85., uključeni u tablice 3. i 4. Dodatka II. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Odstupanja mogu biti odobrena ako nacionalni agregirani opseg poslova odgovarajućih stavki (pokazatelji od 37. do 45.) koji obuhvaćaju sve kredite predstavljaju manje od 10 % nacionalnih agregiranih opsega poslova zbroja svih kredita u istoj kategoriji iznosa i manje od 2 % opsega poslova u istoj kategoriji i istog početnog razdoblja fiksiranja kamatne stope na razini europodručja. Ako su odobrena odstupanja, ovi pragovi se provjeravaju na godišnjoj osnovi.

4. Odabir izvještajne populacije i ekstrapolacija

Kada je stvarni obuhvat statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija manji od 100 % zbog primjene uzorkovanja, nacionalne središnje banke odabiru i održavaju uzorak i ekstrapoliraju podatke o opsegu novih poslova kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat, kako je navedeno u dijelu 14. Priloga II. Ako je odobreno odstupanje propisano člankom 4. Uredbe (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34) ili stavkom 3. ovog članka, podaci dostavljeni na tromjesečnoj osnovi prenose se u mjesečne podatke koji nedostaju primjenom odgovarajuće tehnike statističke procjene kako bi se u obzir uzeli trendovi u podacima i sezonska kretanja.

5. Politika revizija

Nacionalne središnje banke možda će trebati revidirati iznose iz prethodnog referentnog mjeseca. Može doći i do revizija podataka koji prethode prethodnom referentnom mjesecu, a koje proizlaze iz, primjerice, pogrešaka, reklasifikacija, poboljšanih postupaka dostavljanja podataka itd.

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela:

(a) kada nacionalne središnje banke revidiraju podatke za razdoblje koje prethodi prethodnom referentnom mjesecu, one ESB-u dostavljaju pojašnjenja;

(b) nacionalne središnje banke također dostavljaju pojašnjenja za znatne revizije;

(c) pri prijenosu revidiranih podataka, nacionalne središnje banke uzimaju u obzir utvrđene rokove za redovito dostavljanje statistike MIR. Izvanredne revizije dostavljaju se izvan razdoblja mjesečne izrade.

▼M3

Članak 17.a

Statistički podaci o bilančnim stavkama pojedinih monetarnih financijskih institucija i statistički podaci o kamatnim stopama

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke za pojedine bilančne stavke i statističke podatke za MIR koje prikupljaju u skladu s uredbama (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34) za odabrane pojedine kreditne institucije europodručja u skladu s tablicama 1., 2. i 3. dijela 15.a Priloga II. O sastavu skupine kreditnih institucija europodručja obuhvaćenih izvještavanjem odlučuje Upravno vijeće koje o tome obavještava izvještajne nacionalne središnje banke. Skupina također uključuje grupe homogenih kreditnih institucija (npr. kreditne zadruge ili štedionice) za koje će se podaci dostavljati na agregiranoj osnovi. ESB može dijeliti ove podatke unutar Eurosustava u skladu s Uredbom (EZ) br. 2533/98.

Upravno vijeće, na temelju savjeta Odbora za statistiku o statističkim i administrativnim posljedicama izvještavanja, odlučuje o svim izmjenama u odnosu na razmjenu podataka, uključujući izmjene u sastavu skupine. O tim se odlukama obavještavaju izvještajne nacionalne središnje banke.

Na članove skupine mogu se također primjenjivati manje značajne izmjene povezane sa sljedećim slučajevima:

(a) povećanja europodručja, radi uključivanja kreditnih institucija rezidenata u novim državama članicama europodručja;

(b) promjene u populaciji monetarnih financijskih institucija zbog, primjerice, institucija koje napuštaju sektor, spajanja ili pripajanja i drugih korporativnih reorganizacija; i

(c) promjene u stvarnoj izvještajnoj populaciji BSI-ja i statističkim podacima o MIR-u zbog odstupanja ili režima uzorkovanja koje primjenjuju nacionalne središnje banke.

Ovom smjernicom Upravno vijeće prenosi Izvršnom odboru ovlast za donošenje odluka o tim manje značajnim izmjenama u sastavu skupine. Izvršni odbor može dalje prenijeti te ovlasti jednom od svojih članova. Odluka o tim manje značajnim izmjenama mora biti utemeljena na savjetu ESB-ove Glavne uprave Statistika u suradnji s odgovarajućim nacionalnim središnjim bankama. Upravno vijeće se redovno izvješćuje o tim promjenama.

▼M4

Nacionalne središnje banke dužne su izvršiti potrebne izmjene podataka zabilježenih u RIAD-u kada to utječe na članstvo u skupini.

▼M3

Izvještajne sheme za pojedine bilančne stavke obuhvaćaju nepodmirene iznose na kraju mjeseca i kraju tromjesečja (stanja), a za odabrane indikatore dodatne serije koje obuhvaćaju podatke o lomovima u nepodmirenim iznosima koji ne proizlaze iz transakcija (dalje u tekstu: „pomoćne serije”). Kada se radi o kreditima, dostavljaju se dodatni podaci o neto tokovima kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni. U pogledu statističkih podataka za pojedini MIR, prijenos obuhvaća mjesečne kamatne stope na nepodmirene iznose i nove poslove s odgovarajućim opsegom novih poslova. Zahtjevi se odnose na depozite nominirane u eurima i kredite kućanstvima i nefinancijskim društvima rezidentima u europodručju. Za više pojedinosti o izvještajnim zahtjevima vidjeti dio 15.a Priloga II.

Na dostavljanje podataka koje se odnose na grupe kreditnih institucija primjenjuju se sljedeće odredbe:

(a) bilančni pokazatelji nepodmirenih iznosa i pomoćne serije obračunavaju se kao zbroj pojedinih pozicija članova grupe;

(b) kamatne stope obračunavaju se kao ponderirani prosjeci, dok se obujam grupe obračunava kao zbroj pojedinih obujmova. Ako NSB prikuplja podatke za grupu za svaku instituciju zasebno, prosječne kamatne stope obuhvaćat će samo institucije koje su uključene u nacionalni uzorak MIR-a i na koje se ne primjenjuje odstupanje; isti pristup primjenjuje se na obujmove grupe.

Sve stavke su obvezne, iako se posebne odredbe primjenjuju na dostavljanje pomoćnih serija, kako je opisano u dijelu 15.a Priloga II.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ove statističke podatke u skladu s godišnjim kalendarom koji utvrđuje ESB i dostavlja ga nacionalnim središnjim bankama do kraja rujna svaka godine.

3. Politika revizija

Kad dostavljaju revizije u odnosu na statističke podatke za pojedine bilančne stavke i statističke podatke za MIR, nacionalne središnje banke usvajaju isti pristup koji primjenjuju za potrebe prijenosa agregiranih podataka, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 3. i članku 17. stavku 5. ove Smjernice.

4. Praćenje provjera unutarnje dosljednosti podataka

Prije prijenosa podataka ESB-u, nacionalne središnje banke potvrđuju unutarnju dosljednost podataka u skladu s provjerama koje utvrđuje i održava ESB.

5. Izvještavanje o podacima o nacionalnim specifičnostima i posebna kretanja podataka

Nacionalne središnje banke dostavljaju sve podatke koji su potrebni radi omogućavanja potvrde dostavljenih podataka i radi podupiranja svojih analiza. Posebno, nacionalne središnje banke dostavljaju informacije o:

(a) posebnosti kreditnih institucija uključenih u nacionalni skup koji se odnosi na: i. odstupanja, uzorkovanje i korištenje grupnog izvještavanja, ii. poslovni model, npr. korištenje kratke prodaje i iii. strukturu bilance, npr. važnost pozicija pod preostalom imovinom ili obvezama;

(b) izvještajnim praksama u odnosu na pomoćne serije za pojedine bilančne stavke;

(c) spajanjima i pripajanjima ili drugim korporativnim reorganizacijama i velikim jednokratnim operacijama koje utječu na kreditne institucije u skupini.

Nacionalne središnje banke dostavljaju informacije po mogućnosti u vrijeme prijenosa podataka, a u svakom slučaju prije dovršetka izrade podataka. ESB postupa s dostavljenim informacijama uvažavajući važeći režim povjerljivosti.

▼B

Članak 18.

Statistika platnog prometa

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o statistici platnog prometa u skladu s Prilogom III. Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) i dijelom 16. Priloga II. ovoj Smjernici. Ovi podaci sadrže, između ostaloga, sljedeće:

(a) podatke o broju institucija, računima za plaćanje, platnim karticama, terminalima, sudionicima u platnim sustavima, a odabrane bilančne stavke dostavljaju se za sve stavke u tablicama 1., 2., 3. i 6. u Prilogu III. Uredbi i tablicama 1., 2. i 5. u dijelu 16. Priloga II. Takvi podaci o stanjima odnose se na iznose na kraju razdoblja, osim za stavke iz tablice 1. dijela 16. Priloga II. koje se odnose na „prosjek za posljednje razdoblje održavanja pričuva”;

(b) podaci o platnim transakcijama po instrumentu terminalu i/ili sustavu, uključeni u tablice 4., 5. i 7. u Prilogu III. Uredbi i tablice 3., 4., 6. i 7. u dijelu 16. Priloga II. dostavljaju se kao bruto tokovi, tj. ukupni iznosi za razdoblje.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Serije se dostavljaju ESB-u na godišnjoj osnovi do kraja svibnja svake godine za prethodnu kalendarsku godinu. Pokazatelji u Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) dostavljaju se na godišnjoj osnovi. Dodatni podaci zahtijevani u dijelu 16. Priloga II. mogu se dostavljati na mjesečnoj, tromjesečnoj ili godišnjoj osnovi, u skladu sa specifikacijom u odgovarajućoj tablici.

Za tablice u ovoj Smjernici, a u nedostatku stvarnih podataka, nacionalne središnje banke zahtijevaju odgovarajuće dodatne podatke od izvještajnih jedinica ili koriste procjene ili privremene podatke. Svaki NSB definira metodologiju za navedene procjene, ovisno o posebnostima zemlje. Ako je potrebno, nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kako bi objasnile korišteni pristup.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela pri reviziji dostavljenih podataka:

(a) pri redovitim godišnjim prijenosima podataka, uz podatke za posljednje razdoblje, treba prema potrebi također slati i redovite revizije podataka iz prethodne godine kao i izvanredne revizije;

(b) izvanredne revizije, koje znatno poboljšavaju kvalitetu podataka, mogu se, po odobrenju ESB-a, slati tijekom godine.

4. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja, u kojima detaljno obrazlažu odstupanja od izvještajnih zahtjeva i strukturne lomove, uključujući utjecaj na podatke.

Članak 19.

Statistika imovine i obveza investicijskih fondova

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova u skladu s dijelom 17. Priloga II. za svaki od sljedećih podsektora, koji su razvrstani po prirodi investicija: dionički fondovi, obveznički fondovi, mješoviti fondovi, nekretninski fondovi, fondovi za ograničavanje rizika i ostali fondovi. Svaki od ovih podsektora se dalje raščlanjuje na otvorene i zatvorene fondove tj. po vrsti investicijskog fonda. Za potrebe investicijskih fondova raščlanjenih po prirodi ulaganja, investicijski fondovi koji većinom ulažu u dionice ili udjele investicijskih fondova (tj. fondovi fondova) razvrstavaju se pod kategoriju fondova u koje ulažu.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju stanja na kraju mjeseca i kraju tromjesečja, mjesečna i tromjesečna usklađivanja tokova i mjesečne podatke o novim izdanjima/prodajama i otkupima dionica/udjela investicijskih fondova.

▼M4

Sva stanja na kraju mjeseca i mjesečna usklađivanja tokova kao i mjesečni podatci o novim izdanjima/prodajama i otkupima dionica/udjela investicijskih fondova dostavljaju se također za i. podsektor fondova čijim se udjelima trguje na burzi kao „od toga” pozicija „fondovi ukupno” i ii. počevši od referentnog razdoblja za prosinac 2018., posebno za subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), investicijske fondove i investicijske fondove koji nisu UCITS za svaki podsektor investicijskih fondova prema investicijama. Za podatke za UCITS-e i investicijske fondove koji nisu UCITS, nacionalne središnje banke mogu dostavljati procjene u okviru mogućnosti tijekom prve godine dostave podataka, tj. od referentnog razdoblja za prosinac 2018. do referentnog razdoblja za studeni 2019.

Ako su podatci dostupni, uključujući podatke koji se temelje na najboljoj procjeni, stanja na kraju tromjesečja i tromjesečna usklađivanja tokova, kao i tromjesečni podatci o novim izdanjima/prodajama i otkupima dionica/udjela u investicijskim fondovima, također se dostavljaju za podsektor privatni dionički fondovi (uključujući fondove poduzetničkog kapitala) kao jedan „od toga” pozicija „fondovi ukupno”.

▼B

(b) Usklađivanje tokova

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u zasebne podatke o vrijednosnim usklađivanjima zbog promjene cijena i promjene tečajeva i reklasifikacijskim usklađivanjima, kao što je navedenu u dijelu 17. Priloga II. i u skladu s Prilogom IV.

Financijske transakcije, a time i usklađivanja, izvode se u skladu s ESA 2010 i na takva izvođenja se upućuje kao na „metoda ESA 2010”. Nacionalne središnje banke mogu odstupiti od ESA 2010 zbog različitih nacionalnih praksi u skladu s Uredbom (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38). Ako su dostupni podaci o stanjima po vrijednosnim papirima, vrijednosna usklađivanja mogu se izvoditi u skladu sa zajedničkom metodom Eurosustava, tj. metodom izvođenja tokova iz dijela 4. Priloga IV.

(c) Dionice na donositelja

Ako su podaci o dionicama na donositelja koje dostavljaju investicijski fondovi, monetarne financijske institucije i/ili ostali financijski posrednici u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) nepotpuni ili još nisu dostupni, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o dionicama na donositelja na temelju najbolje procjene s obzirom na zemljopisnu i sektorsku raščlambu u tablici 1. dijela 17. Priloga II.

(d) Podjela sektora druge ugovorne strane „osiguravajuća društava i mirovinski fondovi” na dva sektora „osiguravajuća društva” i „mirovinski fondovi”

Ako su podaci dostupni, uključujući podatke na temelju najbolje procjene, i ako se ne smatraju beznačajnima, nacionalne središnje banke dostavljaju zasebne podatke o sektoru druge ugovorne strane osiguravajuća društva i mirovinski fondovi na tromjesečnoj osnovi u skladu s tablicom 1. dijela 17. Priloga II.

(e) Fondovi čijim se udjelima trguje na burzi (ETF) raščlanjeni u sintetske i fizičke fondove čijim se udjelima trguje na burzi

Za fondove čijim se udjelima trguje na burzi raščlanjene u sintetske i fizičke fondove čijim se udjelima trguje na burzi dostavljaju se stanja na kraju mjeseca i mjesečna usklađivanja tokova čim odgovarajuća definicija za ovu raščlambu bude dostupna od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA). ESB redovno provjerava takvu definiciju i, kada je to prikladno, izdaje zahtijevane izvještajne sheme.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u mjesečne i tromjesečne podatke o investicijskim fondovima do kraja poslovanja 28. radnog dana od kraja mjeseca/tromjesečja na koje se podaci odnose.

3. Politika revizija

Sljedeća opća pravila primjenjuju se na revizije mjesečnih i tromjesečnih podataka:

(a) revizije se provode na način kojim se postiže međusobna usklađenost mjesečnih i tromjesečnih podataka;

(b) tijekom redovitih razdoblja izrade, odnosno od 28. radnog dana od kraja referentnog mjeseca/tromjesečja do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji se odnose na prethodno referentno tromjesečje, na dva mjeseca koji prethode tom razdoblju i na mjesece koji slijede prethodno referentno tromjesečje;

(c) izvan redovitih razdoblja izrade, nacionalne središnje banke mogu također revidirati podatke koji se odnose na referentna razdoblja prije razdoblja od dva mjeseca koja prethodne prethodnom referentnom tromjesečju, između ostaloga, u slučaju pogrešaka, reklasifikacija ili poboljšanih postupaka za dostavljanje podataka.

4. Odstupanja i ekstrapolacija

Radi osiguranja kvalitete statistike investicijskih fondova iz europodručja, kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja najmanjim investicijskim fondovima u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) one primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne 100 %-tni obuhvat za te investicijske fondove pri sastavljanju mjesečnih i tromjesečnim podataka investicijskih fondova koji se dostavljaju ESB-u.

Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, pod uvjetom da ispunjava sljedeće minimalne standarde:

(a) za nedostajuće raščlanjene podatke, procjene se dobivaju primjenom omjera koji se temelje na odgovarajućem podsektoru investicijskih fondova, npr. ako je otvoreni obveznički fond na „repu”, a prikupljaju se samo podaci o izdanim dionicama/udjelima investicijskih fondova, nedostajući raščlanjeni podaci dobivaju se primjenom strukture kategorije otvorenih obvezničkih fondova;

(b) nijedan podsektor investicijskih fondova, npr. otvoreni nekretninski fondovi, zatvoreni nekretninski fondovi itd. nije u potpunosti isključen.

U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) odstupanja se mogu odobriti investicijskim fondovima koji zbog nacionalnih računovodstvenih pravila vrednuju svoju imovinu manjom učestalošću od tromjesečne. Neovisno o takvim odstupanjima, mjesečni i tromjesečni podaci o investicijskim fondovima koje nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u moraju uvijek uključivati podatke koji se odnose na te investicijske fondove.

5. Izvođenje agregiranih podataka

Nacionalne središnje banke izvode agregirane tromjesečne podatke o imovini i obvezama podsektora investicijskih fondova u skladu s tablicom 1. dijela 17. Priloga II. kako slijedi:

(a) Za vrijednosne papire s javno dostupnim identifikacijskim oznakama, nacionalne središnje banke raspoređuju podatke koji se dostavljaju po pojedinačnim vrijednosnim papirima u podatke koji se izvode iz Centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima (CSDB) kao glavne referentne baze podataka. Raspoređene informacije dobivene na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira koriste se za izračun vrijednosti imovine i obveza u eurima i za izvođenje potrebnih raščlambi za svaki pojedinačni vrijednosni papir investicijskog fonda. Ako se identifikatori vrijednosnih papira ne nalaze u CSDB-u, ili se podaci potrebni za sastavljanje imovine i obveza u skladu s tablicom 1. dijela 17. Priloga II. ne mogu dobiti iz CSDB-a, nacionalne središnje banke procjenjuju nedostajuće podatke. Nacionalne središnje banke mogu također prikupljati podatke o pojedinačnim vrijednosnim papirima bez javno dostupnih identifikacijskih oznaka pomoću internih identifikatora vrijednosnih papira NSB-a.

(b) Nacionalne središnje banke agregiraju podatke o vrijednosnim papirima izvedenima u skladu s točkom (a) i dodaju ih podacima dostavljenim za vrijednosne papire bez javno dostupnih identifikacijskih oznaka radi izrade agregata za: (i) dužničke vrijednosne papire raščlanjene prema dospijeću, valuti i drugoj ugovornoj strani; (ii) dionice dioničkih i investicijskih fondova, raščlanjene prema instrumentu i drugoj ugovornoj strani; i (iii) ukupno izdane dionice/udjeli investicijskih fondova.

(c) Nacionalne središnje banke izvode potrebne statističke podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova zbrajanjem podataka o vrijednosnim papirima izvedenima u skladu s točkom (b) i imovini i obvezama osim vrijednosnih papira prikupljenih od pojedinačnih rezidentnih investicijskih fondova.

(d) Nacionalne središnje banke agregiraju imovinu i obveze svih rezidentnih investicijskih fondova u državi članici, a koji pripadaju istom podsektoru.

Prethodno navedeno također se primjenjuje i u slučajevima kada nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova na mjesečnoj osnovi u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38).

6. Procjena mjesečnih podataka

U skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o izdanim dionicama/udjelima investicijskih fondova na mjesečnoj osnovi. Za referentne mjesece koji nisu mjeseci na kraju tromjesečja, nacionalne središnje banke procjenjuju mjesečne podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova osim izdanih dionica/udjela investicijskih fondova, na temelju prikupljenih mjesečnih i tromjesečnih podataka, osima ako se podaci prikupljaju na mjesečnoj osnovi kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38).

Kada je to moguće, nacionalne središnje banke izrađuju procjene na razini pojedinačnih fondova. Isto tako, NSB može izraditi procjene po podsektorima investicijskih fondova ili može tražiti od ESB-a da izradi procjene. U potonjem slučaju, ESB može tražiti dodatne podatke poput primjerice podataka o pojedinačnim fondovima ili vrijednosnim papirima.

7. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Pravila vrednovanja i/ili računovodstvena pravila u Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) također se primjenjuju kada nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o investicijskim fondovima ESB-u. Međutim, za stavke koje podliježu obračunu kamata, primjenjuju se sljedeće pravila:

(a) „dužnički vrijednosni papiri” uključuju obračunatu kamatu;

(b) „potraživanja po depozitima i kreditima” i „primljeni depoziti i krediti” isključuju obračunatu kamatu koja se knjiži u preostaloj imovini/obvezama.

8. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za znatne revizije. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja vezano uz reklasifikacijska usklađivanja. Nacionalne središnje banke također dostavljaju pojašnjenja vezano uz revizije navedene u članku 19. stavku 3. točki (c).

9. Grupno dostavljanje podataka

U skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) nacionalne središnje banke mogu dopustiti investicijskim fondovima da dostavljaju podatke o svojoj imovini i obvezama kao grupa, pod uvjetom da se time dobivaju rezultati koji su slični rezultatima koji se dobivaju na temelju podataka koji se dostavljaju pojedinačno za svaki fond. Investicijski fondovi koji dostavljaju podatke kao grupa moraju pripadati istom podsektoru; na primjer zatvorenim nekretninskim fondovima ili otvorenim nekretninskim fondovima.

Članak 20.

Statistika imovine i obveza financijskih društava posebne namjene

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju odvojene agregirane statističke podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene u skladu s dijelom 18. Priloga II. Podaci se dostavljaju za sljedeće četiri potkategorije: (a) financijska društva posebne namjene koja se bave tradicionalnom sekuritizacijom; (b) financijska društva posebne namjene koja se bave sintetskom sekuritizacijom; (c) financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijom povezanom s osiguranjem; i (d) ostala financijska društva posebne namjene.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju podatke o stanjima, financijskim transakcijama i otpisima/djelomičnim otpisima dostavljenima na tromjesečnoj osnovi.

Nacionalne središnje banke mogu dostaviti ESB-u zahtijevane podatke o otpisima/otpisima dijela vrijednosti, koliko je to moguće.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o stanjima, financijskim transakcijama, otpisima/djelomičnim otpisima financijskih društava posebne namjene na tromjesečnoj osnovi do kraja poslovanja 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

3. Politika revizija

Sljedeća opća pravila se primjenjuju na reviziju tromjesečnih podataka:

(a) tijekom redovitih proizvodnih ciklusa, tj. od 28. radnog dana nakon kraja referentnog tromjesečja do dana koji prethodi danu povratne diseminacije nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji se odnose na prethodno referentno tromjesečje;

(b) izvan redovitih proizvodnih ciklusa, nacionalne središnje banke također mogu revidirati podatke koji se odnose na referentna razdoblja prije prethodnog referentnog tromjesečja, između ostaloga, u slučaju pogrešaka, reklasifikacija ili poboljšanih postupaka izvještavanja;

(c) revizije podataka dostavljenih temeljem Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) o kreditima čiji su inicijatori i serviseri monetarne financijske institucije iz europodručja uključuju se, prema potrebi, u statistiku financijskih društava posebne namjene u skladu sa stavcima (a) i (b).

4. Pristupi sastavljanja

Kako bi ispunile statističke izvještajne zahtjeve od kojih su financijska društva posebne namjene oslobođena temeljem članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke, nakon savjetovanje s ESB-om, odlučuju o najprikladnijem načinu prikupljanju podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene, ovisno o organizaciji relevantnih tržišta i dostupnosti drugih relevantnih statističkih, javnih ili supervizijskih informacija.

5. Izvori podataka i standardi kvalitete podataka

Ako nacionalne središnje banke izvode podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz drugih statističkih izvora podataka, iz javnih izvora kao što su izvještaji prije prodaje ili izvještaji ulagača, ili iz supervizijskih izvora podataka, primjenjuju se dolje opisani standardi kvalitete.

Podaci koji su utvrđeni kao sidrene serije u dijelu 18. Priloga II. ovoj Smjernici podvrgnuti su visokim standardima kvalitete, usporedivim sa standardima podataka koje izravno dostavljaju financijska društva posebne namjene u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40). Podaci koji su utvrđeni kao nesidrene serije u dijelu 18. Priloga II. ovoj Smjernici mogu biti procijenjeni u skladu s manje strogim standardima kvalitete, npr. korištenjem interpolacija i ekstrapolacija kada se podaci prikupljaju od javnih ili supervizijskih izvora manjom učestalošću od tromjesečne i s razdobljima dužim od 28. radnog dana nakon referentnog razdoblja.

Ako financijska društva posebne namjene ne dostavljaju podatke izravno u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke nadziru kvalitetu podataka na temelju informacija koje su raspoložive iz godišnjih financijskih izvještaja. Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u rezultat provjera kvalitete do kraja rujna svake godine ili u najkraćem mogućem roku nakon toga, u skladu s važećom nacionalnom pravnom praksom u državi članici u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident. Ako međusobna provjera podataka izvedenih na tromjesečnoj osnovi i godišnji financijski izvještaji pokažu da visoki standardi kvalitete nisu zadovoljeni, nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da podaci ispune zahtijevane standarde kvalitete, uključujući mogućnost izravnog prikupljanja podataka temeljem Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Ako nacionalne središnje banke izvode podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz supervizijskih izvora podataka, one moraju osigurati da su navedeni izvori dostatno usklađeni sa statističkim konceptima i definicijama izvještajnih zahtjeva za financijska društva posebne namjene. Isto vrijedi i za podatke izvedene iz drugih statističkih izvora podataka.

Ako se kao izvor podataka o izdavanju dužničkih vrijednosnih papira financijskih društava posebne namjene koristi CSDB ili druga baza podataka o vrijednosnim papirima, nacionalne središnje banke prate obuhvat i kvalitetu podataka na godišnjoj osnovi. Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u rezultat provjera kvalitete do kraja veljače svake godine pri čemu se kao referentni uzimaju podaci koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine. Ako pokazatelji obuhvata i kvalitete pokazuju da nisu zadovoljeni visoki standardi kvalitete, nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale postizanje zahtijevanih standarda kvalitete, uključujući mogućnost izravnog prikupljanja podataka temeljem Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

▼M4 —————

▼B

7. Odstupanja i ekstrapolacija

▼M4

Ako nacionalne središnje banke sastavljaju podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene izravno od financijskih društava posebne namjene i, prema potrebi, na temelju podataka koje dostavljaju domaće monetarne financijske institucije temeljem Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) te kada odobravaju odstupanja financijskim društvima posebne namjene temeljem članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke pri prikupljanju tromjesečnih podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene koji se dostavljaju ESB-u za stanja, financijske transakcije i otpise/otpise dijela vrijednosti primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 % za sva financijska društva posebne namjene.

▼B

Ako nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz drugih statističkih, javnih i/ili supervizijskih izvora, one mogu temeljiti svoje prikupljene podatke na uzorku financijskih društava posebne namjene sve dok navedena financijska društva posebne namjene čine najmanje 95 % ukupnog stanja imovine referentne izvještajne populacije financijskih društava posebne namjene u relevantnoj državi članici u skladu s popisom financijskih društava posebne namjene. Nacionalne središnje banke pri prikupljanju tromjesečnih podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene koji se dostavljaju ESB-u za stanja, financijske transakcije i otpise/otpise dijela vrijednosti primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 %.

8. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge znatnih revizija, kao i svih revizija obavljenih sukladno članku 20. stavku 3. točki (b).

Članak 21.

Statistički podaci o kreditima monetarnih financijskih institucija nefinancijskim društvima prema granama djelatnosti

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u, ako su dostupni, podatke o kreditima monetarnih financijskih institucija domaćim nefinancijskim društvima i o kreditima monetarnih financijskih institucija drugim nefinancijskim društvima iz ostalih država članica europodručja, raščlanjene prema granama djelatnosti u skladu sa statističkom klasifikacijom ekonomskih djelatnosti u Uniji (NACE Rev. 2), u skladu s dijelom 19. Priloga II.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u tromjesečne podatke do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

(a) uz svaki redoviti prijenos podataka šalju se, ako je potrebno, revidirani podaci za prethodna referentna razdoblja; i

(b) izvanredne revizije koje značajno poboljšavaju kvalitetu podataka mogu se poslati čim postanu dostupne.

4. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o svim važnim promjenama u nacionalnim definicijama i klasifikacijama koje se koriste i, prema potrebi, dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o većim reklasifikacijama u sektoru monetarnih financijskih institucija i, ako je moguće, većim prenesenim reklasifikacijama nefinancijskih društava raščlanjenih prema NACE Rev.2.

Članak 22.

Statistika kreditnih linija monetarnih financijskih institucija

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke sastavljaju i dostavljaju agregirane statističke podatke o kreditnim linijama monetarnih financijskih institucija odobrenih drugim nerezidentima europodručja, raščlanjene prema institucionalnom sektoru, u skladu s dijelom 20. Priloga II.

Kreditne linije monetarnih financijskih institucija imaju isto značenja kao „nepovučene kreditne linije”, klasificirane kao „srednji rizik” i „nizak rizik”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 575/2013. Nacionalne središnje banke primjenjuju ovu definiciju koliko je to moguće i uvijek kada se primjenjuju različite nacionalne definicije za kreditne linije mogu dostaviti podatke korištenjem nacionalne definicije, ali trebaju nastojati uskladiti sastavljanje podataka o kreditnim linijama monetarnih financijskih institucija kako bi se unaprijedila usporedivost između zemalja u dužem razdoblju.

Nacionalne središnje banke izračunavaju sektorske raščlambe i prenose ih ESB-u. Ako se navedene sektorske raščlambe ne prikupljaju na nacionalnoj razini, nacionalne središnje banke mogu zahtijevati takve dodatne podatke od izvještajnih jedinica ili, alternativno, one mogu procijeniti sektorske raščlambe koristeći podatke dostupne na nacionalnoj razini iz drugih izvora.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o statističkim reklasifikacijama, koliko je to moguće.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke tromjesečno. Podaci o tromjesečnim stanjima i reklasifikacijskim usklađivanjima prenose se ESB-u do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koji se odnose.

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

(a) uz svaki redoviti prijenos podataka šalju se, ako je potrebno, revidirani podaci za prethodno referentno tromjesečje;

(b) izvanredne revizije koje značajno poboljšavaju kvalitetu podataka mogu se poslati čim postanu dostupne.

4. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za značajne revizije.

Članak 23.

Statistika imovine i obveza središnjih drugih ugovornih strana

1. Opseg izvještavanja

Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju zasebne agregirane statističke podatke o imovini i obvezama središnjih drugih ugovornih strana u skladu s dijelom 21. Priloga II.

Za potrebe ovog statističkog izvještavanja, središnje druge ugovorne strane su oni subjekti koje je ESMA identificirala kao središnje druge ugovorne strane i koji su „ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova” (S.125) ili „pomoćne financijske institucije” (S.126) kako je navedeno u klasifikaciji institucionalnih sektora utvrđenoj u poglavlju 23. ESA 2010.

Središnje druge ugovorne strane koje je identificirala ESMA i koji su klasificirani u ESA 2010 kao institucionalni sektor „monetarne financijske institucije” ne čini dio ovog statističkog izvještavanja.

2. Minimalni prag za obvezno izvještavanje

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke na obveznoj osnovi s obzirom na sljedeće pragove:

(a) za polja povezana s repo ugovorima, označena slovom „R” u dijelu 21. Priloga II., obvezno izvještavanje primjenjuje se ako bilanca stanja bilo kojeg od ovih polja premašuje 10 milijardi eura, s iznimkom onih polja koja se odnose na pozicije monetarnih financijskih institucija.

Ako je prag dostignut jednim ili više polja označenim kao „R”, dostavljaju se podaci o svim poljima označenim s „R”, neovisno o njihovoj stvarnoj bilančnoj vrijednosti;

(b) za polja koja se ne odnose na repo ugovore, označena slovima „NR” u dijelu 21. Priloga II., primjenjuje se obvezno izvještavanje ako se to zahtijeva temeljem točke (a) ili ako stanje bilance bilo kojeg od ovih polja premašuje 10 milijardi eura.

Ako je prag dostignut jednim ili više polja označenim kao „NR”, dostavljaju se podaci o svim poljima označenim kao „NR”, neovisno o njihovoj stvarnoj bilančnoj vrijednosti.

Ako pragovi (a) ili (b) nisu dostignuti, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o bilanci središnjih drugih ugovornih strana na dobrovoljnoj osnovi. Ako nacionalne središnje banke ne dostavljaju podatke na dobrovoljnoj osnovi, one prate jesu li ovi pragovi dosegnuti barem na godišnjoj osnovi.

3. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke tromjesečno. Podaci o tromjesečnim stanjima i reklasifikacijskim usklađenjima prenose se ESB-u do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

4. Politika revizija

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

(a) uz svaki redoviti prijenos podataka šalju se, ako je potrebno, revidirani podaci za prethodno referentno tromjesečje;

(b) izvanredne revizije koje značajno poboljšavaju kvalitetu podataka mogu se poslati čim postanu dostupne.

5. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za značajne revizije.

▼M4 —————

▼B

Članak 26.

Statistika mirovinskih fondova

1. Opseg izvještavanja

(a) Opće odredbe

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u statističke podatke o mirovinskim fondovima u skladu s dijelom 22. Priloga II. Podaci koji se odnose na mirovinske fondove prenose se na temelju trenutno dostupnih podataka na nacionalnoj razini. Kada stvarni podaci nisu dostupni, osiguravaju se procjene koliko je to moguće.

Izvještajna populacija obuhvaća mirovinske fondove kako su definirani u ESA 2010 (u stavcima 2.105 i 2.106) i uključuje sve mirovinske fondove koji su rezidenti u državama članicama europodručja).

(b) Stanja i financijske transakcije

Nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o stanjima na kraju referentnog razdoblja i financijskim transakcijama tijekom tromjesečja, koje se izvode u skladu s ESA 2010.

▼M2

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Podaci se ESB-u dostavljaju na tromjesečnoj osnovi. Statistika mirovinskih fondova opisana u stavku 1. točki (a) dostavlja se ESB-u u roku koji ne prelazi 80 kalendarskih dana od kraja referentnog tromjesečja. Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

▼B

3. Politika revizija

Nacionalne središnje banke možda će morati revidirati podatke prenesene tijekom prethodnog tromjesečja. Isto tako, mogu se napraviti revizije podataka iz ranijih tromjesečja.

Primjenjuju se sljedeća opća načela:

(a) pri redovitom tromjesečnom prijenosu podataka, uz podatke o posljednjem tromjesečju, mogu se slati samo „redovne” revizije, odnosno revizije podataka prenesenih u prethodnom tromjesečju;

(b) izvanredne revizije ograničene su i dostavljaju se na datum koji je različit od datuma redovitog dostavljanja podataka. Manje rutinske povijesne revizije podataka mogu se slati samo na godišnjoj osnovi, zajedno s prijenosom podataka za četvrto tromjesečje;

(c) izvanredne revizije koje značajno utječu na poboljšanje kvalitete podataka mogu se slati tijekom godine izvan redovitih ciklusa izrade.

4. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Ne dovodeći u pitanje prevladavajuće računovodstvene prakse u državama članicama, sva imovina i obveze za statističke svrhe dostavlja se na bruto osnovi. Metode vrednovanja moraju biti u skladu s ESA 2010. Načelno, imovina i obveze moraju se vrednovati primjenom tekućih tržišnih cijena na datum na koji se bilanca odnosi. Podaci o obvezama po depozitima i kreditima dostavljaju se prema iznosu stanja glavnice na kraju tromjesečja.

5. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja, uključujući izvore podataka, sustave prikupljanja podataka, postupak sastavljanja, pravni okvir, odstupanja od izvještajnih uputa ESB-a i izvještajnu populaciju. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja za značajne revizije i, posebno, za lomove u povijesnim serijama.

▼M2

Članak 26.a

Statistika osiguravajućih društava

1. Opseg izvještavanja

(a) Općenito

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o imovini i obvezama osiguravajućih društava te podatke o premijama, odštetnim zahtjevima i provizijama u skladu s dijelom 23. Priloga II. Podaci se dostavljaju za svaku od sljedećih vrsta osiguravajućih društava: društva za životno osiguranje, društva za neživotno osiguranje, složena društva za osiguranje i društva za reosiguranje. Ovi zahtjevi obuhvaćaju stanja na kraju tromjesečja i tromjesečna usklađivanja tokova imovine i obveza osiguravajućih društava te godišnje podatke o premijama, odštetnim zahtjevima i provizijama.

Dodatne podatke prenose države kojima su ovi podaci dostupni kao bilješke, uključujući podatke koji se temelje na najboljoj procjeni, u skladu s dijelom 23. Priloga II.

(b) Usklađivanje tokova

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u zasebne podatke o vrijednosnim usklađivanjima (koji obuhvaćaju promjene cijena i tečajeva) i reklasifikacijskim usklađivanjima, kao što je navedeno u dijelu 23. Priloga II. i u skladu s Prilogom IV.

Financijske transakcije, uključujući usklađivanja, izvode se u skladu s ESA 2010.

Nacionalne središnje banke mogu odstupiti od ESA 2010 zbog različitih nacionalnih praksi u skladu s Uredbom (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). Ako su dostupni podaci o stanjima po imovini (a-b-a), vrijednosna usklađivanja mogu se izvoditi u skladu sa zajedničkom metodom Eurosustava, tj. metodom izvođenja tokova iz dijela 6. Priloga IV.

Aproksimacije financijskih transakcija obvezama mogu se izvesti u skladu s dijelom 6. Priloga IV.

2. Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u tromjesečne podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za tromjesečne podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). Za prijelazno razdoblje koje obuhvaća izvještavanje za prva tri tromjesečja 2016. ovaj rok se produžuje do 30. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q1 2016., do 25. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q2 2016. i do 20. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q3 2016.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u godišnje podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za godišnje podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50).

Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

Pri prvom dostavljanju ESB-u tromjesečnih podataka o osiguravajućim društvima, od nacionalnih središnjih banaka traži se da dostave podatke o stanjima. Podaci o usklađivanju tokova prenose se koliko je to moguće.

3. Politika revizija

Sljedeća opća pravila primjenjuju se na revizije tromjesečnih i godišnjih podataka:

(a) tijekom redovnih tromjesečnih razdoblja izrade, tj. za zadano referentno razdoblje, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodno referentno tromjesečje;

(b) tijekom redovnih godišnjih razdoblja izrade, tj. za zadanu referentnu godinu, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodnu referentnu godinu;

(c) izvan redovnih razdoblja izrade, nacionalne središnje banke mogu također revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodna referentna razdoblja.

4. Odstupanja i ekstrapolacija

Radi osiguranja kvalitete statistike osiguravajućih društava iz europodručja, kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja najmanjim osiguravajućim društvima u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50), one primjenjuju ekstrapolaciju tromjesečnih podataka o osiguravajućim društvima dostavljenih ESB-u tako da se postigne 100 %-tni obuhvat.

Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak za ekstrapolaciju tako da se postigne 100 %-tni obuhvat temeljen na podacima prikupljenim u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (b) i člankom 7. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) pod uvjetom da su procjene temeljene na odgovarajućoj vrsti osiguravajućeg društva (tj. društva za životno osiguranje, društva za neživotno osiguranje, društva za reosiguranje, složena društva za osiguranje).

Nacionalne središnje banke također osiguravaju da, za referentna tromjesečja 2016., podaci dostavljeni ESB-u predstavljaju 100 % izvještajne populacije. Nacionalne središnje banke koje namjeravaju odobriti odstupanja najmanjim osiguravajućim društvima temeljem članka 7. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) prikupljaju sve potrebne podatke kako bi osigurale da podaci preneseni ESB-u budu najviše kvalitete. Nacionalne središnje banke koje izvode tražene podatke iz podataka prikupljenih za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 7 ) mogu, u tu svrhu i. proširiti podatke prikupljene za početni dan kao referentni datum 1. siječnja 2016. (vidjeti stavak 5.), ii. povećati obuhvat izvještajne populacije za prvo referentno tromjesečje (tromjesečja), ili iii. koristiti alternativne izvore podataka iz kojih se mogu izvesti ekstrapolirani podaci jednako visoke kvalitete.

5. Jednokratno izvještavanje za referentno razdoblje Q4 2015.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u podatke o stanju na kraju 2015., koji mogu uključivati procjenu ako je potrebno, za glavne agregate kao što je navedeno u dijelu 23. Priloga II: U tu svrhu, nacionalne središnje banka mogu koristiti podatke koji se odnose na 1. siječnja 2016. prikupljene za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ. Ovi podaci prenose se ESB-u zajedno s podacima za Q1 2016.

6. Izvođenje agregiranih podataka za vrijednosne papire

Nacionalne središnje banke izvode agregirane podatke o tromjesečnim podacima o imovini i obvezama za svaku vrstu osiguravajućeg društva u skladu s tablicama 2.a i 2.b dijela 23. Priloga II. kako slijedi:

(a) Za vrijednosne papire s oznakama ISIN, nacionalne središnje banke raspoređuju podatke koji se dostavljaju po pojedinačnim vrijednosnim papirima (s-b-s) u podatke koji se izvode iz Centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima (CSDB) kao referentne baze podataka. Raspoređeni podaci dobiveni na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira koriste se za izračun vrijednosti imovine i obveza u eurima i za izvođenje potrebnih raščlambi za svaki pojedinačni vrijednosni papir koji drži ili koji je izdalo osiguravajuće društvo. Ako se identifikatori vrijednosnih papira ne nalaze u CSDB-u, ili se podaci potrebni za izračun imovine i obveza u skladu s tablicom 2.a i 2.b dijela 23. Priloga II. ne mogu dobiti iz CSDB-a, nacionalne središnje banke procjenjuju nedostajuće podatke.

(b) Nacionalne središnje banke agregiraju podatke o vrijednosnim papirima izvedene u skladu s točkom (a) i dodaju ih podacima dostavljenim za vrijednosne papire bez oznaka ISIN radi izrade agregata za: i. dužničke vrijednosne papire raščlanjene prema dospijeću (izvornom i preostalom) i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); ii. vlasnički kapital raščlanjen prema instrumentu i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); i iii. dionice/udjele u investicijskim fondovima raščlanjene prema vrsti investicijskog fonda i rezidentnosti druge ugovorne strane.

7. Raščlamba držanja dionica/udjela u investicijskim fondovima prema glavnom cilju ulaganja

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u najbolje procjene za držanja dionica/udjela u investicijskim fondovima od strane osiguravajućih društava raščlanjena prema glavnom cilju ulaganja (tj. obveznički fondovi, dionički fondovi, mješoviti fondovi, nekretninski fondovi, fondovi za ograničavanje rizika i drugi fondovi). Ovi podaci mogu se izvesti raspoređivanjem podataka koji se dostavljaju na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira u skladu s Uredbom (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) s podacima izvedenim iz CSDB-a kao referentne baze podataka.

Ako se dionice/udjeli u investicijskim fondovima koji se drže ne nalaze u CSDB-u, nacionalne središnje banke procjenjuju podatke koji nedostaju ili koriste alternativne izvore radi izvođenja podataka.

Nacionalne središnje banke mogu, kao prijelaznu mjeru, prenijeti ove podatke ESB-u prvi put kada prenose podatke za Q2 2016. obuhvaćanjem podataka i za Q1 2016.

8. Procjena tromjesečnih podataka za tehničke pričuve neživotnih osiguranja

U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50), nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o tehničkim pričuvama neživotnih osiguranja raščlanjene prema vrsti osiguranja i zemljopisnom području na godišnjoj osnovi. Nacionalne središnje banke prenose ESB-u tromjesečne podatke koji se mogu procijeniti temeljem podataka prikupljenih na godišnjoj osnovi.

9. Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Pravila vrednovanja i/ili računovodstvena pravila iz Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) primjenjuju se i kada nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o osiguravajućim društvima.

10. Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kojima objašnjavaju razloge za značajne revizije i revizije obavljene izvan redovitih razdoblja izrade u skladu s člankom 26.a stavkom 3. točkom (c). Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja vezano uz reklasifikacijska usklađivanja.

11. Pristupi sastavljanja

Nacionalne središnje banke mogu prikupljati podatke od svih osiguravajućih društava rezidenata u državi („pristup države domaćina”) u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) ili mogu izvoditi podatke koji se traže za potrebe ESSB-a iz podataka prikupljenih za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 137472014 (ESB/2014/50) („pristup matične države”).

U načelu, podaci koji se prenose ESB-u u skladu s ovom Smjernicom predstavljaju pristup države domaćina. Međutim, nacionalne središnje banke koje izvode podatke koji se traže za potrebe ESSB-a iz prikupljenih nadzornih podataka mogu prenositi podatke slijedeći pristup matične države sve dok se razlika između pristupa države domaćina i pristupa matične države ne smatra značajnom.

Pitanje je li razlika između pristupa države domaćina i pristupa matične države značajna procjenjuje se na temelju podataka o premijama koji se dostavljaju u skladu s tablicom 3. dijela 23. Priloga II. ovoj Smjernici. Temeljem ove procjene, ESB će, u bliskoj suradnji s nacionalnim središnjim bankama, odrediti pristup koji će se poštivati u vezi prijenosa podataka ESB-u temeljem pristupa države domaćina. Nacionalne središnje banke izuzete su od prilagođavanja svojih podataka dok se ovaj pristup ne odredi.

Nacionalne središnje banke koje žele prilagoditi svoje podatke mogu, na dobrovoljnoj osnovi i koliko je to moguće, izvesti podatke temeljem pristupa države domaćina iz podataka prikupljenih u skladu s pristupom matične države. U tu svrhu može doći do sklapanja bilateralnih ugovora i razmjene informacija između dotičnih nacionalnih središnjih banaka.

▼B

Član