2007R0951 — HR — 25.12.2014 — 002.001









▼B

UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 951/2007

od 9. kolovoza 2007.

o utvrđivanju provedbenih pravila za prekogranične programe suradnje financirane na temelju Uredbe (EZ) br. 1638/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo







KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1638/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo ( 1 ), a posebno njezin članak 11. stavak 1., budući da: (1) Jedan od sastavnih dijelova Uredbe (EZ) br. 1638/2006 uključuje suradnju između država članica Europske unije i zemalja partnera u regijama susjednim njihovom zajedničkom dijelu vanjske granice Europske unije za razvoj područja prosperiteta i dobrog susjedstva (dalje u tekstu „prekogranična suradnja ENPI”). (2) Člankom 11. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 zahtijeva se usvajanje provedbenih pravila za utvrđivanje posebnih odredbi provedbe glave III. „Prekogranična suradnja” od strane Komisije te da predmeti obuhvaćeni provedbenim pravilima uključuju pitanja kao što su stopa sufinanciranja, priprema zajedničkih operativnih programa, imenovanje i funkcije zajedničkih tijela, uloga i funkcija zajedničkih odbora za praćenje i odabir i zajedničkog tajništva, prihvatljivost rashoda, odabir zajedničkih projekata, pripremna faza, tehničko i financijsko upravljanje pomoći Zajednice, financijska kontrola i revizija, praćenje i evaluacija, vidljivost i aktivnosti informiranja za potencijalne korisnike. (3) Člankom 21. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 potiče se da se provedbenim pravilima također utvrde pravila o nabavi za ENPI prekograničnu suradnju. (4) Strateškim dokumentom predviđenim u članku 7. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 utvrđuje se strateški okvir za potporu Komisije prekograničnoj suradnji ENPI i sadrži okvirni program za tu suradnju. (5) Pomoć Zajednice za prekograničnu suradnju ENPI provodi se kroz zajedničke operativne programe određene u strateškom dokumentu. (6) Potrebno je sastaviti provedbena pravila za utvrđivanje posebnih odredbi za prekograničnu suradnju u smislu Uredbe (EZ) br. 1638/2006 ali pritom zemljama sudionicama omogućiti određenu količinu fleksibilnosti vezano uz detaljne aranžmane organizacije i provedbe posebnih programa uzimajući u obzir pojedinačne značajke svakog programa, Na temelju ovog načela i u skladu s ovom Uredbom zemlje sudionice moraju zajedničkim dogovorom predložiti Komisiji na usvajanje detaljne aranžmane za prekograničnu suradnju ENPI u zajedničkom operativnom programu, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1638/2006. (7) S obzirom na činjenicu da su sve zemlje sudionice uključene u strukture odlučivanja za program, dok je zadaća provedbe povjeren tijelu za zajedničko upravljanje koje ima sjedište u jednoj od zemalja sudionica, nema potrebe za zajedničkim pravilima o raspodjeli funkcija između različitih struktura upravljanja programom. (8) Budući da se programi trebaju provesti pomoću podijeljenog upravljanja, sustavi za upravljanje programom i kontrolu moraju zadovoljavati pravila Zajednice. Usvajanje programa od strane Komisije treba shvatiti kao ex ante akreditaciju tih sustava. Komisija mora pratiti provedbu svakog programa mogućim uključivanjem u Zajedničkom odboru za praćenje i putem izvješća koja mu podnese Tijelo za zajedničko upravljanje. (9) Kako bi se osiguralo cjelovito i potpuno sudjelovanje potencijalnih korisnika iz zemalja partnera u programu i kako bi se primijenili isti aranžmani o upravljanju za subjekte iz država članica Europske unije kao i za subjekte iz zemalja partnera, a s obzirom da se financijskim sredstvima za prekograničnu suradnju ENPI upravlja kao dijelom vanjske politike Europske unije, ugovorni postupci primjenjivi na vanjske aktivnosti koje financira Europska komisija moraju se koristiti za sve projekte financirane kao dio prekogranične suradnje uspostavljene Uredbom (EZ) br. 1638/2006. (10) Kako bi se osigurala učinkovita provedba programa potrebno je utvrditi aranžmane za praćenje i evaluaciju. (11) Ove mjere su u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog Uredbom Vijeća (EZ) br. 1638/2006, budući da: DONIJELA JE OVU UREDBU:







POGLAVLJE I.

UVOD

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1638/2006 u pogledu programa prekogranične suradnje.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „tehnička pomoć” znači pripremni rad, upravljanje, praćenje, evaluacija, informiranje, revizija i kontrola te bilo koja aktivnost jačanja administrativne sposobnosti potrebna za provedbu zajedničkih operativnih programa;

2. „korisnik” znači tijelo koje potpisuje ugovor o bespovratnim sredstvima s tijelom za zajedničko upravljanje i koje preuzima punu pravnu i financijsku odgovornost za provedbu programa u odnosu na to tijelo; prima financijski doprinos tijela za zajedničko upravljanje i osigurava da se njime upravlja i prema potrebi da ga se raspodjeljuje u skladu sa sporazumima sa svojim partnerima; odgovoran je tijelu za zajedničko upravljanje i izravno je odgovoran nadležnom tijelu za operativni i financijski napredak aktivnosti;

3. „izvoditelj” znači tijelo koje potpisuje ugovor o uslugama, radovima ili nabavi robe s tijelom za zajedničko upravljanje i koje preuzima punu pravnu i financijsku odgovornost za izvršenje tog ugovora u odnosu na tijelo za zajedničko upravljanje;

4. „strateški dokument” znači dokument iz članka 7. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 i u kojem se utvrđuje popis zajedničkih operativnih programa, njihova višegodišnja okvirna financijska omotnica i teritorijalne jedinice prihvatljive unutar svakog programa;

5. „zemlje sudionice” znači sve države članice i zemlje partneri koje sudjeluju u zajedničkom operativnom programu;

6. „zemlje partneri” znači zemlje i područja navedeni u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1638/2006;

7. „opsežni projekti” znači projekti koji obuhvaćaju niz radova, aktivnosti ili usluga namijenjenih ispunjavanju nedjeljive funkcije precizne naravi koji teže jasno utvrđenim ciljevima od zajedničkog interesa u svrhu provedbe prekograničnih ulaganja;

8. „vlastita sredstva zemalja koje sudjeluju u zajedničkom operativnom programu” znači financijska sredstva iz središnjeg, regionalnog ili lokalnog proračuna zemalja sudionica;

9. „operativno daljnje praćenje projekata” znači daljnje praćenje aktivnosti financiranih iz programa u skladu s metodom za ciklus projektnog upravljanja, od programiranja preko tehničkog praćenja provedbe do evaluacije.







POGLAVLJE II.

OSNOVNI DOKUMENTI







ODJELJAK 1.

Zajednički operativni programi

Članak 3.

Priprema zajedničkih operativnih programa

Svaki zajednički operativni program određuje se zajedničkim dogovorom svih sudjelujućih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1638/2006, strateškim dokumentom i ovom Uredbom.

Članak 4.

Sadržaj zajedničkih operativnih programa

Svaki zajednički operativni program opisuje ciljeve, prioritete i mjere vezano uz aktivnosti koje treba poduzeti te se u njemu objašnjava kako se one uklapaju u druge programe koji su u tijeku ili planirane bilateralne i multilateralne programe u predmetnim zemljama i regijama, posebno programe koje financira Europska unija.

U zajedničkim operativnim programima posebno se:

(a) navode prihvatljive teritorijalne jedinice, uključujući moguće susjedne regije, kao lokacije za projekte financirane iz programa kako je određeno u Uredbi (EZ) br. 1638/2006 i u strateškom dokumentu;

(b) utvrđuju pravila za sudjelovanje u programu susjednih područja u trećim zemljama koja nisu obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 1638/2006 ali kojima se dozvoljava sudjelovanje na temelju strateškog dokumenta;

(c) utvrđuju prioriteti i mjere koji se odnose na ciljeve utvrđene u strateškom dokumentu;

(d) određuje sastav Zajedničkog odbora za praćenje u skladu s člankom 11. ove Uredbe;

(e) određuje tijelo koje imenuju zemlje sudionice za obavljanje dužnosti tijela za zajedničko upravljanje;

(f) opisuje struktura koju određuje tijelo za zajedničko upravljanje za upravljanje programom u skladu s člancima 14., 15., 16. i 17. ove Uredbe. Taj opis je dovoljno detaljan kako bi osigurao da Komisija može opravdano imati povjerenja da su uspostavljeni učinkoviti i djelotvorni sustavi unutarnje kontrole koji se temelje na najboljim međunarodnim praksama;

(g) uključuje financijsku tablicu u kojoj su opisani okvirne godišnje alokacije obveza i plaćanja u okviru programa, utvrđeni u skladu s prioritetima i u kojoj se posebno navode iznosi dodijeljene tehničkoj pomoći;

(h) određuju metode za provedbu programa u skladu s ugovornim postupcima iz članka 23. ove Uredbe;

(i) određuju privremeni indikativni rokovi za pokretanje postupaka i odabir projekata koji će biti financirani;

(j) opisuju svi regulatorni zahtjevi vezano uz studije o procjeni učinka na okoliš i daju privremeni okvirni rokovi za provođenje tih studija;

(k) navodi(-e) jezik(-ci) koji se koriste u programu;

(l) uključuje plan informiranja i obavješćivanja u skladu s člankom 42.

U tablici iz drugog stavka točke (g) navodi se doprinos Europske zajednice i dijele se privremeni indikativni iznosi za koje Komisija treba preuzeti obveze svake godine do 2013. (alokacije za 2011.-2013. potvrđuju se u Okvirnom programu za 2011.-2013.). Tablica također sadrži privremene indikativne iznose sufinanciranja iz vlastitih sredstava zemalja sudionica.

U svrhu drugog stavka točke (h), projekti financirani na temelju programa uglavnom se odabiru putem poziva za podnošenje prijedloga. Međutim, zemlje sudionice također u dogovoru s Komisijom mogu zajednički odrediti opsežne prekogranične investicijske projekte koji neće biti odabrani putem poziva za podnošenje prijedloga: ti se projekti posebno spominju u programu ili ih u kasnijoj fazi odabire Zajednički odbor za praćenje iz članaka od 11. do 13., uz uvjet da su u skladu s programskim prioritetima i mjerama te da postoji proračun posebno u tu svrhu.

Članak 5.

Usvajanje zajedničkih operativnih programa

1. Svaki zajednički operativni program Komisiji podnosi tijelo za zajedničko upravljanje nakon izričitog dogovora svih zemalja koje su sudjelovale u pripremi programa i doprinijele joj.

2. Komisija razmatra zajednički operativni program kako bi provjerila sadrži li sve elemente iz članka 4. koji posebno uključuju:

(a) ocjenu njegove usklađenosti sa strateškim dokumentom;

(b) provjeru kvalitete analize, njezinu dosljednost s predloženim prioritetima i mjerama, te s drugim bilateralnim i multilateralnim programima u tijeku ili planiranima u regijama na koje se program odnosi;

(c) provjeru da je program u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Zajednice;

(d) provjeru jesu li provedene sve studije o procjeni učinka na okoliš koje se mogu zahtijevati ili jesu li u planu prije nego se provedu predloženi projekti;

(e) osiguravanje usklađenosti financijske tablice za program, posebno u pogledu iznosa za koje Komisija treba preuzeti obvezu;

(f) osiguravanje sposobnosti upravljanja tijela za zajedničko upravljanje razmjerno je opsegu, sadržaju i složenosti aktivnosti planiranih u okviru programa. Komisija posebno provjerava da Tijelo za zajedničko upravljanje ima dovoljno odgovarajuće kvalificiranog osoblja potpuno predanog programu, potrebno kompjuterizirane alate za upravljanje i računovodstvo te financijske postupke koji su usklađeni s relevantnim zakonodavstvom Zajednice. Te provjere mogu se provesti primjenom revizije ex ante na terenu, ako Komisija to smatra potrebnim;

(g) osiguravanje da je tijelo za zajedničko upravljanje planiralo i odredilo zadovoljavajuće sustave unutarnje kontrole i revizije, na temelju međunarodnih najboljih praksi.

3. Nastavno na preispitivanje zajedničkog operativnog programa, Komisija može tražiti zemlje sudionice da osiguraju informacije ili prema potrebi revidiraju određene dijelove.

4. Usvajanje svakog zajedničkog operativnog programa smatra se akreditacijom ex ante od strane Komisije onih struktura upravljanja i kontrole koje je uspostavilo tijelo za zajedničko upravljanje.

5. Svaki zajednički operativni program usvaja se odlukom Komisije za cijelo trajanje programa.

Članak 6.

Praćenje i evaluacija zajedničkog operativnog programa

1. Cilj praćenja i evaluacije zajedničkog operativnog programa je poboljšati kvalitetu, učinkovitost i dosljednost provedbe. Nalazi evaluacije uzimaju se u obzir u budućem programiranju.

2. Srednjoročna evaluacija zajedničkog operativnog programa provodi se u sklopu programskog preispitivanja u skladu sa strateškim dokumentom.

Evaluaciju okvirnog programa provodi Komisija, a njezini rezultati koji se dostavljaju Zajedničkom odboru za praćenje i tijelu za zajedničko upravljanje mogu dovesti do prilagodbi u programu.

3. Uz srednjoročno ocjenjivanje Komisija može u svakom trenutku provesti evaluaciju zajedničkog operativnog programa ili njegovog dijela.

4. U sljedećoj godini od godine završetka provedbene faze projekata financiranih iz zajedničkog operativnog programa, Komisija provodi ocjenjivanje programa ex post.

Članak 7.

Revizija zajedničkih operativnih programa

1. Prilagodbe financijske tablice zajedničkog operativnog programa što pretežno uključuje prijenose od jednog prioriteta na drugi najviše 20 % financijskih sredstava Zajednice početno dodijeljenih svakom prioritetu tijelo za zajedničko upravljanje može provesti izravno uz prethodnu suglasnost Zajedničkog odbora za praćenje. Tijelo za zajedničko upravljanje o tim promjenama obavješćuje Komisiju.

Ovo se pravilo primjenjuje na tehničku pomoć koja se financira iz financijskih sredstava Zajednice samo uz prethodno pisanu suglasnost Komisije.

2. Nastavno na obrazložen zahtjev Zajedničkog odbora za praćenje ili na inicijativu Komisije u dogovoru s Zajedničkim odborom za praćenje, zajednički operativni programi mogu biti preispitani i prema potrebi revidirani u sljedećim slučajevima:

(a) kako bi se vodilo računa o glavnim socioekonomskim promjenama ili značajnim promjenama u Zajednici, nacionalnim ili regionalnim prioritetima u području obuhvaćenom programom;

(b) nastavno na provedbene poteškoće koje uzrokuju značajna kašnjenja;

(c) kada postoji prijenos sredstava Zajednice s jednog prioriteta na drugi izvan okvira fleksibilnosti iz stavka 1. ovog članka;

(d) nastavno na evaluacije iz članka 6. stavaka 2. i 3.;

(e) kada je program završen u skladu s člankom 44.

3. Revizije zajedničkog operativnog programa u slučajevima navedenim u stavku 2. prihvaćaju se odlukom Komisije i zahtijevaju potpisivanje izmjene sporazuma o financiranju iz članka 10.

Članak 8.

Uporaba jezika

1. Upravljačke strukture zajedničkih operativnih programa koriste jedan ili više službenih jezika Europske unije kao radne jezike.

2. Kako bi se uzela u obzir partnerska priroda programa, korisnici programa mogu podnijeti tijelu za zajedničko upravljanje dokumente vezano uz svoje projekte na svom nacionalnom jeziku, uz uvjet da je ta mogućnost posebno navedena u programu i da Zajednički odbor za praćenja putem tijela za zajedničko upravljanje osigurava potrebne prijevode.

3. Troškovi prijevoda za sve jezike odabrane programom pokrivaju se:

(a) iz proračuna za tehničku pomoć na razini zajedničkog operativnog programa;

(b) iz proračuna svakog pojedinačnog projekta na razini projekta.

Članak 9.

Početna faza zajedničkih operativnih programa

1. Nastavno na usvajanje zajedničkog operativnog programa odlukom Komisije, program u državama članicama započinje odmah sa dodjelom sredstava u Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo za prekograničnu suradnju iz rubrike 1B Financijske perspektive (Međuinstitucionalni sporazum 2006/C 139/01) ( 2 ). Također se mogu poduzeti zajednička djelovanja za pokretanje programa, npr.:

(a) osnivanje tijela za zajedničko upravljanje i zajedničkog tehničkog tajništva;

(b) prvi sastanci Zajedničkog odbora za praćenje uključujući predstavnike zemalja partnera koje još nisu potpisale sporazum o financiranju;

(c) priprema i pokretanje natječajnih postupaka ili poziva za donošenje prijedloga, ako je potrebno uz klauzulu o suspenziji vezano uz potpisivanje sporazuma o financiranju.

2. Odluke Komisije navedene u stavku 1. primjenjive su u svakoj zemlji partneru od potpisivanja sporazuma o financiranju od strane te zemlje u skladu s člankom 10.







ODJELJAK 2.

Sporazum o financiranju

Članak 10.

Potpisivanje sporazuma o financiranju

1. Sporazum o financiranju sklapa se između Komisije i svake zemlje partnera za svaki zajednički operativni program. Tijelo za zajedničko upravljanje koje se imenuje u okviru svakog zajedničkog operativnog programa može supotpisati sporazum o financiranju.

2. Zajednički operativni program koji je usvojila Komisija je tehnički prilog sporazumu o financiranju.

3. Svaki sporazum o financiranju sklapa se najkasnije prije kraja sljedeće godine od godine donošenja odluke Komisije o usvajanju zajedničkog operativnog programa (pravilo N + 1).

4. Ako sporazum o financiranju nije sklopljen u roku, vanjska komponenta zajedničkog operativnog programa sa zemljom partnerom ne može se pokrenuti.

Kada program uključuje nekoliko zemlja partnera, svaka zemlja partner može pokrenuti program čim je potpisala svoj sporazum o financiranju.

5. Ako nijedna zemlja partner ne potpiše sporazum o financiranju u zadanom roku, vanjska komponenta zajedničkog operativnog programa postaje ništavna te se primjenjuju stavci 3. i 4. članka 44.







POGLAVLJE III.

UPRAVLJAČKE STRUKTURE ZA ZAJEDNIČKE OPERATIVNE PROGRAME







ODJELJAK 1.

Zajednički odbor za praćenje

Članak 11.

Sastav Zajedničkog odbora za praćenje

1. Zajednički odbor za praćenje čine predstavnici koje je imenovala svaka zemlja sudionica kako bi donosili odluke vezano uz zajednički operativni program u okviru nadležnosti odbora. Članovi se imenuju kao predstavnici svojih zemalja na funkcionalnoj osnovi a ne na osobnoj osnovi. Odbor također ima predsjednika i tajnika. Tajnik se izabire među članovima tijela za zajedničko upravljanje.

2. Osim propisno imenovanih predstavnika, važno je da zemlje sudionice osiguraju odgovarajuće sudjelovanje civilnog društva (lokalnih tijela, gospodarskih i socijalnih partnera, civilnog društva) kako bi se osiguralo blisko udruživanje različitih lokalnih dionika u provedbi zajedničkog operativnog programa.

3. Komisiju se poziva na svaki sastanak Zajedničkog odbora za praćenje istodobno kad i sudionike i obavješćuje ju se o rezultatima njihovih rasprava. Ona može sudjelovati na svim sastancima odbora ili u njihovim dijelovima na vlastitu inicijativu, kao promatrač i bez ovlasti donošenja odluka.

Članak 12.

Funkcioniranje Zajedničkog odbora za praćenje

1. Imenovani članovi Zajedničkog odbora za praćenje jednoglasno donose svoj poslovnik.

2. Zajednički odbor za praćenje donosi odluke konsenzusom. Međutim, pojedine odluke može donijeti glasovanjem, posebno one koje se odnose na konačni odabir projekata i iznose bespovratnih sredstava koji im se dodjeljuju. U sklopu postupka glasovanja svaka zemlja ima samo jedan glas neovisno o broju njezinih predstavnika.

3. Imenovani predstavnici izabiru predsjednika. Odbor može izabrati predsjednika koji je predstavnik Zajedničkog odbora za praćenje ili drugu osobu.

Predsjednik Zajedničkog odbora za praćenje djeluje kao arbitar i vodi rasprave. Predsjednik zadržava svoje pravo glasovanja, osim ako je pozicija predsjednika dodijeljena predstavniku tijela za zajedničko upravljanje ili drugoj osobi. U posljednjem slučaju predsjednik nema pravo glasovanja.

4. Zajednički odbor za praćenje sastaje se onoliko često koliko je to potrebno a najmanje jedanput godišnje. Saziva ga predsjednik na zahtjev tijela za zajedničko upravljanje ili nastavno na valjano obrazložen zahtjev jednog od svojih imenovanih članova ili Komisije. On također može donositi odluke pisanim postupkom na inicijativu predsjednika, tijela za zajedničko upravljanje ili jedne od zemalja sudionica. U slučaju nesuglasja svaki član može zatražiti raspravu o odluci na sastanku.

5. Nakon svakog sastanka Zajedničkog odbora za praćenje sastavlja se zapisnik, a potpisuju ga predsjednik i tajnik. Zapisnik se daje svakom članu odbora i Komisiji.

Članak 13.

Funkcije Zajedničkog odbora za praćenje

Odbor preuzima posebno sljedeće funkcije u pogledu zajedničkog operativnog programa:

(a) odobrava program rada tijela za zajedničko upravljanje.

(b) odlučuje o opsegu i raspodjeli programskih sredstava za tehničku pomoć i ljudske resurse;

(c) na svakom od sastanaka analizira upravljačke odluke tijela za zajedničko upravljanje;

(d) imenuje odbore za odabir projekata;

(e) odlučuje o uvjetima sposobnosti za projekte i donosi konačnu odluku o projektima i o iznosima koji im se dodjeljuju;

(f) na svakom od sastanaka i na temelju dokumenata koje je podnijelo tijelo za zajedničko upravljanje, ocjenjuje i prati napredak prema ciljevima zajedničkog operativnog programa;

(g) analizira sva izvješća koja je podnijelo tijelo za zajedničko upravljanje i prema potrebi poduzima odgovarajuće mjere;

(h) ispituje sve sporne predmete povrata sredstava koje mu na razmatranje podnese tijelo za zajedničko upravljanje.

Ako prilikom donošenja odluka iz prvog stavka točke (e) Zajednički odbor za praćenje odluči ne poštovati sve ili dio preporuka odbora za odabir projekata, obrazlaže svoju odluku u pisanom obliku. Odluka se zatim dostavlja na prethodnu suglasnost Komisiji putem tijela za zajedničko upravljanje Komisiji. Komisija daje mišljenje tijelu za zajedničko upravljanje u roku od 15 radnih dana.

Obveze tijela za zajedničko upravljanje obavljaju se u skladu s važećim propisima i odredbama. Tijelo za zajedničko upravljanje odgovorno je osigurati da su odluke Zajedničkog odbora za praćenje usklađene s tim pravilima.







ODJELJAK 2.

Tijelo za zajedničko upravljanje

Članak 14.

Organizacija Tijela za zajedničko upravljanje

1. Tijelo za zajedničko upravljanje je u pravilu nacionalno, regionalno ili lokalno javnopravno tijelo. Tijelo za zajedničko upravljanje može također biti privatnopravno tijelo s javnim ovlastima.

To tijelo mora zadovoljiti odgovarajuće financijske zahtjeve i uvjete predviđene Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 ( 3 ), a posebno njezinim člankom 54. i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 a posebno njezinim člancima 38., 39. i 41. ( 4 ).

2. Zemlje sudionice povjeravaju tijelu za zajedničko upravljanje zadaće u vezi s provedbom zajedničkog operativnog programa koji su im povjerene kao dio upravljanja programom. One su u okviru Zajedničkog odbora za praćenje odgovorne za provjere korištenja fondova u skladu s pravilima i načelima koja uređuju upravljanje programom.

3. Funkcioniranje tijela za zajedničko upravljanje može se financirati iz doprinosa Zajednice za tehničku pomoć i iz sufinanciranja, posebno iz doprinosa u naravi kako je predviđeno u članku 19. stavku 3.

4. Financijski izvještaji tijela za zajedničko upravljanje podliježu godišnjim vanjskim ex post revizijama koje provodi neovisna organizacija iz članka 31.

5. Organizacija tijela za zajedničko upravljanje temelji se na međunarodnoj najboljoj praksi u upravljanju i unutarnjoj kontroli te se oslanja na sustave upravljanja i unutarnje kontrole prikladne za provođenje svojih zadaća tako da osigura da njegove aktivnosti budu usklađene sa zakonima i drugim propisima te načelom dobrog financijskog upravljanja.

Posebno će se organizirati da su funkcije operativnog upravljanja i financijskog upravljanja odvojene unutar tijela za zajedničko upravljanje. Funkcije dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika odvojene su i međusobno su nespojive.

6. Tijelo za zajedničko upravljanje ima službu za unutarnju reviziju koja je neovisna o službama koje obavljaju funkcije dužnosnika za ovjeravanje, računovodstvenog službenika i upravljanja.

7. Tijelo za zajedničko upravljanje uspostavlja postupke za utvrđivanje ispravnosti i zakonitosti prikazivanja troškova u okviru programa te uspostavlja pouzdane kompjuterizirane sustave računovodstva, praćenja i financijskog informiranja.

8. Tijelo za zajedničko upravljanje posebno poštuje uvjete i rokove plaćanja za sporazume o bespovratnim sredstvima i ugovore o nabavi koje potpisuje s trećim stranama. Koristeći odgovarajuće postupke provjere osigurava da se sredstva plaćena na temelju sporazuma o bespovratnim sredstvima ili ugovora o nabavi koriste samo u svrhe za koje su dodijeljena.

Koristi se opći sustav za upravljanje računima te za administrativno i financijsko praćenje dodijeljenih bespovratnih sredstava i ugovora (korespondencija, požurnice ili opomene, primitak izvješća itd.).

9. Tijelo za zajedničko upravljanje bez odgode obavješćuje Komisiju i Zajednički odbor za praćenje o svakoj promjeni procedura ili organizaciji ili u nekim drugim okolnostima koje bi mogle utjecati na provedbu programa.

10. Tijelo za zajedničko upravljanje i razni korisnici, izvoditelji i partneri s kojima potpisuje ugovore za provedbu projekata podliježu kontrolama Komisije, Europskog revizorskog suda i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).

Članak 15.

Funkcije zajedničkog upravljačkog tijela

1. Tijelo za zajedničko upravljanje odgovorno je za upravljanje i provedbu zajedničkog operativnog programa, uključujući tehničku pomoć u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti te provodi kontrole potrebne u skladu s pravilima i postupcima predviđenim relevantnim propisima.

2. Različiti zadaci tijela za zajedničko upravljanje su:

(a) organizacija i obavljanje funkcije tajništva sastanaka Zajedničkog odbora za praćenje, uključujući sastavljanje zapisnika sa tih sastanaka;

(b) priprema detaljnog godišnjeg proračuna za program i zahtjeva za plaćanje za Komisiju;

(c) sastavljanje godišnjih operativnih i financijskih izvješća te njihova dostava Zajedničkom odboru za praćenje i Komisiji;

(d) provedba programa revizije putem unutarnje revizorske službe za provjeru unutarnjih tokova i osiguranje da se postupci u okviru tijela za zajedničko upravljanje prikladno primjenjuju; godišnja revizijska izvješća dostavljaju se Zajedničkom odboru za praćenje i Komisiji;

(e) pokretanje poziva za podnošenje ponuda i poziva za podnošenje prijedloga za odabir projekata po dobivanju suglasnosti Zajedničkog odbora za praćenje;

(f) zaprimanje prijava za projekte, organizacija, predsjedanje i tajništvo za odbore za odabir projekata i dostava izvješća zajedno s preporukama odbora za odabir projekata Zajedničkom odboru za praćenje i Komisiji;

(g) praćenje odabira projekata od strane Zajedničkog odbora za praćenje, potpisivanje ugovora za projekte s korisnicima i izvoditeljima;

(h) provedba operativnog praćenja i financijsko upravljanje projektima;

(i) žurno obavješćivanje Zajedničkog odbora za praćenje o svim spornim slučajevima povrata sredstava;

(j) provedba studija o procjeni učinka na okoliš na programskoj razini;

(k) provedba plana o informiranju i vidljivosti u skladu s člankom 42.

Članak 16.

Zajedničko tehničko tajništvo

1. Svako tijelo za zajedničko upravljanje može uz prethodnu suglasnost Zajedničkog odbora za praćenje koristiti zajedničko tehničko tajništvo s potrebnim sredstvima za pomoć u svakodnevnom upravljanju aktivnostima u okviru zajedničkog operativnog programa.

Djelovanje zajedničkog tehničkog tajništva financira se iz proračuna tehničke pomoći.

2. Zajedničko tehničko tajništvo može ako je to potrebno uspostaviti male podružnice u zemljama sudionicama u svrhu informiranja mogućih korisnika u tim zemljama o aktivnostima planiranim u sklopu programa.

Članak 17.

Načelo kontinuiteta

Kada se jedno od postojećih tijela za zajedničko upravljanje sa sustavima upravljanja prethodnim ili tekućim programima koje je odobrila Komisija ponovno imenuje za upravljanje zajedničkim operativnim programom, nije potrebno mijenjati organizacijske aranžmane tijela za zajedničko upravljanje, uz uvjet da ti primijenjeni sustavi udovoljavaju zahtjevima ove Uredbe.







POGLAVLJE IV.

FINANCIJSKO UPRAVLJANJE ZAJEDNIČKIM OPERATIVNIM PROGRAMIMA







ODJELJAK 1.

Financiranje

Članak 18.

Tehnička pomoć financirana iz doprinosa Zajednice

Najviše 10 % ukupnog doprinosa Zajednice zajedničkom operativnom programu može se dodijeliti tehničkoj pomoći.

Međutim, ovisno o slučaju i ako je to zajamčeno razinom potrošnje nastale tijekom prethodnih godina provedbe i predvidivim zakonskim zahtjevima programa, može se razmotriti povećanje iznosa tehničke pomoći koja je prvobitno dodijeljena programu.

Članak 19.

Izvori sufinanciranja

1. Sufinanciranje dolazi iz vlastitih sredstava zemalja ili tijela koja sudjeluju u zajedničkom operativnom programu.

2. U okviru svakog zajedničkog operativnog programa zemlje sudionice slobodne su odrediti izvor, iznos i raspodjelu sufinanciranja među ciljevima i prioritetima.

3. Doprinosi u naravi od tijela za zajedničko upravljanje mogu se smatrati sufinanciranjem, podložno prethodnom odobrenju Komisije. U tom slučaju izričito se navode u programskom dokumentu.

Članak 20.

Stopa sufinanciranja

1. Sufinanciranje iznosi najmanje 10 % doprinosa Zajednice zajedničkom operativnom programu umanjeno za iznos za tehničku pomoć financiranu iz doprinosa Zajednice.

2. Kada je to moguće sufinanciranje se raspoređuje uravnoteženo tijekom cijelog trajanja programa tako da se minimalni cilj od 10 % postigne do kraja programa.

Članak 21.

Bankovni račun zajedničkog operativnog programa i kamata na predfinanciranje

1. Otvara se jedan bankovni račun u eurima, posebno namijenjen programu a njime upravlja služba koja funkcionira kao računovodstveni službenik u okviru tijela za zajedničko upravljanje. Transakcije na tom računu zahtijevaju potpise dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika.

2. Ako se na sredstva na bankovnom računu obračunavaju kamate, sve kamate nastale plaćanjima predfinanciranja dodjeljuju se zajedničkom operativnom programu i prijavljuju Komisiji u konačnom izvješću iz članka 32.

Članak 22.

Financijski izvještaji zajedničkog operativnog programa

Financijski izvještaji zajedničkog operativnog programa sastavlja služba u okviru tijela za zajedničko upravljanje odgovorna za financijske transakcije. Financijski izvještaji su neovisni i zasebni te sadrže samo transakcije koje se odnose na zajednički operativni program. Ona se pohranjuju kako bi omogućila analitičko praćenje programa prema ciljevima, prioritetima i mjerama.

Tijelo za zajedničko upravljanje Zajedničkom odboru za praćenje i Komisiji predstavlja izvješća u kojima su usklađeni financijski izvještaji sa stanjem na bankovnom računu programa kao prilog godišnjem izvješću i svakom zahtjevu za dodatno predfinanciranje.

Članak 23.

Ugovorni postupci

1. Ugovorni postupci za ugovore o nabavi i bespovratna sredstva za provedbu zajedničkog operativnog programa od strane tijela za zajedničko upravljanje su postupci koji se primjenjuju na vanjske djelatnosti kako je određeno u člancima od 162. do 170. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i člancima od 231. do 256. Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002.

Postupci i povezani standardni dokumenti i predlošci ugovora koje treba koristiti su oni koji se navode u Praktičnom vodiču za ugovorne postupke za vanjske djelatnosti EZ-a uz njegove važeće priloge u trenutku pokretanja postupaka nabave ili poziva za podnošenje prijedloga.

2. Pravila prihvatljivosti za sudjelovanje u pozivima za podnošenje ponuda i pozivima za podnošenje prijedloga su oni iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 u skladu s člancima 40. i 41. ove Uredbe.

3. Te se odredbe primjenjuju na cijelo geografsko područje programa, tj. na području država članica i na području zemalja partnera.







ODJELJAK 2.

Plaćanja

Članak 24.

Godišnje obveze Komisije

Osim početnih proračunskih obveza koje su priložene odluci o usvajanju zajedničkog operativnog programa, Komisija svake godine ispunjava odgovarajuću obvezu najkasnije do 31. ožujka predmetne godine. Iznos te obveze određuje se u skladu s financijskom tablicom u kojoj se detaljno navode privremene godišnje alokacije sredstava u zajedničkom operativnom programu i također ovisi o napretku programa i raspoloživosti sredstava. Komisija obavješćuje tijelo za zajedničko upravljanje o točnom datumu godišnjeg preuzimanja obveze.

Članak 25.

Opća pravila plaćanja

1. Komisija izvršava svako plaćanje iz doprinosa Zajednice u okviru raspoloživih sredstava. Svaki iznos koji plaća tijelu za zajedničko upravljanje automatski oduzima od najstarijeg godišnjeg obroka obveze dok nije potrošen cjelokupan iznos ove obveze. Kada je potrošen cjelokupni iznos najstarijeg godišnjeg obroka obveze smije se upotrijebiti sljedeći godišnji obrok obveze.

2. Plaćanja se obavljaju u eurima na bankovni račun zajedničkog operativnog programa.

3. Plaćanja se mogu obaviti u obliku predfinanciranja ili konačnog plaćanja.

Članak 26.

Predfinanciranje

1. Svake godine kada je tijelo za zajedničko upravljanje obaviješteno o proračunskoj obvezi, ono može kao predfinanciranje zatražiti prijenos od 80 % doprinosa Zajednice za financiranje u tekućoj proračunskoj godini.

Od druge godine provođenja zajedničkog operativnog programa zahtjevima za predfinancirenje prilaže se privremeno godišnje financijsko izvješće koje obuhvaća sve rashode i prihode iz prethodne godine koji još nisu potvrđeni unutarnjim revizijskim izvješćem i privremenim proračunom s obvezama i plaćanjima tijela za zajedničko upravljanje za sljedeću godinu.

Nakon analize tog izvješća, ocjene stvarnih financijskih potreba programa i provjere raspoloživosti sredstava, Komisija izvršava plaćanje cijelog ili dijela zatraženog predfinanciranja.

2. Tijekom godine tijelo za zajedničko upravljanje može zatražiti prijenos cijelog salda ili dijela salda godišnjeg doprinosa Zajednice kao dodatnog predfinanciranja.

Kao obrazloženje svog zahtjeva tijelo za zajedničko upravljanje podnosi privremeno financijsko izvješće u kojem se pokazuje da trošak koji je stvarno nastao ili će vjerojatno nastati prije kraja godine prelazi iznos predfinanciranja koje je već dodijeljeno.

Takvi naredni prijenosi predstavljaju dodatno predfinanciranje u mjeri u kojoj nisu potvrđene vanjskim revizijskim izvješćem.

3. U drugoj polovici svake godine provedbe programa Komisija obračunava prethodna plaćanja predfinanciranja na temelju stvarno nastalih prihvatljivih rashoda kako je potvrđeno u godišnjem vanjskom revizijskom izvješću iz članka 31.

Na temelju rezultata tog obračuna Komisija nastavlja s potrebnim financijskim prilagodbama.

▼M2

Članak 26.a

Financijske korekcije Tijela za zajedničko upravljanje

1. Tijelo za zajedničko upravljanje u prvom je stupnju odgovorno za sprečavanje i istraživanje nepravilnosti te za izvršavanje potrebnih financijskih korekcija i potraživanje povrata.

Tijelo za zajedničko upravljanje izvršava potrebne financijske korekcije u vezi s pojedinačnim nepravilnostima uočenima u projektima ili tehničkoj pomoći. Financijske korekcije sastoje se od ukidanja cijelog ili dijela doprinosa Unije projektu ili tehničkoj pomoći. Tijelo za zajedničko upravljanje uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti te financijski gubitak i primjenjuje razmjernu financijsku korekciju. Kriteriji za uspostavu razine financijske korekcije koja će se primjenjivati i kriteriji za primjenu paušalnih iznosa ili ekstrapolirane financijske korekcije mogu biti oni doneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 ( 5 ), a posebno njezinim člankom 144., te oni sadržani u Odluci Komisije od 19. prosinca 2013. ( 6 ). Tijelo za zajedničko upravljanje unosi financijske korekcije u godišnja izvješća za računovodstvenu godinu u kojoj je donesena odluka o ukidanju.

2. Doprinos Unije koji je ukinut u skladu sa stavkom 1. može se ponovno upotrijebiti unutar predmetnog programa, podložno odredbama stavka 3. Preraspodjela tih sredstava programa među ostalim mora biti u skladu s člancima 7., 13., 18. i 43.

3. Doprinos ukinut u skladu sa stavkom 1. ne smije se ponovo upotrijebiti za projekt koji je bio predmetom financijske korekcije ili za projekte odabrane na temelju poziva na podnošenje prijedloga (6) (6) .

▼B

Članak 27.

Povrat sredstava

1. Tijelo za zajedničko upravljanje odgovorno je za povrat neopravdanih i neprihvatljivih rashoda i za nadoknadu Komisiji njezinog dijela ili vraćenih iznosa razmjerno njezinom doprinosu programu.

Ako se prilikom primitka konačnog izvješća za ugovor ili nastavno na provedene kontrole ili revizije ustanovi da postoje neprihvatljivi rashodi koji su već bili plaćeni, tijelo za zajedničko upravljanje izdaje nalog za povrat sredstava predmetnim korisnicima ili izvoditeljima.

2. Kada se povrat odnosi na potraživanje od korisnika, izvoditelja ili partnera sa sjedištem u državi članici i kada tijelo za zajedničko upravljanje ne može osigurati povrat duga u roku od godinu dana od izdavanja naloga za povrat sredstava, iznos dugovanja tijelu za zajedničko upravljanje plaća država članica u kojoj korisnik, izvoditelj ili partner imaju sjedište te ga ona potražuje od korisnika, izvoditelja ili partnera.

3. Kada se povrat odnosi na potraživanje od korisnika, izvoditelja ili partnera sa sjedištem u zemlji partneru i kada tijelo za zajedničko upravljanje ne može osigurati povrat duga u roku od godinu dana od izdavanja naloga za povrat sredstava, tijelo za zajedničko upravljanje upućuje slučaj Komisiji koja na temelju cjelokupnog spisa preuzima zadaću osiguravanja povrata iznosa dugovanja od korisnika, izvoditelja ili partnera sa sjedištem u zemlji partneru ili izravno od nacionalnih tijela te zemlje.

4. Spisi proslijeđeni državi članici ili Komisiji sadrže sve dokumente potrebne za povrat sredstava kao i dokaz mjera koje je poduzelo tijelo za zajedničko upravljanje prema korisniku ili izvoditelju s ciljem povrata iznosa dugovanja.

5. Tijelo za zajedničko upravljanje uz dužnu pažnju osigurava nadoknadu u roku od godinu dana od izdavanja naloga za povrat sredstava. Posebno osigurava da je potraživanje sigurno, određenog iznosa i dospjelo. Kada tijelo za zajedničko upravljanje planira odustati od povrata utvrđenog duga, osigurava da je odustajanje ispravno i da zadovoljava načela dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti. Odluka o odustajanju mora biti obrazložena i podnosi se Komisiji i Zajedničkom odboru za praćenje na prethodno odobrenje.

6. Kada dug nije vraćen ili cjelokupan spis kako je navedeno u stavku 4. nije proslijeđen državi članici ili Komisiji zbog nemara tijela za zajedničko upravljanje, ono ostaje odgovorno za povrat nakon isteka jednogodišnjeg razdoblja a dospjeli iznosi se izjavljuju neprihvatljivima za financiranje od strane Zajednice.

7. U skladu sa stavcima 2. i 3. ugovori koje je sklopilo tijelo za zajedničko upravljanje kao dio programa sadrže klauzulu prema kojoj se Komisiji ili predmetnoj državi članici dopušta provesti povrat od korisnika, izvoditelja ili partnera kada je potraživanje još uvije nepodmireno godinu dana od izdavanja naloga za povrat sredstava od strane tijela za zajedničko upravljanje.







ODJELJAK 3.

Izvješća

Članak 28.

Godišnja izvješća tijela za zajedničko upravljanje

1. Tijelo za zajedničko upravljanje svake godine najkasnije do 30. lipnja Komisiji podnosi godišnje izvješće o provedbi zajedničkog operativnog programa od 1. siječnja do 31. prosinca prethodne godine, odobreno od strane Zajedničkog odbora za praćenje i potvrđeno revizijskim izvješćem iz članka 31. Prvo godišnje izvješće podnosi se do 30. lipnja druge godine programa.

2. Svako godišnje izvješće sadrži:

(a) tehnički dio u kojem se opisuju: — napredak postignut u provedbi programa i njegovi prioriteti, — detaljan popis potpisanih ugovora kao i moguće poteškoće na koje se naišlo, — aktivnosti tehničke pomoći provedene tijekom prethodne godine, — mjere poduzete za praćenje, evaluaciju i reviziju projekata, njihovi rezultati i aktivnosti poduzete za rješavanje utvrđenih problema, — djelatnosti informiranja i obavješćivanja, — program djelatnosti koje treba provesti sljedeće godine;

(b) financijski dio u kojem se za svaki prioritet navode u eurima: — iznosi dodijeljeni tijelu za zajedničko upravljanje od strane Komisije kao doprinos Komisije i od strane zemalja sudionica kao sufinanciranje, kao i svi drugi prihodi za program, — izvršena plaćanja i vraćeni iznosi tijela za zajedničko upravljanje za tehničku pomoć i za projekte kao i izvješće o usklađenju s bankovnim računom programa, — iznos prihvatljivih rashoda nastalih u projektima kako su predstavljeni od strane korisnika u njihovim izvješćima i zahtjevima za plaćanje, — privremeni proračun (obveze i izdaci) tijela za zajedničko upravljanje na narednu godinu;

(c) izjava koju potpisuje predstavnik tijela za zajedničko upravljanje kao osiguranje da su sustavi upravljanja i kontrole uspostavljani programom tijekom prethodne godine i dalje usklađeni s modelom koji odobrava Komisija i da svojim funkcioniranjem jamče razuman stupanj povjerenja u ispravnost financijskog izvješća te u zakonitost i pravilnost transakcija na koje se odnosi.

Članak 29.

Godišnje izvješće službe za unutarnju reviziju

1. Služba za unutarnju reviziju tijela za zajedničko upravljanje svake godine provodi program kontrole kako bi provjerila unutarnje tokove i osigurala da se postupci unutar tijela za zajedničko upravljanje ispravno primjenjuju. Sastavlja godišnje izvješće i dostavlja ga predstavniku tijela za zajedničko upravljanje.

2. Tijelo za zajedničko upravljanje dostavlja izvješće iz stavka 1. Komisiji i Zajedničkom odboru za praćenje kao prilog godišnjem izvješću iz članka 28.

Članak 30.

Godišnje izvješće o provedbi revizijskog plana za projekte

1. Tijelo za zajedničko upravljanje svake godine sastavlja izvješće o provedbi revizijskog plana za prethodnu godinu za projekte iz članka 37. Izvješće detaljno opisuje metodologiju koju tijelo za zajedničko upravljanje primjenjuje za odabir reprezentativnog uzorka projekata, kao i provedene provjere, dane preporuke i usvojene zaključke od strane tijela za zajedničko upravljanje vezano uz financijsko upravljanje predmetnim projektima.

2. Tijelo za zajedničko upravljanje izvješće iz stavka 1. dostavlja Komisiji i Zajedničkom odboru za praćenje kao prilog godišnjem izvješću iz članka 28.

Članak 31.

Izvješće vanjske revizije

1. Neovisno o vanjskim revizijama tijela za zajedničko upravljanje koje je poduzela uprava zemlje u kojoj je uspostavljeno tijelo za zajedničko upravljanje, tijelo za zajedničko upravljanje poziva neovisno javnopravno tijelo ili sklapa ugovor s ovlaštenim neovisnim revizorom koji je član međunarodno priznatog nadzornog tijela za zakonsku reviziju da svake godine provede provjeru ex post prihoda i rashoda koje prikaže tijelo za zajedničko upravljanje u svojem godišnjem financijskom izvješću, u skladu sa standardima i etikom Međunarodne federacije računovođa (IFAC).

2. Opseg vanjske revizije obuhvaća izravne rashode tijela za zajedničko upravljanje za tehničku pomoć i upravljanje projektom (plaćanja). Izvješće vanjske revizije potvrđuje račun prihoda i rashoda prikazan od strane tijela za zajedničko upravljanje u godišnjem financijskom izvješću, a posebno potvrđuje da su navedeni rashodi stvarno nastali te da su točni i prihvatljivi.

3. Tijelo za zajedničko upravljanje dostavlja izvješće o vanjskoj reviziji Komisiji i Zajedničkom odboru za praćenje kao prilog godišnjem izvješću iz članka 28.

▼M2

Članak 32.

Završno izvješće o provedbi zajedničkoga operativnog programa sadržava mutatis mutandis iste elemente kao i godišnja izvješća, uključujući njihove priloge, za cjelokupno trajanje programa. Ono se podnosi najkasnije do 30. lipnja 2017. za programe kojima je rok za kraj provedbene faze pomaknut s 31. prosinca 2014. na 31. prosinca 2015., a najkasnije do 30. lipnja 2016. za programe čija provedbena faza završava 31. prosinca 2014.

▼B







ODJELJAK 4.

Prihvatljivi rashodi zajedničkog operativnog programa

Članak 33.

Prihvatljivi troškovi na razini zajedničkog operativnog programa

1. Kako bi bili prihvatljivi za financiranje iz Zajednice, rashodi zajedničkog operativnog programa moraju nastati tijekom razdoblja izvršenja, kako je određeno u članku 43.

2. Kako bi bili prihvatljivi kao troškovi za tehničku pomoć, troškovi tijela za zajedničko upravljanje koji se odnose na provedbu zajedničkog operativnog programa:

(a) moraju biti potrebni za provedbu programa i u skladu s kriterijima određenim u programu i od strane Zajedničkog odbora za praćenje i biti u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, a posebno načelima isplativosti i troškovne učinkovitosti;

(b) moraju biti evidentirani u poslovnim knjigama programa, prepoznatljivi, provjerljivi i potvrđeni originalnim dokumentima;

(c) moraju nastati u skladu s relevantnim postupcima javne nabave.

3. Uz poštovanje stavaka 1. i 2. sljedeći troškovi su prihvatljivi:

(a) troškovi za osoblje dodijeljeno programu, pri čemu ti troškovi odgovaraju stvarnim plaćama uvećanim za naknade za socijalno osiguranje i ostale troškove vezano uz primanja. Plaće i troškovi ne smiju prelaziti one uobičajeni za strukture kakve imaju tijelo za zajedničko upravljanje ili zajedničko tehničko tajništvo, osim ako je to opravdano obrazloženjem koje pokazuje da je to ključno za provedbu zajedničkog operativnog programa;

(b) putni troškovi i troškovi boravka za osoblje i druge osobe koje sudjeluju u zajedničkom operativnom programu, uz uvjet da ne prelaze troškove koje u pravilo snose tijela imenovana za upravljanje programom. Pri paušalnom financiranju troškova boravka stope ne smiju prelaziti stope na cjenovnim ljestvice koje objavi Europska komisija u vrijeme usvajanja zajedničkog operativnog programa;

(c) troškovi kupnje ili najma (nove ili rabljene) opreme i materijala koje tijelo za zajedničko upravljanje ili zajedničko tehničko tajništvo trebaju za provedbu zajedničkog operativnog programa i troškovi usluga, uz uvjet da odgovaraju tržišnim cijenama;

(d) troškovi potrošne robe;

(e) neizravni troškovi koji pokrivaju administrativne režijske troškove;

(f) troškovi za plaćanje usluga podizvoditeljima;

(g) troškovi proizašli izravno iz zahtjeva uvedenih ovom Uredbom i programom (npr. aktivnosti informiranja i vidljivosti, evaluacije, vanjske revizije, prijevodi itd.) uključujući troškove financijskih usluga (posebno troškovi bankovnih prijenosa).

Članak 34.

Neprihvatljivi troškovi na razini zajedničkog operativnog programa

Sljedeće troškove u vezi s provedbom zajedničkog operativnog programa tijelo za zajedničko upravljanje ne smatra prihvatljivima kao troškove tehničke pomoći:

(a) dugovi i pričuve za gubitke i dugove;

(b) dužničke kamate;

(c) stavke već plaćene u drugom okviru;

(d) kupnje zemljišta ili objekata;

(e) tečajne gubitke;

(f) poreze, uključujući PDV, osim ako tijelo za zajedničku pomoć ne može zahtijevati njihov povrat i ako važeći propisi ne određuju pokrivanje tih poreza;

(g) zajmovi trećim stranama;

(h) novčane kazne.

Članak 35.

Doprinosi u naravi na razini zajedničkog operativnog programa

Svi doprinosi u naravi od strane zemalja sudionica ili bilo kojeg drugog izvora navode se zasebno u proračunu zajedničkog operativnog programa te nisu prihvatljivi.

Ne mogu se smatrati dijelom sufinanciranja zemalja sudionica iz članka 20. koji iznosi najmanje 10 %, s iznimkom početnog doprinosa u naravi od strane tijela za zajedničko upravljanje iz članka 19. stavka 3. ove Uredbe.

Troškovi za osoblje koje su za tehničko upravljanje programom dodijelile zemlje sudionice ne smatraju se doprinosom u naravi i ne smatraju se sufinanciranjem u proračunu programa.

Članak 36.

Prihvatljivi troškovi na razini projekta

1. Troškovi svakog projekta moraju nastati tijekom razdoblja svakog relevantnog ugovora.

2. Prihvatljivi troškovi, neprihvatljivi troškovi i mogućnost doprinosa u naravi na razini projekta određeni su u ugovorima sklopljenim s korisnicima ili izvoditeljima.







ODJELJAK 5.

Kontrola

Članak 37.

Godišnji revizijski plan za projekte

1. Od kraja prve godine zajedničkog operativnog programa tijelo za zajedničko upravljanje svake godine sastavlja plan revizije za projekte koje financira.

2. Kontrole iz stavka 1. provode se ispitivanjem dokumenata ili provođenjem provjera na terenu ili uzorka projekata koje je odabralo tijelo za zajedničko upravljanje na temelju nasumične statističke metode uzorkovanja uzimajući u obzir međunarodno priznate revizijske standarde, posebno uzimajući u obzir faktore rizika povezane s vrijednošću projekta, vrstu aktivnosti, vrstu korisnika ili druge relevantne elemente. Uzorak mora biti dovoljno reprezentativan kako bi osigurao zadovoljavajuću razinu povjerenja s obzirom na izravne kontrole koje provodi tijelo za zajedničko upravljanje o postojanju, točnosti i prihvatljivosti rashoda nastalih u projektu.

Članak 38.

Kontrola Zajednice

Komisija, OLAF, Europski revizorski sud i vanjski revizor ovlašten od strane tih institucija može provjeriti, razmatranjem dokumenata ili provedbom provjera na terenu, upotrebu sredstava Zajednice koja koriste tijelo za zajedničko upravljanje i razni korisnici projekta i partneri.

Te provjere mogu biti u obliku cjelokupne revizije na temelju popratne dokumentacije za financijske izvještaje, računovodstvenih dokumenata ili drugih dokumenata relevantnim za financiranje zajedničkog operativnog programa (uključujući, za tijelo za zajedničko upravljanje, sve dokumente povezane s postupcima odabira i ugovorima) i projekta.

Članak 39.

Nacionalni sustav kontrole

Države članice mogu uspostaviti sustav kontrole kako bi omogućile provjeru valjanosti troškova prikazanih za aktivnosti ili dijelove aktivnosti provedenih na njihovim područjima, te usklađenosti tih troškova i povezanih aktivnosti ili dijelova tih aktivnosti s pravilima Zajednice i svojim nacionalnim pravilima.







POGLAVLJE V.

PROJEKTI FINANCIRANI IZ ZAJEDNIČKIH OPERATIVNIH PROGRAMA

Članak 40.

Tijela koja sudjeluju u projektima iz zajedničkih operativnih programa

1. Projekte podnose podnositelji zahtjeva koji zastupaju partnerstva u koja su uključeni najmanje jedan partner iz države članice koja sudjeluje u programu te najmanje jedan partner iz zemlje partnera koja sudjeluje u programu.

2. Podnositelji zahtjeva i partneri iz stavka 1. imaju sjedište u regijama određenim u članku 4. točkama (a) i (b) i udovoljavaju kriterijima određenim u članku 23. stavku 2. ove Uredbe.

U slučajevima kada se ciljevi projekta ne mogu postići bez sudjelovanja partnera utvrđenih u drugim regijama, osim onih koje su navedene u prvom podstavku, može se prihvatiti sudjelovanje tih drugih partnera.

Članak 41.

Vrsta projekata

Uzimaju se u obzir tri vrste projekata:

(a) integrirani projekti u okviru kojih svaki partner obavlja dio aktivnosti zajedničkog projekta na svom državnom području;

(b) simetrični projekti u okviru kojih se slične aktivnosti obavljaju paralelno u državama članicama i zemljama partnerima;

(c) projekti provedeni uglavnom ili u cijelosti u državi članici ili zemlji partneru, ali u korist svih ili nekih partnera uključenih u zajednički operativni program.

Projekti se odvijaju u regijama određenim u članku 4. točkama (a) i (b) ove Uredbe.

U iznimnim slučajevima, ako je to potrebno za postizanje ciljeva projekta, projekti se mogu održavati djelomično u drugim regijama od onih određenih u drugom stavku.

Članak 42.

Informiranje o zajedničkom operativnom programu i njegova vidljivost

1. Tijelo za zajedničko upravljanje odgovorno je za provedbu informiranja i vidljivosti vezano uz zajednički operativni program. Tijelo za zajedničko upravljanje posebno poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala vidljivost financiranja iz Zajednice ili sufinanciranja namijenjenih njegovim vlastitim aktivnostima i aktivnostima projekta financiranog u sklopu programa. Te mjere zadovoljavaju relevantna pravila o vidljivosti vanjskih djelatnosti koja je utvrdila i objavila Komisija.

2. Odgovornost svih podružnica zajedničkog tehničkog tajništva koje mogu biti uspostavljene u zemljama sudionicama jest objavljivanje informacija o aktivnostima zajedničkog operativnog programa i pružanje informacija svakome tko pokaže interes za program.







POGLAVLJE VI.

ZAVRŠETAK ZAJEDNIČKIH OPERATIVNIH PROGRAMA

Članak 43.

Trajanje zajedničkih operativnih programa

▼M2

1. Razdoblje izvršenja svakoga zajedničkog operativnog programa počinje najranije na datum kada je Komisija donijela program, a završava najkasnije 31. prosinca 2017.

▼B

2. Ovo razdoblje izvršenja obuhvaća sljedeće faze:

(a) fazu provedbe zajedničkog operativnog programa uz najduže trajanje od sedam godina najkasnije 31. prosinca 2013. Nakon tog dana ne smiju se pokretati natječaji ni pozivi za podnošenje prijedloga, ne smiju se potpisivati ugovori, uz iznimku ugovora o reviziji i evaluaciji;

▼M1

(b) fazu provedbe projekata financiranih od strane zajedničkog operativnog programa koja počinje istodobno kada i faza provedbe programa i završava najkasnije 31. prosinca 2015. Sve aktivnosti projekata financirane iz programa završavaju najkasnije do tog dana;

▼M2

(c) fazu financijskog zaključenja zajedničkoga operativnog programa, uključujući financijsko zaključenje svih ugovora sklopljenih u okviru programa, ex post evaluaciju programa, podnošenje završnog izvješća i završno plaćanje ili završni povrat sredstava koje izvršava Komisija. Ta faza završava najkasnije 31. prosinca 2017.

▼M2

3. Neovisno o stavcima 1. i 2., u slučaju nepredviđenih i propisno opravdanih potreba ili okolnosti Komisija može odobriti produljenje razdoblja izvršenja zajedničkoga operativnog programa na obrazložen zahtjev Zajedničkog odbora za praćenje. U tom se slučaju ne primjenjuju datumi za podnošenje završnog izvješća iz članka 32.

▼B

Članak 44.

Prijevremeni završetak programa

1. U slučajevima opisanim u članku 9. stavku 10. točkama (c) i (d) Uredbe (EZ) br. 1638/2006 i u drugim valjano utemeljenim slučajevima Komisija može odlučiti završiti zajednički operativni program prije isteka razdoblja izvršenja, na zahtjev Zajedničkog odbora za praćenje ili na vlastitu inicijativu nakon savjetovanja sa zajedničkim odborom za praćenje.

2. U tom slučaju tijelo za zajedničko upravljanje upućuje zahtjev Komisiji i dostavlja konačno izvješće u zadanom roku od tri mjeseca od odluke Komisije. Nakon obračuna prethodnih predfinancijskih plaćanja, Komisija izvršava završno plaćanje ili prema potrebi izdaje nalog za završni povrat sredstava tijelu za zajedničko upravljanje. Komisija također opoziva preostale obveze.

3. Ako se program završi zbog toga što zemlje partneri nisu potpisali sporazume o financiranju u zadanim rokovima, proračunske alokacije već izdvojene za prekograničnu suradnju na temelju Instrumentu europskog susjedstva i partnerstva pod rubrikom 1B Financijske perspektive (Međuinstitucionalni sporazum 2006/C 139/01) ostaju raspoložive za njihovog predviđenog trajanja, ali se mogu upotrijebiti samo za aktivnosti koje se odvijaju isključivo u predmetnim državama članicama. Alokacije Instrumenta europskog susjedstva i partnerstva izdvojene za prekograničnu suradnju iz rubrike 4 Financijske perspektive (Međuinstitucionalni sporazum 2006/C 139/01) se opozivaju.

4. Ako zemlje partneri ne potpišu sporazum o financiranju ili Komisija odluči završiti zajednički operativni program prije dana predviđenog isteka programa, primjenjuje se sljedeći postupak:

(a) za alokacije Instrumenta europskog susjedstva i partnerstva izdvojenih za prekograničnu suradnju iz rubrike 1B Financijske perspektive (Međuinstitucionalni sporazum 2006/C 139/01) iznosi predviđeni za buduće godišnje obveze predmetnog zajedničkog operativnog programa koriste se u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) u skladu s postupcima iz članka 9. stavka 10. Uredbe (EZ) br. 1638/2006;

(b) za alokacije Instrumenta europskog susjedstva i partnerstva izdvojenih za prekograničnu suradnju iz rubrike 4 Financijske perspektive (Međuinstitucionalni sporazum 2006/C 139/01) iznosi previđeni za buduće godišnje obveze predmetnog zajedničkog operativnog programa koriste se za financiranje drugih programa ili projekata prihvatljivih na temelju Uredbe (EZ) br. 1638/2006.

Članak 45.

Pohranjivanje dokumenata

Tijelo za zajedničko upravljanje te korisnici projekta i partneri čuvaju sve dokumente u vezi sa zajedničkim operativnim programom ili projektom, a posebno izvješća i popratne dokumente kao i financijska izvješća, računovodstvene dokumente i sve druge dokumente u vezi s financiranjem zajedničkog operativnog programa (uključujući, za tijelo za zajedničko upravljanje, sve dokumente vezano uz odabir i ugovore) i projekta, sedam godina od dana izvršenja plaćanja za program ili projekt.

Članak 46.

Završetak programa

1. Zajednički operativni program smatra se završenim nakon:

(a) zaključenja svih ugovora sklopljenih u okviru programa;

(b) izvršenja završnog plaćanja ili završne nadoknade;

(c) opoziva preostalih odobrenih sredstava od strane Komisije.

2. Završetak operativnog programa ne dovodi u pitanje pravo Komisije da u kasnijoj fazi poduzme financijske korekcije u odnosu na tijelo za zajedničko upravljanje ili korisnike programa ako konačan iznos programa ili projekata treba prilagoditi kao rezultat provedenih kontrola nakon dana završetka.







POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 47.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.