2008R0555 — HR — 01.01.2016 — 011.002

Ovaj je dokument samo dokumentacijska pomoć za čiji sadržaj institucije ne preuzimaju odgovornost









▼B

UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 555/2008

od 27. lipnja 2008.

o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina u vezi s programima potpore, trgovinom s trećim zemljama, proizvodnim potencijalom i o nadzoru u sektoru vina







KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, o izmjeni uredbi (EZ) br. 1493/1999, (EZ) br. 1782/2003, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999 ( 1 ), a posebno njezine članke 22., 84., 89., 97., 107., 117. te članak 121. točke (b) i (c), budući da: (1) Uredbom (EZ) br. 479/2008 izmijenio se prijašnji režim sektora vina kako je utvrđeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina ( 2 ) i od 1. kolovoza 2008. ta je Uredba stavljena izvan snage. (2) Postojeća provedbena pravila kojima je obuhvaćen sektor vina uključena su u više uredaba koje su često izmjenjivane. Ta se provedbena pravila, u pogledu tržišnih mehanizama, trgovine s trećim zemljama, proizvodnog potencijala i nadzora u sektoru vina trebaju izmijeniti zbog izmjene režima vina Uredbom (EZ) br. 479/2008 kao i na temelju iskustva. Potrebno je usvojiti detaljna pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 479/2008. (3) Sljedeće je Uredbe Komisije treba stoga staviti izvan snage i zamijeniti novom Uredbom: — (EZ) br. 1227/2000 od 31. svibnja 2000. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, u pogledu proizvodnog potencijala ( 3 ), — (EZ) br. 1623/2000 od 25. srpnja 2000. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1493/1999 o zajedničkoj organizaciji tržišta vina u pogledu tržišnih mehanizama ( 4 ), — (EZ) br. 2729/2000 od 14. prosinca 2000. o utvrđivanju detaljnih provedbenih pravila o nadzoru u sektoru vina ( 5 ), — (EZ) br. 883/2001 od 24. travnja 2001. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1493/1999 u pogledu trgovine proizvodima iz sektora vina s trećim zemljama ( 6 ). (4) Glava II. Uredbe (EZ) br. 479/2008 sadrži odredbe o novom programu potpore koji se utvrđuje na razini država članica za financiranje posebnih mjera potpore kao pomoć sektoru vina. Taj je okvir primjereno popuniti donošenjem provedbenih pravila. (5) Treba postojati postupak za prvo podnošenje programa potpore. Treba postojati i postupak za godišnju izmjenu programa potpore za sjedeću godinu, tako da se prilagode uzimajući u obzir nove uvjete koje pri prvom podnošenju nije bilo moguće predvidjeti. Za sve te promjene trebaju vrijediti određena ograničenja i uvjeti kako bi se osiguralo očuvanje općih ciljeva odobrenih programa potpore. (6) Na temelju članka 5. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008, države članice mogu odlučiti sastaviti programe potpore na zemljopisnoj razini koju smatraju najprikladnijom. Budući da su države članice odgovorne za odobrenje planova, trebaju u ovom slučaju utvrditi pravila o podnošenju i odobravanju planova te najmanjem sadržaju dotičnih planova. (7) Članak 10. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa novu mjeru potpore za promociju na tržištima trećih zemalja. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o uspostavi te nove mjere. (8) Kako bi se spriječio bilo kakav rizik od narušavanja tržišnog natjecanja, treba utvrditi pravila o načinu upućivanja na posebno podrijetlo proizvoda obuhvaćenih informativnim i promotivnim kampanjama. (9) U interesu pravne sigurnosti, poruke koje se šalju tijekom promotivne kampanje trebaju biti u skladu sa zakonodavstvom trećih zemalja kojima su namijenjene. (10) Države članice trebaju odrediti kriterije koji uređuju izbor zahtjeva te način njihove kontrole kako bi se zajamčila usklađenost s pravilima Zajednice i učinkovitost podržanih mjera. (11) Za osiguranje učinkovitosti mjera Zajednice, države članice moraju osigurati da je odobrena promotivna kampanja u skladu s njihovim nacionalnim i regionalnim promotivnim programima i da ih dopunjuje. Kako bi se uspostavila sinergija, države članice mogu pripremiti zajedničku promotivnu kampanju i pritom je uputno predvidjeti mjere koje omogućuju suradnju među predmetnim državama članicama. Prednost treba dati mikro, malim i srednjim poduzećima kojima je pomoć Zajednice potrebnija nego većim poduzećima. (12) Kako bi se izbjeglo dvostruko plaćanje kod promotivnih mjera koje se financiraju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 3/2008 od 17. prosinca 2007. o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama ( 7 ) ili Uredbom Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) ( 8 ), treba odrediti međusobno izuzimanje. (13) Člankom 11. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa se mjera potpore za restrukturiranje i prenamjenu vinograda. Posebno se u drugom podstavku članka 11. stavka 3. te Uredbe predviđa da potpora za restrukturiranje i prenamjenu vinograda ne obuhvaća uobičajenu obnovu vinograda kojima je istekao prirodni životni vijek. (14) Osim toga, države članice mogu usvojiti pravila o najmanjoj veličini uključene parcele tako da se osigura stvaran učinak sustava na proizvodni potencijal. (15) Primjenom članka 11. Uredbe (EZ) br. 479/2008, države članice imaju slobodan prostor za procjenu točnog područja primjene i razine potpore, uključujući ponajprije isplaćivanje paušalnih iznosa, određivanje najviših razina potpore po hektaru te modulaciju potpore na temelju objektivnih kriterija, u okviru ograničenja utvrđenih u glavi II. poglavlju I. navedene Uredbe te odredbama usvojenima u skladu s tim poglavljem. Osim toga, treba utvrditi zajednička pravila. Mjere je potrebno odrediti s rokovima za njihovo izvršenje i za odgovarajuće praćenje. Pravila trebaju obuhvatiti i uporabu prava ponovne sadnje koja proizlaze iz krčenja predviđenog projektom i time omoguće više razine potpore koja se dodjeljuje zbog većih troškova. (16) U interesu provjere, isplaćivanje potpore obično se vrši nakon što se provedu posebne mjere ili čitav niz mjera. Međutim, plaćanje se može izvršiti prije obavljanja mjere ili čitavog niza mjera, pod uvjetom da se položi sredstvo osiguranja radi osiguranja provedbe mjere. (17) Potrebno je utvrditi detaljne odredbe o sudjelovanju pri financiranju sustava za restrukturiranje i prenamjenu. Treba poduzeti mjere radi osiguranja učinkovitoga trošenja sredstava rezerviranih za sustav, pri čemu treba posebno predvidjeti akontacije. (18) Članak 12. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa novu mjeru potpore za zelenu berbu. S obzirom na supsidijarnost, države članice trebaju biti odgovorne za upravne dogovore koji se odnose na postupak prijave za zelenu berbu. Države članice trebaju biti slobodne odrediti datum do kojeg traže da proizvođači završe mjere, tako da imaju dovoljno vremena u okviru vremenskih ograničenja i blizine razdoblja berbe za potreban nadzor prije plaćanja. (19) Uzimajući u obzir sredstva uključena u program zelene berbe, potrebno je predvidjeti sustavne provjere na licu mjesta predmetnih površina nakon izvršenja. Tim se provjerama mora osigurati provedba potpunog uništavanja grožđa. One trebaju osigurati i uredno poštovanje fitosanitarnih i ekoloških zahtjeva. U interesu provjere, isplatu premije treba izvršiti nakon kontrole da je zelena berba obavljena. (20) Osim toga, potrebno je odrediti najviše iznose potpore tako da potpora ne postane trajni alternativni oblik plasmana za proizvode u usporedbi sa stavljanjem tih proizvoda na tržište. (21) Članak 13. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa novu mjeru potpore za osnivanje uzajamnih fondova. Potrebno je utvrditi detaljna pravila za tu novu mjeru. Ta pravila, koliko god je to moguće, trebaju omogućiti fleksibilnost i brzo djelovanje u kriznim stanjima i stoga trebaju dozvoliti da države članice i organizacije proizvođača same donose odluke. Pravila, međutim, trebaju sprečavati zlouporabu i predvidjeti ograničenja, uključujući ona u financijskom smislu. Budući da proizvođači u novim državama članicama općenito imaju niži stupanj organizacije od ostalih država članica, za njih je potrebno predvidjeti viši plafon potpore. (22) Članak 14. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa novu mjeru potpore za osiguranje berbe. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o određivanju te nove mjere. Ta pravila moraju biti fleksibilnija koliko je god moguće. Međutim, pravila trebaju sprečavati zlouporabu i predvidjeti ograničenja, uključujući ona u financijskom smislu. (23) Članak 15. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa novu mjeru potpore za materijalne i nematerijalne investicije u poduzeća. Potrebno je utvrditi detaljna pravila za određivanje te nove mjere u skladu s istom mjerom koja je dostupna na izborniku za ruralni razvoj. Treba odrediti vrste investicija koje ispunjavaju uvjete, uključujući one za razvoj novih proizvoda, procesa i tehnologija te odrediti okvirne prihvatljive troškove. (24) Članak 16. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa mjeru potpore za destilaciju sporednih proizvoda. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o određivanju te nove mjere u posebnim uvjetima odlaganja sporednih proizvoda te o namjeni i razini najvišega iznosa potpore za destilaciju komine od grožđa, vina i vinskog taloga. (25) Članak 17. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa prijelaznu mjeru potpore za destilaciju alkohola. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o određivanju te nove mjere, posebno namjene i moguće prilagodbe potpore. (26) Članak 18. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa prijelaznu mjeru potpore za kriznu destilaciju. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o određivanju te nove mjere, posebno postupka i načina potpore te kriterija koji se moraju uzeti u obzir prilikom utvrđivanja iznosa potpore. (27) Članak 19. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa prijelaznu mjeru potpore za korištenje mošta za obogaćivanje. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o određivanju te nove mjere, posebno namjene i razine najvišeg iznosa potpore te osigurati posebne preglede proizvoda korištenog za povećanje alkoholne jakosti. (28) Prijeko je potrebno, radi praćenja provedbe glave II. Uredbe (EZ) br. 479/2008 i odgovarajućeg upravljanja tržištem, da Komisija ima na raspolaganju odgovarajuće podatke o izvršenju programa potpore. U tom je kontekstu potrebno utvrditi pojedinosti o informacijama koje je potrebno navesti pri izvješćivanju o programima potpore i njihovoj procjeni kako bi se ocijenila njihova djelotvornost i učinkovitost. (29) Pored posebnih pravila utvrđenih ovom Uredbom, potrebno je primjenjivati opća pravila o proračunskoj disciplini, a posebno ona koja se odnose na nepotpune ili netočne izjave država članica. (30) Pojedinosti o financijskom upravljanju sustavom trebaju se urediti pravilima usvojenima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike ( 9 ). (31) Članak 76. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 utvrđuje da se za sok i mošt, za koje primjena carinskih pristojba ovisi o uvoznoj cijeni proizvoda, stvarna cijena provjerava ili pregledom svake pošiljke ili uporabom paušalnog iznosa uvozne vrijednosti. Svojstva trenutačno važećih režima za uvoz soka i mošta od grožđa u Zajednicu, u prvom redu nepravilnosti takvih uvoza s obzirom na količine i učestalost uvoza, kao i na mjesto uvoza i podrijetlo tih proizvoda, ne dozvoljavaju da se stvaran iznos uvozne cijene izrazi izračunom reprezentativnih paušalnih uvoznih vrijednosti. U takvim se okolnostima ta cijena treba provjeriti pregledom svake pošiljke. (32) Uvozna cijena na temelju koje se uvozni proizvodi razvrstavaju u Zajedničku carinsku tarifu treba biti jednaka cijeni fob (franko brod) za te proizvode kojoj se dodaju troškovi osiguranja i prijevoza do mjesta ulaza na carinsko područje Zajednice. (33) Članak 82. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa da se uvoznim proizvodima iz navedenoga članka treba priložiti potvrdu i izvješće o analizi koje izdaje tijelo ili služba koje imenuje treća država iz koje se proizvodi izvoze. Treba utvrditi zahtjeve kojima izvješće o analizi treba udovoljavati. (34) Radi pojednostavljenja kontrola, potrebno je usvojiti odredbe o oslobađanju od obveze predočavanja potvrde i izvješća o analizi za proizvode koji se uvoze iz trećih zemalja u ograničenim količinama i koji su pakirani u malim spremnicima. (35) Radi usklađivanja, oslobađanje od zahtjeva predočavanja potvrde i izvješća o analizi za proizvode od grožđa i vina koji se uvoze u Zajednicu treba biti u skladu s carinskim pravilima o iznimkama i dogovorima koji se primjenjuju na dokumente koji prate pošiljku proizvoda od vina unutar Zajednice. (36) Primjena računalnih postupaka postupno zamjenjuje ručno unošenje podataka u različitim područjima upravne djelatnosti. Stoga treba omogućiti i uporabu računalnih i elektroničkih postupaka pri izdavanju i uporabi dokumenata V. I. 1. i V. I. 2. (37) Neke treće zemlje, nakon uspostave učinkovitoga sustava za nadzor svojih proizvođača vina, koji provode tijela ili službe iz članka 82. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 479/2008, izrazile su želju da im se omogući ovlašćivanje proizvođača da sami izdaju potvrde i izvješća o analizi. Radi lakše trgovine s tim trećim zemljama, pod uvjetom da su sklopile dogovore sa Zajednicom koji uključuju klauzule o tješnjoj suradnji na sprečavanju prijevara i da održavaju dobre trgovinske odnose sa Zajednicom, prikladno je predmetne osobe ovlastiti da dokumente koje su izdali sami proizvođači smatraju dokumentima koje su izdala navedena tijela ili službe trećih zemalja, kao što je već dozvoljeno za vina podrijetlom iz Zajednice. U takvim slučajevima treba dati odgovarajuća jamstva i na odgovarajući način nadzirati izdavanje takvih dokumenata. (38) Popise koji sadržavaju nazive i adrese agencija i laboratorija koji su u trećim zemljama ovlašteni za pripremu potvrda i izvješća o analizi potrebno je objaviti, tako da tijela u Zajednici koja nadziru uvoz proizvoda od vina mogu, kada je to potrebno, provesti potrebne preglede. (39) Kako bi se olakšale kontrole koje provode nadležna tijela država članica, treba utvrditi oblik i, kada je to potrebno, sadržaj predviđene potvrde i izvješća o analizi te zahtjeve za njihovu uporabu. (40) Potvrda i, kada je to primjenjivo, izvješće o analizi koje se odnosi na svaku pošiljku uvezenoga proizvoda treba pregledati radi sprečavanja prijevare. Zbog toga svaku pošiljku mora pratiti jedan ili više dokumenata dok se ne stave pod kontrolu Zajednice. (41) Kako bi se u obzir uzela poslovna praksa, u slučaju kada je pošiljka vina podijeljena, nadležna tijela treba ovlastiti da pod svojim nadzorom daju pripremiti izvadak potvrde i izvješća o analizi koji prate svaku novu pošiljku koja nastane takvom podjelom. (42) Radi osiguranja brze i učinkovite zaštite potrošača, nužno je predvidjeti mogućnost obustave novih dogovora u slučaju prijevare ili rizika za zdravlje potrošača. (43) Treba utvrditi i jednostavna pravila o dokumentima koje treba predočiti pri uvozu iz treće zemlje, koja nije država podrijetla proizvoda od vina, u slučaju kada taj proizvod nije bio odgovarajuće obrađen. (44) Zadatak izvoznika i tijela potrebno je pojednostavniti tako da se zatraži izjava da alkohol dodan likerskim vinima i vinima obogaćenima za destilaciju potječe od vinogradarskih proizvoda i uključi u dokument V. I. 1. tako da nije potreban poseban dokument za tu izjavu. Stoga treba dopustiti da dokument V. I. 1. služi kao potvrda za oznaku izvornosti koja se traži za uvoz vina prihvatljivih za smanjenje tarife. Međutim, za neka se vina ne traži potvrda ili izvješće o analizi ako se predoči potvrda oznake izvornosti. Treba dozvoliti uporabu dokumenta V. I. 1. kao potvrdu za oznaku izvornosti navedenih likerskih vina, a odjeljak koji se odnosi na izvješće o analizi u tom slučaju ne treba popunjavati. (45) Uvoz vina s koncesijama predviđen sporazumima s određenim trećim zemljama dozvoljen je na temelju potvrda koje izdaju službena tijela ili tijela koja su službeno priznale ugovorne stranke i koja se nalaze na popisima koje su strane zajednički sastavile za potvrde da predmetno vino ispunjava uvjete za pristup koncesijama. (46) Države članice dostavljaju Komisiji popise službenih ili službeno priznatih tijela koja oni predlažu za izdavanje potvrda tako da Komisija može sastaviti i razmijeniti te popise s dotičnim trećim zemljama. Kako bi se tim tijelima olakšalo obavljanje njihovih zadaća, popisi moraju biti u odgovarajućem obliku i na odgovarajućem mediju. (47) Člancima 85. i 86. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđen je postupak s nezakonitim sadnjama. Potrebno je utvrditi detaljna pravila o kaznama za proizvođače koji ne poštuju novo zakonsko uređenje ili obvezu krčenja koja se odnosi na vinograde zasađene bez odgovarajućega prava sadnje prije 1. rujna 1998. te obavijesti koje države članice u tom smislu moraju dostaviti Komisiji. Ne dovodeći u pitanje prethodne kazne koje su uvele države članice, kazna primjenjiva u slučaju neispunjavanja obveze krčenja nezakonito zasađene površine treba biti dovoljno visoka da potakne proizvođače na ispunjavanje te obveze. Stoga kazna treba biti barem jednakovrijedna dvostrukoj prosječnoj vrijednosti premije za krčenje. (48) Člankom 87. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđeno je da su potrebni dokazi o nestavljanju na tržište kad se proizvodi iz nezakonitog vinograda mogu staviti na tržište samo radi destilacije. Kako bi se povećao nadzor, moguće načine stavljanja na tržište treba ograničiti na tri slučaja, i to na dostavu za destilaciju ili zelenu berbu na trošak predmetnog proizvođača ili na uporabu u obitelji proizvođača, ako ukupna vinogradarska površina proizvođača ne premašuje 0,1 hektar. Prikladno je odrediti rok za podnošenje ugovora o destilaciji iz navedenog članka. Kako bi se nadzor učinkovitije organizirao, proizvođači koji obavljaju zelenu berbu trebaju pravodobno obavijestiti nadležna tijela o svojoj namjeri. Radi osiguranja boljega nadzora, države članice trebaju imati mogućnost predvidjeti da ih proizvođači obvezno unaprijed obavijeste koji od triju načina nestavljanja na tržište namjeravaju primijeniti te dodatno ograničiti izbor proizvođača koji se odnosi na mogući način nestavljanja na tržište. (49) Kako bi se osigurala poštena uporaba proračuna Zajednice koju je moguće nadzirati, kazne s financijskim posljedicama treba predvidjeti za države članice koje ne ispunjavaju obveze obavješćivanja vezane uz nezakonitu sadnju. (50) Članak 91. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa dodjelu prava nove sadnje u slučaju mjera za komasaciju zemljišta ili mjera o obveznom otkupu u javnom interesu. Ta nova prava sadnje ne smiju premašiti prava za sadnju površine koja odgovara 105 % površine koju su proizvođači izgubili zbog tih mjera kako se ne bi dovela u pitanje zabrana sadnje iz članka 90. stavka 1. te Uredbe. (51) Članak 91. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 također predviđa dodjelu prava nove sadnje u slučaju eksperimenata i rasadnika cjepova. Površine zasađene na temelju tih dodjela prava nove sadnje treba upotrebljavati samo za posebne namjene i proizvodi proizvedeni iz sektora vina s tih površina ne smiju se stavljati na tržište. Treba dozvoliti da se postojeći vinogradarski pokusi i rasadnici cjepova nastave u skladu s postojećim pravilima. (52) Članak 91. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 također predviđa dodjelu prava nove sadnje u slučaju površina čiji su vino i proizvodi od vinove loze namijenjeni isključivo uporabi u obitelji uzgajivača. Međutim, to katkad može dovesti do prekomjernog upravnog opterećenja zbog velikog broja slučajeva u nekim državama članicama. U skladu s tim, države članice moraju omogućiti postojanje takvih površina, čak ako im za njih nisu dodijeljena nikakva prava sadnje, ako su predmetne površine, kako bi se spriječilo narušavanje tržišne ravnoteže, malene i ako se vinogradar ne bavi komercijalnom proizvodnjom vina. Predmetne površine i proizvođači moraju se odgovarajuće nadzirati i sankcionirati, uključujući krčenje takvih površina, u slučaju kada se ne poštuju odredbe. (53) Ne smiju se dodjeljivati prava ponovne sadnje za površine obvezno iskrčene zbog kršenja zahtjeva Uredbe (EZ) br. 479/2008. Zbog istog se razloga ne bi smjela dodjeljivati prava ponovne sadnje za krčenje površina za koje su dodijeljena prava nove sadnje za druge namjene osim komercijalne proizvodnje vina. (54) Članak 92. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa dodjelu prava ponovne sadnje proizvođačima koji se obvežu da će u budućnosti iskrčiti površinu vinove loze. To se odobrenje daje ako predmetni proizvođač ne posjeduje dovoljna prava sadnje za sadnju površine koja je jednaka površini koju namjerava iskrčiti. Svako takvo pravo ponovne sadnje na temelju tako preuzete obveze treba popratiti polaganjem sredstva osiguranja kako bi se osiguralo da se obveza krčenja i obavi. Tijekom supostojanja novozasađene površine i površine koja se treba iskrčiti, vino namijenjeno stavljanju na tržište treba proizvoditi samo na jednoj toj površini kako bi se izbjeglo narušavanje tržišne ravnoteže. (55) Članak 93. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa osnivanje ili održavanje nacionalnih i/ili regionalnih pričuva radi boljega upravljanja vinogradarskim površinama. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišne ravnoteže, prijenos prava putem sustava pričuva ne smije prouzročiti ukupno povećanje proizvodnog potencijala na državnom području države članice. Slična zabrana povećanja proizvodnog potencijala predviđena je već u slučaju prijenosa prava između poljoprivrednih gospodarstava u članku 92. stavku 5. te Uredbe. U tim slučajevima države članice mogu primijeniti koeficijenta smanjenja koji se odnosi na prijenos prava. (56) Članak 93. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa da države članice ne primjenjuju sustav pričuva ako mogu pokazati da na čitavom njihovom državnom području postoji učinkovit sustav za upravljanje pravima sadnje. U tom slučaju država članica može predvidjeti primjenu sustava pričuva u dijelovima njezinog državnog područja, a u drugim dijelovima njezinog državnog područja drugi učinkovit sustav. Države članice koje žele primijeniti mogućnost na temelju tog članka moraju dokazati da takav sustav postoji te potrebu za bilo kakvim odstupanjem od odredaba te Uredbe glave V. poglavlja I. (57) Članak 90. stavak 6. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa da države članice mogu odlučiti da zadrže zabranu sadnje vinskih sorata vinove loze najkasnije do 31. prosinca 2018. Prikladno je predvidjeti da države članice koje namjeravaju iskoristiti tu mogućnost o tome pravodobno obavijeste Komisiju. (58) Članak 100. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa da se premija za krčenje može dodijeliti samo za površine koje se obrađuju. Kako bi se tijelima omogućila provjera obrađuje li se neka površina na ispravan način uz obvezne provjere na licu mjesta, treba predvidjeti dokaze o proizvodnji određenog vinograda. To treba obaviti podnošenjem izjava o prinosu prethodnih godina ili, ako izjava o prinosu nije dostupna iz opravdanih razloga, drugim sredstvima koja u tu svrhu predvide države članice, čiju vjerodostojnost države članice moraju temeljito provjeriti. (59) U skladu s člankom 104. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 479/2008, države članice mogu izuzeti planinska ili područja na strmim obroncima iz programa krčenja. Ta iznimka treba obuhvatiti terase uređene zbog strmine obronka koja bi bez terasa previše otežala obradu ili bi prouzročila poteškoće s erozijom. Uputno je stoga na temelju opće prihvaćenih profesionalnih standarda uspostaviti kriterije za površine koje mogu biti predmetom tih iznimaka. Nadalje, u skladu s člankom 104. stavcima 5. i 6. te Uredbe, države članice mogu izuzeti i površine na temelju ekoloških razloga, a Grčka može izuzeti područja zasađena vinovom lozom na Egejskim otocima i grčkim Jonskim otocima, osim na Kreti i Eubiji. Te iznimke trebaju biti dobro utemeljene i o njima se mora redovito obavješćivati Komisija. (60) S obzirom na iskustvo stečeno tijekom primjene prethodne mjere trajnog napuštanja, treba zadržati ljestvicu premije. Nova ljestvica premije krčenja odnosi se na ljestvicu premije koja je bila na snazi u okviru programa prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 479/2008, i to s dodatkom od + 20 % 2009., + 10 % 2010. i 0 % 2011. (61) S obzirom na supsidijarnost, države članice trebaju biti odgovorne za upravne dogovore o primjeni postupka za premiju krčenja. Države članice trebaju slobodno odlučivati o datumu do kojeg mogu od proizvođača tražiti da završe krčenje kako bi imale dovoljno vremena potrebnog za nadzor prije plaćanja, koja se trebaju izvršiti do 15. listopada. (62) Kako bi se osigurala učinkovita uporaba sredstava rezerviranih za mjeru krčenja, države članice trebaju predvidjeti sustav koji dozvoljava provjeru utemeljenosti zahtjeva za premijom uključujući, ako je to primjenjivo, pisanu obvezu koju daje proizvođač te obvezu da snosi troškove nastale u vezi s obradom njegova zahtjeva u slučaju kada se zahtjev povuče bez valjano utemeljenog razloga. (63) U interesu provjere, plaćanje premije vrši se tek nakon što je obavljeno krčenje. (64) Članak 104. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 predviđa mogućnost da države članice odbiju sve daljnje zahtjeve na temelju programa krčenja na svom državnom području ili u određenoj regiji ako ukupna površina krčenja dosegne 8 % odnosno 10 %. Prikladno je od države članice zahtijevati da o toj odluci obavijesti Komisiju. (65) Nužno je, zbog praćenja provedbe glave II. i glave V. Uredbe (EZ) br. 479/2008 i odgovarajućeg upravljanja tržištem, da Komisija dobije odgovarajuće podatke o proizvodnom potencijalu. U tom kontekstu potrebno je utvrditi pojedinosti podataka koji se navode na popisu iz članka 109. te Uredbe. (66) Za oblikovanje jedinstvene osnove za plaćanje potpore za restrukturiranje i prenamjenu vinograda, zelenu berbu i premiju krčenja, prikladno je na razini Zajednice odrediti pravila o izmjeri površina, to jest odrediti što odgovara površini zasađenom vinovom lozom. (67) Treba utvrditi mjere za provjere potrebne kako bi se osigurala odgovarajuća primjena Uredbe (EZ) br. 479/2008 i ove Uredbe te odgovarajuće sankcije primjenjive na utvrđene nepravilnosti. Te mjere trebaju obuhvatiti posebne provjere i sankcije utvrđene na razini Zajednice, kao i dodatne nacionalne provjere i sankcije. Te provjere i sankcije trebaju biti odvraćajuće, djelotvorne i razmjerne. (68) Svaki nadzor u vezi s proizvodnim potencijalom mora ponajprije biti utemeljen na registru vinograda. (69) Uzimajući u obzir važnost nadzora nad vinogradarskim površinama i sredstvima uključenima u program krčenja, treba predvidjeti sustavnu provjeru predmetnih površina na licu mjesta prije i poslije krčenja. Međutim, državama članicama koje raspolažu pouzdanim grafičkim alatom i ažuriranim podacima o predmetnoj površini treba omogućiti upravnu provjeru prije krčenja. Kad je riječ o nadzoru nakon krčenja, može se primijeniti daljinsko istraživanje za provjeru da je vinova loza doista iskrčena i da stoga treba dozvoliti njegovu uporabu za tu (ex post) fazu nadzora. S obzirom na poteškoće izračuna površine daljinskim istraživanjem, tu metodu treba odobriti samo u slučaju krčenja cjelokupnih vinogradarskih parcela ili ako je odvojivost daljinskog istraživanja jednaka ili bolja od 1 m2. U svakom slučaju treba barem obaviti nadzor na licu mjesta ili prije ili poslije krčenja. (70) Za jedinstvenu primjenu odredaba iz sektora vina treba usvojiti pravila čiji je cilj navesti postupke kontrole koji su već na snazi na nacionalnoj razini i na razini Zajednice s jedne strane te, s druge strane, osigurati izravnu suradnju među tijelima odgovornima za kontrole u sektoru vina. (71) Trebaju postojati pravila kojima se uređuje način na koji si nacionalna tijela i Komisija međusobno pomažu pri osiguranju ispravne primjene pravila u sektoru vina. Ta pravila ne smiju onemogućavati primjenu posebnih odredaba o izdacima Zajednice o kaznenim postupcima ili o nacionalnim upravnim kaznama. (72) Države članice trebaju osigurati učinkovitost rada tijela odgovornih za nadzor u sektoru vina. U tu svrhu trebaju imenovati tijelo odgovorno za vezu između njih i Komisije. Također je bitno usklađivanje nadzornih mjera među nadležnim tijelima u svim državama članicama u kojima je za nadzor u sektoru vina odgovorno više nadležnih tijela. (73) Za jedinstvenu primjenu pravila u čitavoj Zajednici, države članice moraju donijeti potrebne mjere kako bi osigurale da osoblje nadležnih tijela ima odgovarajuće istražne ovlasti radi osiguranja usklađenosti s pravilima. (74) Međusobna ovisnost tržišta u sektoru vina odražava se u razvoju trgovine među državama članicama, ponajprije stalnim povećanjem broja međunarodnih trgovačkih društava koja djeluju u tome sektoru i mogućnostima iz pravila o upravljanju sektorom koje omogućuju da se mjere uz pomoć ili bez nje provedu na mjestu koje nije mjesto podrijetla, ili da se tamo prenesu. Takvo stanje traži veću usklađenost nadzornih postupaka i tješnju suradnju među različitim tijelima odgovornima za nadzor. (75) Za učinkovitu suradnju među državama članicama pri primjeni pravila iz sektora vina, nadležnim tijelima država članica treba omogućiti da se na zahtjev povežu s nadležnim tijelima druge države članice. Treba utvrditi pravila za uređenje tog povezivanja i pomoći. (76) Zbog složene prirode određenih predmeta i žurne potrebe njihova rješavanja, važno je da nadležno tijelo koje traži pomoć može, u dogovoru s drugim nadležnim tijelom, imenovati ovlaštene službenike koji će biti prisutni tijekom provođenja istrage. (77) U slučaju ozbiljne opasnosti od prijevare ili od prijevare koja utječe na jednu ili više država članica, treba predvidjeti da različita predmetna tijela mogu automatski provesti samoinicijativan postupak pomoći. (78) S obzirom na prirodu informacija razmijenjenih u okviru ove Uredbe, s njima se treba postupati kao s profesionalnom tajnom. (79) Uredbom (EZ) br. 2729/2000 uspostavlja se banka podataka za analizu rezultata u Zajedničkom istraživačkom središtu (ZIS) za usklađivanje nadzora analiza u cjelokupnoj Zajednici u kojemu se prikupljaju uzorci analize i izvješća država članica. (80) Uporaba referentnih postupaka izotopne analize osigurat će učinkovitiji nadzor obogaćivanja proizvoda od grožđa i vina ili dodavanja vode tim proizvodima ili omogućiti provjeru pravilnosti navoda podrijetla povezanih s rezultatima analize drugih izotopnih svojstava tih proizvoda. Kako bi se olakšalo tumačenje rezultata takve analize, treba omogućiti usporedbu tih rezultata s prethodno dobivenim rezultatima primjenom istih postupaka pri analizi proizvoda sličnih svojstava čiji su podrijetlo i proizvodnja dokazani. (81) Izotopna analiza vina i proizvoda dobivenih od vina provodi se uporabom analitičkih metoda iz članka 31. Uredbe (EZ) br. 479/2008. (82) Kako se olakšalo tumačenje rezultata dobivenih takvim analizama, koje se provode u laboratorijima Zajednice opremljenima za takvu namjenu, i jamčilo da su rezultati dobiveni u tim laboratorijima usporedivi, treba utvrditi jedinstvena pravila za uzorkovanje grožđa te za vinifikaciju i skladištenje takvih uzoraka. (83) Kako bi se osigurala kakvoća i usporedivost podataka analize, treba primijeniti sustav priznatih standarda kakvoće za laboratorije koje određuju države članice za provođenje izotopne analize uzoraka za banku podataka. (84) Izotopna analiza analitički je postupak koji se upotrebljava za nadzor u sektoru vina i za borbu protiv prijevara u tom sektoru, a koji zahtijeva visoko specijalizirano znanje i tehničku opremu. Većina država članica koje su pristupile Zajednici 2004. ili 2007. nisu opremljene za provođenje takva postupka. Za osiguranje jedinstvene primjene nadzornih postupaka, analizu za te države članice treba provoditi Zajednički istraživački centar dok ne budu u cijelosti opremljene i nadležne za obavljanje te zadaće. (85) Izotopna analiza proizvoda u sektoru vina te tumačenje rezultata osjetljivi su postupci i stoga, kako se omogućilo jedinstveno tumačenje rezultata tih analiza, baza podataka ZIC-a treba biti dostupna službenim laboratorijima koji upotrebljavaju taj analitički postupak te, na zahtjev, drugim službenim tijelima u državama članicama, poštujući pritom načela zaštite privatnih podataka. (86) Uredba (EZ) br. 2729/2000 sadržava pravila o uzimanju uzoraka koji se šalju službenome laboratoriju u drugoj državi članici te zajednička pravila za uzorkovanje koji se analiziraju izotopnim postupcima. Ta se pravila trebaju preuzeti, a uzorkovanje za banku podataka Zajednice treba tretirati kao poseban slučaj uzimanja uzoraka od proizvoda u sektoru vina na temelju sustava neposredne veze među nadležnim tijelima. (87) Kako bi se osigurala objektivna kontrola, službenicima nadležnog tijela država članica treba se omogućiti da mogu zatražiti od nadležnog tijela u drugoj državi članici da provede uzorkovanje. Službenik koji to zatraži treba imati pristup uzetim uzorcima i treba mu omogućiti da odredi laboratorij u kojem će se uzorci analizirati. (88) Treba odrediti detaljna pravila za službeno uzorkovanje u okviru suradnje među nadležnim tijelima država članica te za uporabu tih uzoraka. Ta pravila moraju jamčiti reprezentativnost i mogućnost provjere rezultata službenih analiza diljem Zajednice. (89) Kako bi se pojednostavnio izračun izdataka koji se odnose na uzimanje i slanje uzoraka, analizu i organoleptičko ispitivanje te angažiranje stručnjaka, treba utvrditi načelo da te izdatke snosi tijelo koje je naručilo uzorkovanje ili usluge stručnjaka. (90) U skladu s ovom Uredbom, treba odrediti dokaznu snagu rezultata provedene kontrole. (91) Kako bi se zajamčila neometana kontrola i uzorkovanje grožđa u vinogradima, treba usvojiti odredbe kojima se zainteresiranim stranama onemogućuje sprečavanje kontrole nad njima i kojima se od njih zahtijeva da olakšaju uzorkovanje te osiguraju podatke koji se traže na temelju ove Uredbe. (92) Treba utvrditi odredbe o vrsti, obliku i sredstvima obavješćivanja koje su potrebne za provedbu ove Uredbe. Te odredbe trebaju uključiti obavijesti država članica Komisiji. (93) Kako bi se osigurala poštena i kontrolirana uporaba proračuna Zajednice, moraju se predvidjeti kazne s financijskim posljedicama za države članice koje ne ispunjavaju obveze obavješćivanja. (94) Države članice trebaju čuvati podatke potrebne za provjeravanje i reviziju provedbe odredaba ove Uredbe tijekom odgovarajućeg razdoblja inspekcijskog nadzora. (95) Isplate na temelju glave II. i glave V. Uredbe (EZ) br. 479/2008 korisnicima treba u cijelosti isplatiti. Kako bi se spriječilo nepotrebno upravno opterećenje, državama članicama treba omogućiti da proizvođačima isplaćuju potporu osiguranju putem osiguravajućih društava, u skladu s određenim uvjetima. (96) Treba usvojiti odredbe za rješavanje slučajeva očite pogreške, više sile i drugih izvanrednih okolnosti kako bi se osiguralo pošteno postupanje prema proizvođačima. Treba predvidjeti pravila za umjetno stvorene okolnosti kako bi se spriječila bilo kakva korist koja bi mogla iz njih proisteći. (97) Treba usvojiti odredbe za nesmetan prijelaz iz prethodnog sustava u novi sustav određen u ovoj Uredbi te provedbu prijelaznih odredaba određenih u članku 128. Uredbe (EZ) br. 479/2008. (98) Upravljački odbor za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta nije dostavio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik, budući da: DONIJELA JE OVU UREDBU:







GLAVA I.

UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Područje primjene i uporaba izraza

1. Ova Uredba utvrđuje provedbena pravila o primjeni sljedećih odredaba Uredbe (EZ) br. 479/2008:

(a) mjera potpore (glava II.);

(b) trgovina s trećim zemljama (glava IV.);

(c) proizvodni potencijal (glava V.);

(d) popis kako je predviđeno u članku 109.;

(e) kontrole u sektoru vina (članak 117.); i

(f) mjerenje površina kako je predviđeno u članku 121. točki (c).

Ova Uredba ne utječe na primjenu:

(a) posebnih odredaba kojima se uređuju odnosi među državama članicama pri suzbijanju prijevara u sektoru vina u mjeri u kojoj olakšavaju primjenu ove Uredbe;

(b) pravila koja se odnose na: i. kaznene postupke ili međusobnu sudsku pomoć među državama članicama u području kaznenih djela; ii. postupak određivanja upravnih kazni.

2. Izrazi upotrijebljeni u Uredbi (EZ) br. 479/2008 imaju isto značenje i kad se upotrebljavaju u ovoj Uredbi.

▼M1

3. Za potrebe glave II., „operacija” znači projekt, ugovor ili postupak, ili neka druga mjera uključena u određeni program potpore, koja odgovara bilo kojoj od aktivnosti u skladu s mjerama iz članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 i koju je proveo jedan ili više korisnika.

▼B







GLAVA II.

PROGRAMI POTPORE







POGLAVLJE I.

Postupak za podnošenje

▼M5

Članak 2.

Podnošenje programa potpore

1. Prvo podnošenje nacrta programa potpore iz članka 103.k stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 1234/2007 odnosi se na pet financijskih godina od 2009. do 2013.

▼M7

Za financijske godine od 2014. do 2018. nacrt programa potpore države članice podnose Komisiji do 1. ožujka 2013. Odstupajući od toga Hrvatska podnosi svoj nacrt programa potpore do 1. srpnja 2013. Ako nakon tog datuma nacionalne omotnice predviđene od financijske godine 2014. nadalje budu izmijenjene, države članice u skladu s tim donose svoje programme potpore.

▼M5

Države članice elektroničkim sredstvima Komisiji stavljaju na raspolaganje nacrt programa potpore, koristeći obrazac u Prilogu I.

Države članice podnose Komisiji svoje financijske planove za nacrt programa potpore iz prvog i drugog podstavka na obrascu određenom u Prilogu II.

2. Države članice obavješćuju Komisiju o svojem zakonodavstvu koje se odnosi na nacrt programa potpore iz stavak 1. nakon što se donese ili izmijeni. To se obavješćivanje sastoji od toga da se Komisija obavijesti o internetskoj stranici na kojoj je dotično zakonodavstvo javno dostupno.

▼M6

3. Države članice koje odluče smanjiti, od financijske godine 2015. nadalje, iznos raspoloživ za programe potpore kako bi povećale svoje nacionalne gornje granice za izravna plaćanja iz članka 40. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 ( 10 ) prijavljuju te iznose prije 1. kolovoza 2013. Podaci navedeni u obrascima predviđenim u prilozima I., II., III., VII. i VIII. na odgovarajući se način prilagođavaju ako predmetno smanjenje nije već predviđeno u nacrtu programa potpore podnesenom do 1. ožujka 2013.

▼M5

4. Države članice koje odluče uspostaviti svoj program potpore, uključujući regionalne specifičnosti, mogu podnijeti i pojedinosti po regijama na obrascu predviđenom u Prilogu III.

5. Države članice snose odgovornost za izdatke nastale u razdoblju između datuma kad Komisija zaprimi njihov program potpore i datuma njegove primjene u skladu s člankom 103.k stavkom 2., prvim podstavkom, Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

▼B

Članak 3.

Izmjene programa potpore

1. Revidirani programi iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 podnose se Komisiji na obrascu određenom u Prilogu I. ovoj Uredbi, uključujući, kada je to primjenjivo, revidirani financijski plan na obrascu određenom u Prilogu IV. ovoj Uredbi.

Države članice iz članka 5. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 479/2008 ne moraju podnositi obrazac određen u Prilogu IV.

Države članice snose odgovornost za izdatke nastale u razdoblju između datuma kad Komisija zaprimi njihov program potpore i datuma njegove primjene u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 479/2008.

▼M13

2. Izmjene programa potpore ne podnose se više od dva puta u financijskoj godini, do 1. ožujka i 30. lipnja, osim u slučaju hitnih mjera zbog prirodnih katastrofa.

Izmijenjeni programi dostavljaju se Komisiji, po potrebi:

(a) s ažuriranim verzijama programa potpore na obrascu određenom u Prilogu I. i financijskom tablicom na obrascu određenom u Prilogu IV.;

(b) s razlozima za predložene izmjene.

Odstupajući od prvog podstavka, rokovi navedeni u tom podstavku ne primjenjuju se u 2014. ako su izmjene programa u skladu s novim pravilima uvedenima Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 11 ).

▼B







POGLAVLJE II.

Prihvatljive mjere







▼M12

Odjeljak 1.

Promocija







▼M12

Pododjeljak 1.

Promocija u trećim zemljama

▼B

Članak 4.

Prihvatljive mjere i tržišta

Vina iz članka 10. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 prihvatljiva su za promociju na tržištima trećih zemalja pod uvjetom da:

(a) su proizvodi namijenjeni neposrednoj potrošnji i za njih postoje izvozne ili potencijalne mogućnosti prodaje u ciljanim trećim zemljama te ako imaju visoku dodanu vrijednost;

(b) je podrijetlo proizvoda navedeno na temelju informacijske ili promotivne mjere u slučaju vina s oznakom zemljopisnog podrijetla;

(c) je mjera za koju se prima potpora jasno određena, uključujući specifikaciju proizvoda koji se mogu uzeti u obzir, stavljanje u promet i procijenjene troškove;

▼M6

(d) za svako programsko razdoblje, potpora za promidžbu i informiranje traje najviše tri godine za dotičnog korisnika u dotičnoj trećoj zemlji; međutim, ako je potrebno, može se produljiti jedanput za razdoblje od najviše dvije godine;

▼B

(e) se informacijske i/ili promotivne poruke temelje na stvarnoj kakvoći vina i ako su u skladu sa zakonodavstvom primjenjivim u trećim zemljama kojima su namijenjene;

(f) korisnici moraju imati dovoljno kapaciteta suočiti se s posebnim ograničenjima trgovine s trećim zemljama i dovoljno sredstava da se osigura da se mjera provede što je učinkovitije moguće. Države članice ponajprije provjeravaju da će s obzirom na kakvoću i količinu biti na raspolaganju dovoljno proizvoda koji će nakon provedene promocije dugoročno zadovoljiti potražnju na tržištu.

Korisnici mogu biti privatna trgovačka društva, kao i stručne organizacije, organizacije proizvođača, sektorske organizacije ili, u slučaju kada tako odluči država članica, javna tijela. U svakom slučaju, države članice ne smiju imenovati javno tijelo kao jedinoga korisnika promotivne mjere.

▼M6 —————

▼B

Kako bi se onemogućila zlouporaba programa, općenito se ne smije dozvoliti izmjena elemenata iz stavaka (a) i (c) tijekom trajanja podržanih radnji, osim ako se ne dokaže da bi ta izmjena omogućila bolje rezultate.

Članak 5.

Postupak selekcije

►M3

Države članice utvrđuju postupak za prijavu i postupak za moguće obnavljanje, kako je navedeno u točki (d) prvog stavka članka 4., koji posebno sadrže detaljna pravila o:

◄

(a) provjeri ispunjavanja zahtjeva i kriterija određenih u članku 4.;

(b) rokovima za podnošenje zahtjeva i ispitivanje prikladnosti svake predložene mjere;

(c) predmetnim proizvodima i njihovom stavljanju na tržište u skladu s odredbama ove Uredbe, nacionalnim odredbama i odgovarajućom specifikacijom;

(d) sklapanju ugovora, uključujući moguće standardne obrasce, pružanju sredstva osiguranja i dogovore za plaćanje predujma;

▼M3

(e) procjena bilo koje subvencionirane aktivnosti. U slučaju obnove u skladu s točkom (d) prvog stavka članka 4., rezultati subvencioniranih aktivnosti također se procjenjuju prije obnove.

▼B

2. Države članice odabiru zahtjev ponajprije na temelju kriterija:

(a) dosljednosti predloženih strategija i postavljenih ciljeva;

(b) kakvoće predloženih mjera;

(c) njihovog mogućega utjecaja i uspjeha pri povećanju potražnje za predmetnim proizvodima;

(d) jamstva da je svaki uključeni gospodarski subjekt učinkovit i da ima pristup traženim tehničkim kapacitetima te da troškovi mjere koju namjerava sam provesti ne premašuju uobičajene tržišne cijene.

▼M6

Države članice nakon pregleda zahtjeva odabiru one koji su ekonomski najpogodniji. Prednost se daje:

(a) mikro, malim i srednjim poduzećima u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ ( 12 );

(b) novim korisnicima koji ranije nisu primali potporu; i

(c) korisnicima čije su aktivnosti usmjerene na novu treću zemlju za koju ranije nisu primali potporu u okviru ovog sustava potpore. Države članice sastavljaju popis u okviru ograničenja raspoloživih sredstava i šalju ga Komisiji na obrascu navedenom u Prilogu VIII. kako bi se i ostale države članice informirale te povećala usklađenost mjere.

▼B

4. Dvije ili više država članica mogu odlučiti izabrati zajedničko promotivno djelovanje. Pritom se obvezuju pridonositi njegovom financiranju te se dogovaraju o postupcima međusobne upravne suradnje kako bi se olakšalo praćenje, provedba i provjera.

5. Države članice osiguravaju da su sve nacionalne ili regionalne podržane kampanje u skladu s mjerama koje se financiraju na temelju Uredbe (EZ) br. 3/2008 ili Uredbe (EZ) br. 1698/2005 te s mjerama koje se financiraju na temelju nacionalnih i regionalnih kampanja.

6. Na temelju članka 10. Uredbe (EZ) br. 479/2008, potpora se ne dodjeljuje za neku mjeru koja prima potporu na temelju članka 20. točke (c) podtočke iii. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ili članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 3/2008.

7. Države članice mogu predvidjeti da se potpora isplati unaprijed prije provedbe, pod uvjetom da korisnik položi sredstvo osiguranja.

8. U slučaju kada države članice dodijele nacionalnu potporu za promociju, to priopćuju u odgovarajućem dijelu priloga I., V., VII. i VIII. ovoj Uredbi.

▼M12 —————

▼M12







Pododjeljak 2.

Promocija u državama članicama

Članak 5.b

Prihvatljive aktivnosti

1. Podmjera promocije vina Unije iz članka 45. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013 sastoji se od informiranja potrošača o:

(a) odgovornoj konzumaciji vina i rizicima koji su povezani s konzumacijom alkohola;

(b) sustavu Unije o zaštićenim oznakama izvornosti i zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla, osobito o uvjetima i učincima s obzirom na posebnu kvalitetu, ugled ili ostale značajke koje vino ima zbog posebnog zemljopisnog okruženja ili podrijetla.

2. Aktivnosti informiranja iz stavka 1. mogu se provoditi informativnim kampanjama ili sudjelovanjem na događanjima, sajmovima i izložbama od nacionalnog značaja ili od značaja za Uniju.

3. Aktivnosti su prihvatljive u okviru promotivne mjere uz uvjet:

(a) da su jasno određene te da su aktivnosti informiranja opisane i da su navedeni procijenjeni troškovi;

(b) da su u skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje u državi članici u kojoj se provode;

(c) da korisnici imaju sredstva kojima će osigurati učinkovitu provedbu mjere.

4. Korisnici su stručne organizacije, organizacije proizvođača, udruženja organizacija proizvođača, sektorske organizacije ili javna tijela. Međutim, javno tijelo ne smije biti jedini korisnik promotivne mjere.

Članak 5.c

Značajke informacija

1. Informacije iz članka 5.b stavka 1. temelje se na bitnim značajkama kvalitete vina ili njegovim svojstvima i nisu usmjerene na određene robne marke ili na poticanje potrošnje vina na temelju njegova posebnog podrijetla. Međutim, ako se informacije daju u svrhu članka 5.b stavka 1. točke (b), podrijetlo vina može se navesti kao dio informacije.

2. Sve informacije koje se odnose na učinke konzumacije vina na zdravlje ili ponašanje temelje se na općeprihvaćenim znanstvenim podatcima i prihvaća ih nacionalno tijelo nadležno za javno zdravlje u državi članici u kojoj se predmetne aktivnosti provode.

Članak 5.d

Trajanje potpore

Potpora za promotivne aktivnosti ne traje dulje od tri godine.

Članak 5.e

Predujmovi

Države članice mogu predvidjeti da se potpora isplati kao predujam prije nego što se aktivnost provede, uz uvjet da je korisnik položio jamstvo.

Članak 5.f

Razgraničenje u odnosu na ruralni razvoj i promociju poljoprivrednih proizvoda

Države članice uvode jasne kriterije razgraničenja u svojim nacionalnim programima potpore kako bi osigurale da se na temelju članka 45. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013 ne dodjeljuje nikakva potpora za aktivnosti za koje se dodjeljuje potpora na temelju ostalih instrumenata Unije.

▼M13

Članak 5.fa

Postupak odabira

1. Države članice utvrđuju postupak podnošenja zahtjeva kojim se posebno osiguravaju pravila:

(a) o provjeri ispunjavanja zahtjeva i kriterija određenih u člancima 5.b i 5.c;

(b) o rokovima za podnošenje zahtjeva i ispitivanje prikladnosti svake predložene mjere;

(c) o sklapanju ugovora, uključujući moguće standardne obrasce, pružanju sredstva osiguranja i dogovore za plaćanje predujma;

(d) o procjeni svake podržane radnje, uključujući odgovarajuće pokazatelje.

2. Države članice odabiru zahtjev ponajprije na temelju sljedećih kriterija:

(a) dosljednosti predloženih strategija i postavljenih ciljeva;

(b) kakvoće predloženih mjera;

(c) njihova mogućeg utjecaja i uspjeha pri podizanju svijesti potrošača o Unijinu sustavu zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla ili o odgovornom konzumiranju vina i rizika povezanog s konzumacijom alkohola;

(d) jamstva da je svaki uključeni gospodarski subjekt učinkovit i da ima pristup traženim tehničkim kapacitetima te da troškovi mjere koju namjerava sam provesti ne premašuju uobičajene tržišne cijene.

3. Države članice nakon pregleda zahtjeva odabiru one koji su ekonomski najpogodniji.

Prednost se daje mjerama:

(a) koje se odnose na više država članica;

(b) koje se odnose na više upravnih ili vinskih regija;

(c) koje se odnose na više zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla.

4. Dvije ili više država članica mogu odlučiti izabrati zajedničko promotivno djelovanje. Pritom se obvezuju pridonositi njegovom financiranju te se dogovaraju o postupcima međusobne upravne suradnje kako bi se olakšalo praćenje, provedba i provjera zajedničkog promotivnog djelovanja.

5. U slučaju kada države članice dodijele nacionalnu potporu za promociju, to priopćuju u odgovarajućem dijelu priloga I., V., VII., VIII. i VIII.c ovoj Uredbi.

▼M12







Pododjeljak 3.

Zajednička pravila

Članak 5.g

Prihvatljivi troškovi

1. Troškovi osoblja korisnika iz članaka 4. i 5.b smatraju se prihvatljivima ako su nastali u vezi s pripremom, provedbom ili praćenjem određenog promotivnog projekta za koji se prima potpora, uključujući ocjenjivanje. To podrazumijeva troškove za osoblje koje je korisnik zaposlio posebno za promotivni projekt i troškove koji su u skladu s udjelom radnog vremena koje je stalno zaposleno osoblje korisnika uložilo u promotivni projekt.

Države članice smatraju prihvatljivima samo troškove osoblja za koje korisnici dostave dokaznu dokumentaciju u kojoj je detaljno naveden posao stvarno obavljen u vezi s određenim promotivnim projektom za koji se prima potpora.

2. Režijski troškovi nastali korisniku smatraju se prihvatljivima ako:

(a) su povezani s pripremom, provedbom ili praćenjem projekta; i

(b) ne prelaze 4 % stvarnih troškova provedbe projekata.

Države članice mogu odlučiti o prihvatljivosti tih troškova na temelju paušalnog iznosa ili na temelju predočenja dokazne dokumentacije. U potonjem slučaju izračun tih troškova temelji se na računovodstvenim načelima, pravilima i metodama koje se upotrebljuju u državi u kojoj korisnik ima poslovni nastan.

▼B







Odjeljak 2.

Restrukturiranje i prenamjena vinograda

▼M6

Članak 6.

Neprihvatljive mjere

1. Za potrebe članka 103.q stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EZ) br. 1234/2007, „uobičajena obnova vinograda koji su došli do kraja svog prirodnog životnog vijeka” znači ponovna sadnja iste sorte na istoj parceli u skladu s istim sustavom uzgoja vinove loze. Države članice mogu utvrditi dodatne specifikacije, posebno u pogledu starosti vinograda koji se zamjenjuju.

2. Sljedeće mjere nisu prihvatljive:

(a) svakodnevno upravljanje vinogradom;

(b) zaštita od štete koju uzrokuje divljač, ptice ili tuča;

(c) izgradnja vjetrobrana i zidova za zaštitu od vjetra;

(d) prilazni putovi i dizala.

▼M12

Članak 6.a.

Ponovna sadnja zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga

1. Ponovna sadnja vinograda nakon obveznog krčenja zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga po nalogu nadležnog tijela države članice iz članka 46. stavka 3. točke (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013 prihvatljiva je uz uvjet da država članica:

(a) predvidi tu mogućnost u svojem nacionalnom programu potpore;

(b) dostavi Komisiji, u okviru dostavljanja nacionalnog programa potpore ili njegove izmjene, popis štetnih organizama obuhvaćenih tom mjerom te sažetak odgovarajućeg strateškog plana koji je uspostavilo nadležno tijelo predmetne države članice;

(c) postupa u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EZ ( 13 ).

2. Izdatci za ponovnu sadnju zbog zdravstvenih ili fitosanitarnih razloga ne premašuju 15 % ukupnih godišnjih izdataka za restrukturiranje i prenamjenu vinograda u predmetnoj državi članici.

3. Države članice uvode jasne kriterije razgraničenja u svojim nacionalnim programima potpore kako bi osigurale da se na temelju članka 46. stavka 3. točke (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013 ne dodjeljuje nikakva potpora za aktivnosti za koje se dodjeljuje potpora na temelju drugih instrumenata Unije.

▼B

Članak 7.

Postupak i zahtjevi

1. Države članice utvrđuju:

(a) rokove za postupke restrukturiranja, koji ne smiju premašivati pet godina;

(b) tijela ili pojedince koji mogu podnositi nacrte zahtjeva;

(c) objektivne kriterije za utvrđivanje prioriteta, poglavito u skladu s člankom 104. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 479/2008;

(d) sadržaj zahtjeva, koji uključuje detaljan opis predloženih mjera te predloženih rokova za njihovu provedbu;

(e) postupak za podnošenje i za odobrenje zahtjeva, kojim se posebno predviđaju rokovi za podnošenje zahtjeva i objektivni kriteriji za određivanje prioriteta;

(f) zahtjev da u svakoj molbi za svaku financijsku godinu moraju biti navedene mjere koje se moraju provesti u toj financijskoj godini, površina na koju se pojedinačna mjera odnosi te postupci za praćenje takve provedbe.

2. Države članice mogu utvrditi najmanju površinu koja može ostvariti pravo na potporu za restrukturiranje i prenamjenu, najmanju površinu koja nastane restrukturiranjem i prenamjenom te svako odstupanje od zahtjeva, koje mora biti valjano utemeljeno na objektivnim kriterijima.

▼M6

Članak 8.

Visina potpore

1. Pridržavajući se odredaba članka 103.q Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i ovog poglavlja, države članice donose pravila kojima se određuju prihvatljive mjere restrukturiranja i prenamjene i njihovi prihvatljivi troškovi. Pravila moraju biti osmišljena tako da osiguraju ispunjavanje cilja programa.

Tim se pravilima posebno može predvidjeti ili plaćanje paušalnih iznosa ili maksimalna visina potpore po hektaru. Osim toga, pravilima se može predvidjeti prilagodba potpore na temelju objektivnih kriterija.

2. Kako bi se izbjeglo davanje prekomjernog iznosa potpore u slučaju kad države članice isplaćuju paušalne iznose, ti se iznosi utvrđuju na temelju točnog izračuna stvarnih troškova pojedine vrste mjere. U opravdanim slučajevima paušalni se iznosi mogu prilagođavati svake godine.

3. Potpora se plaća za zasađenu površinu određenu u skladu s člankom 75. stavkom 1.

▼B

Članak 9.

Financijsko upravljanje

►M3

Potpora se isplaćuje jednom kada se ustanovi da je jedna mjera ili sve mjere iz zahtjeva za potporu u skladu s načinom upravljanja mjerom koji je odabrala država članica, provedena i provjerena na licu mjesta u skladu s člankom 81. ove Uredbe.

◄

U slučaju kada se potpora uobičajeno plaća nakon provedbe svih postupaka, isplaćuje se i za pojedinačni provjereni postupak ako se ostali postupci nisu mogle provesti zbog više sile ili izvanrednih okolnosti u smislu članka 40. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1782/2003 ( 14 ).

Ako se pregledom pokaže da cjelokupni postupak obuhvaćen zahtjevom za potporu nije u cijelosti proveden zbog drugih razloga, a ne zbog više sile ili izvanrednih okolnosti u smislu članka 40. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1782/2003 i u slučaju kada je potpora isplaćena za pojedinačnu mjeru koja je dio cjelokupne mjere obuhvaćene zahtjevom za potporu, države članice odlučuju osigurati povrat isplaćene potpore.

2. Iznimno od stavka 1., države članice mogu predvidjeti da se potpora za određeni postupak ili za sve postupke iz zahtjeva za potporu proizvođačima isplaćuju kao predujam prije nego što se ijedan postupak provede, pod uvjetom da je provedba započela i da je korisnik položio sredstvo osiguranja. Za potrebe primjene Uredbe (EEZ) br. 2220/85 ( 15 ), obveza je provesti predmetne postupke do kraja druge vinske godine nakon plaćanja predujma.

Država članica može to razdoblje prilagoditi u slučajevima kada:

(a) su predmetne površine dio površine koja je pretrpjela prirodnu katastrofu koju su priznala nadležna tijela dotične države članice;

(b) se planirane mjere ne mogu provesti zbog zdravstvenih problema biljnog materijala koji certificira tijelo koje priznaje dotična država članica.

Kako bi se potpora isplatila unaprijed, mora biti u cijelosti dovršen svaki postupak koji se provodio na toj površini za koju je proizvođač također primio isplatu unaprijed.

Ako se provjerama pokaže da postupci iz zahtjeva za potporu za koju je isplaćena potpora unaprijed nisu u cijelosti provedeni, države članice mogu odlučiti primijeniti kaznu.

▼M6 —————

▼M1

Članak 10.a

Kompatibilnost i dosljednost

1. Potpora za restrukturiranje i prenamjenu iz članka 11. stavka 4. točke (b) Uredbe (EZ) br. 479/2008 ne obuhvaća troškove kupovine poljoprivrednih vozila.

2. Za određenu državu članicu ili regiju, potpora u skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 479/2008 na temelju nacionalnog programa potpore u skladu s glavom II. te Uredbe ne dodjeljuje se ni za jednu aktivnost za koju se dobiva potpora na temelju programa za ruralni razvoj te države članice ili regije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005.

3. O aktivnostima koje su uključile u svoje programe potpore za restrukturiranje i prenamjenu, države članice izvješćuju u odgovarajućem dijelu Priloga I. s dovoljno pojedinosti kako bi se omogućila provjera da ta operacija nije obuhvaćena potporom u okviru njihovih programa za ruralni razvoj.

▼B







Odjeljak 3.

Zelena berba

Članak 11.

Definicija zelene berbe

Za potrebe primjene članka 12. Uredbe (EZ) br. 479/2008 i ovog odjeljka, ostavljanje komercijalnoga grožđa na biljci na kraju uobičajenog proizvodnog ciklusa (propuštanje berbe) ne smatra se zelenom berbom.

Osim toga, površina svake parcele za koju se prima potpora za zelenu berbu ne uzima se u obzir pri izračunu granica prinosa navedenih u tehničkim specifikacijama vina s oznakom zemljopisnog podrijetla.

Članak 12.

Uvjeti za provedbu zelene berbe

1. U vezi s mjerom zelene berbe, države članice:

(a) donose detaljna pravila o provedbi mjere, uključujući: i. prethodnu najavu zelene berbe; ii. iznos naknade koja se mora isplatiti; iii. pravila kojima se osigurava da će se predmetne površine održavati u dobrim vegetativnim uvjetima i da primjena mjere neće negativno utjecati na okoliš niti imati negativne fitosanitarne posljedice te koja omogućuju provjeru da se mjera provodi na ispravan način; s obzirom na te ciljeve države članice mogu na mjeru primijeniti ograničenja na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija, uključujući vremenski okvir za različite sorte, ekološke i fitosanitarne rizike ili metodu;

(b) određuju rok za primjenu zelene berbe između 15. travnja i 31. svibnja svake godine;

(c) do 31. svibnja predviđaju očekivano stanje na tržištu i opravdavaju primjenu zelene berbe za uspostavljanje tržišne ravnoteže i sprečavanje krize;

(d) osiguravaju da se mjera provodi ispravno provjerom da se zelena berba uspješno obavlja; površine za koje se prima potpora za zelenu berbu sustavno se nakon provedbe provjeravaju na licu mjesta; provjeravaju se parcele koje podliježu zahtjevu za potporu. Nadzor iz točke (d) prvog podstavka uključuje: i. provjeru da predmetni vinograd postoji i da se s predmetnom površinom ispravno postupa; ii. da su svi grozdovi u potpunosti odstranjeni ili uništeni; iii. metodu koja je primijenjena; svaki poljoprivrednik koji podnosi zahtjev za potporu za zelenu berbu vodi evidenciju troškova postupka. Kako bi se osiguralo da na parceli za koju se prima potpora ne ostane grožđa za tržište, sve se kontrole vrše između 15. lipnja i 31. srpnja svake godine, a u svakom se slučaju završavaju do uobičajenog vremena dozrijevanja (Veraison) (faza M po Baggioliniju, 83. faza BBCH) na bilo kojoj određenoj površini.

2. Zelena se berba na istoj parceli ne primjenjuje tijekom dviju uzastopnih godina.

3. Pri potpuno ili djelomično uništenom prinosu, ponajprije zbog prirodne katastrofe u smislu članka 2. stavka 8. Uredbe Komisije (EZ) br. 1857/2006 ( 16 ) prije datuma zelene berbe, potpora se ne dodjeljuje.

4. Pri potpunoj ili djelomičnoj šteti koja se dogodi između plaćanja za zelenu berbu i razdoblja berbe, za površinu koja već prima potporu ne smije se dodijeliti financijska odšteta na temelju osiguranja prihoda.

Članak 13.

Postupak zahtjeva

1. Države članice utvrđuju postupak zahtjeva u kojem su ponajprije predviđeni primjenjiva premija za predmetnog proizvođača i podaci koji moraju biti priloženi zahtjevu. Zahtjev sadržava pojedinosti o površini, prosječnom prinosu, metodi koja se mora primijeniti te sorti grožđa i vrsti vina koje se od nje dobiva.

2. Države članice provjeravaju jesu li zahtjevi dobro utemeljeni. U tu svrhu mogu predvidjeti da se proizvođač u pisanom obliku obveže na temelju zahtjeva. Ako predmetni proizvođač zahtjev povuče bez valjano opravdanog razloga, mogu predvidjeti da predmetni proizvođač snosi troškove obrade svog zahtjeva.

Članak 14.

Naknada

1. Države članice svake godine izračunavaju izravne troškove zelene berbe prema različitim metodama: ručnim, mehaničkim i kemijskim, a koje su dopuštene u odnosu na članak 12. stavak 1. točku (a) podtočku iii. Ako se na istoj površini upotrebljava više metoda, naknada se izračunava na temelju najjeftinije metode.

2. Države članice izračunavaju gubitak prihoda prouzročen zelenom berbom na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija.

Podložno članku 12. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 479/2008, države članice utvrđuju visinu potpore predviđene u članku 12. stavku 3. te Uredbe na temelju standardnih troškova i standardnih pretpostavki o gubitku prihoda. Države članice osiguravaju da:

(a) izračuni sadržavaju samo elemente koji se mogu provjeriti;

(b) se izračuni temelje na brojkama koje su odgovarajuće stručno utemeljene;

(c) izračuni jasno pokazuju izvor podataka;

(d) su izračuni diferencirani tako da uzimaju u obzir regionalne ili lokalne uvjete, ako je to primjenjivo.

Premija se isplaćuje za zasađenu površinu određenu u skladu s člankom 75. stavkom 1. ove Uredbe.







Odjeljak 4.

Uzajamni fondovi

Članak 15.

Visina potpore

Države članice mogu u svoj program potpore uvesti mjeru iz članka 13. Uredbe (EZ) br. 479/2008 u skladu sa sljedećim pravilima:

(a) trajanje potpore ne smije premašiti tri godine;

(b) potpora za upravne troškove osnivanja uzajamnih fondova ograničava se u prvoj, drugoj, odnosno trećoj godini djelovanja uzajamnog fonda na sljedeći udio doprinosa proizvođača uzajamnom fondu u prvoj, drugoj i trećoj godini njegova djelovanja: i. 10 %, 8 % i 4 % u državi članici koja je pristupila Zajednici 1. svibnja 2004. ili nakon tog datuma; ii. 5 %, 4 % i 2 % u ostalim državama članicama;

(c) države članice mogu odrediti gornju granicu za iznose upravnih troškova koji se mogu dobiti za osnivanje uzajamnih fondova;

(d) države članice usvajaju detaljne odredbe za provedbu te mjere.







Odjeljak 5.

Osiguranje prinosa

Članak 16.

Uvjeti prihvatljivosti

Države članice mogu u svoj program potpore uvesti mjeru iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 479/2008 u skladu sa sljedećim pravilima:

(a) države članice usvajaju detaljne odredbe o provedbi mjera za osiguranje uroda, uključujući potrebne mjere kojima se osigurava da mjere za osiguranje uroda ne naruše konkurentnost na tržištu osiguranja;

(b) proizvođači koji podnose zahtjev za program potpore stavljaju svoju policu osiguranja na raspolaganje nacionalnim tijelima kako bi omogućili državama članica da ispune uvjet iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008;

(c) države članice određuju gornju granicu iznosa koji se može primiti za potporu radi poštovanja uvjeta iz članka 14. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 479/2008., tamo gdje je to primjereno, države članice mogu utvrditi visinu na temelju standardnih troškova i standardnih pretpostavki gubitka prihoda. Države članice osiguravaju da: i. izračuni sadržavaju samo elemente koji se mogu provjeriti; ii. se izračuni temelje na brojkama koje su odgovarajuće stručno utemeljene; iii. izračuni jasno pokazuju izvor podataka; iv. se izračuni diferenciraju kako bi uzeli u obzir regionalne ili lokalne uvjete, ako je to primjenjivo.

Za potrebe primjene članka 14. Uredbe (EZ) br. 479/2008 „nepovoljni klimatski uvjeti koji se mogu izjednačiti s prirodnom katastrofom” imaju isto značenje kao u članku 2. stavku 8. Uredbe Komisije (EZ) br. 1857/2006.

U slučaju kada države članice dodijele nacionalnu potporu za osiguranje uroda, o tome izvješćuju u odgovarajućem dijelu priloga I., V. i VII. ovoj Uredbi.







Odjeljak 6.

Ulaganja

Članak 17.

Prihvatljive mjere

Ulaganja uz potporu moraju poštovati standarde Zajednice primjenjive na predmetno ulaganje.

Prihvatljivi su izdaci:

(a) gradnja, kupnja, uključujući zakup, ili poboljšavanje nepokretne imovine

(b) kupnja ili zakup novih strojeva i opreme, uključujući računarsku programsku opremu do tržišne vrijednosti sredstava; ostali troškovi povezani s ugovorom o zakupu, npr. marža najmodavca, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i pristojbe osiguranja nisu prihvatljivi izdaci;

(c) opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b), npr. naknade arhitektima i inženjerima i naknade za savjetovanja, studije izvedivosti, stjecanje patentnih prava i licenci.

Odstupajući od točke (b), i samo za mikro, mala i srednja poduzeća u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ ( 17 ), države članice mogu, u valjano utemeljenim slučajevima, utvrditi uvjete u okviru kojih se kupnja rabljene opreme može smatrati prihvatljivim izdatkom.

Jednostavna ulaganja u zamjenu nisu prihvatljiv izdatak i to stoga da se osigura da cilj mjere, tj. poboljšanje u smislu prilagodbe potražnji na tržištu i povećanoj konkurentnosti, bude ispunjen ulaganjem u mjere prerađivačkog lanca.

Članak 18.

Prihvatljive mjere za razvoj novih proizvoda

Troškovi razvoja novih proizvoda, postupci i tehnologije, kako je navedeno u članku 15. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 479/2008, odnose se na pripremne aktivnosti, npr. razvoj i testiranje nacrta, proizvoda, postupaka ili tehnologija i s njima povezanih materijalnih i/ili nematerijalnih ulaganja prije uporabe novo razvijenih proizvoda, postupaka i tehnologija u komercijalne svrhe.

Jednostavna ulaganja u zamjenu nisu prihvatljiv izdatak i to stoga da se osigura da ta potpora ispunjava cilj mjere, tj. poboljšanje u smislu prilagodbe potražnji na tržištu i povećanoj konkurentnosti.

▼M2

Članak 19.

Financijsko upravljanje

1. Potpora se isplaćuje nakon što se utvrdi da su jedna ili sve radnje na koje se odnosi zahtjev za potporu, ovisno o odabiru države članice u pogledu upravljanja mjerom, provedene i kontrolirane na licu mjesta.

U slučajevima kada se potpora obično isplaćuje isključivo nakon provedbe svih mjera, odstupajući od prvoga podstavka, potpora se isplaćuje za pojedine provedene radnje ako preostale radnje nije moguće izvršiti zbog više sile ili iznimnih okolnosti kako je navedeno u članku 31. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 ( 18 ).

Ako provjere pokažu da sve mjere na koje se odnosi zahtjev za potporu nisu u potpunosti provedene zbog razloga koji se ne smatraju višom silom ili iznimnim okolnostima kako je navedeno u članku 31. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 te ako je potpora isplaćena nakon provedbe pojedinih radnji koje su dio ukupnih radnji obuhvaćenih zahtjevom za potporu, države članice donose odluku o povratu isplaćene potpore.

2. Korisnici potpore za ulaganje mogu od nadležnih agencija za plaćanje zatražiti isplatu predujma ako je ta mogućnost predviđena nacionalnim programom potpore.

▼M15

Iznos predujmova ne smije biti veći od 20 % državne potpore za ulaganja, a uvjet za njihovu isplatu otvaranje je bankovnog jamstva ili jednakovrijednog jamstva u visini od 110 % iznosa predujma. Međutim, u slučaju ulaganja za koja se pojedinačna odluka o dodjeli potpore donosi u financijskim godinama 2013., 2014., 2015. ili 2016., iznos predujmova moguće je povećati na do 50 % državne potpore povezane s predmetnim ulaganjem. Za potrebe članka 23. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 907/2014 ( 19 ) obveza je potrošiti ukupni iznos predujma za provedbu dotične mjere unutar dvije godine od isplate.

▼M2

Jamstvo se oslobađa nakon što nadležna agencija za plaćanje utvrdi da iznos stvarnih izdataka, koji odgovaraju državnoj potpori povezanoj s ulaganjem, premašuje iznos predujma.

▼M1

Članak 20.

Kompatibilnost i dosljednost

1. Potpora se ne dodjeljuje za tržišne aktivnosti za koje je primljena potpora u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

U slučaju kada države članice dodijele nacionalnu potporu za ulaganja, o tome izvješćuju u odgovarajućem dijelu obrazaca iz priloga I., V. i VII. ovoj Uredbi.

2. Za određenu državu članicu ili regiju, potpora iz članka 15. Uredbe (EZ) br. 479/2008 na temelju nacionalnog programa potpore u skladu s glavom II. te Uredbe ne dodjeljuje se ni za jednu aktivnost za koju se dobiva potpora na temelju programa za ruralni razvoj te države članice ili regije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005.

3. O aktivnostima koje su uključile u svoje programe potpore za ulaganja, države članice izvješćuju u odgovarajućem dijelu Priloga I. s dovoljno pojedinosti kako bi se omogućila provjera da ta operacija nije obuhvaćena potporom u okviru njihovih programa za ruralni razvoj.

▼M12







Odjeljak 6.a

Inovacije

Članak 20.a.

Prihvatljive aktivnosti

1. Inovacije u sektoru vina iz članka 51. Uredbe (EU) br. 1308/2013 sastoje se od razvoja:

(a) novih proizvoda povezanih sa sektorom vina ili nusproizvoda u proizvodnji vina,

(b) novih procesa i tehnologija potrebnih za razvoj proizvoda od vinove loze.

2. Prihvatljivi troškovi odnose se na materijalna i nematerijalna ulaganja za prijenos znanja, pripremne aktivnosti i pokusne studije.

3. Korisnici potpore za inovacije jesu proizvođači proizvoda iz Priloga VII. dijela II. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i organizacije proizvođača vina.

Istraživački i razvojni centri sudjeluju u projektu koji imaju podršku korisnika. Sektorske organizacije mogu biti povezane s projektom.

4. Korisnici potpore za ulaganje mogu od agencija za plaćanja zatražiti isplatu predujma ako je ta mogućnost predviđena nacionalnim programom potpore. Isplata predujma podliježe obveznom polaganju jamstva.

5. Jednostavna ulaganja u zamjenu nisu prihvatljivi izdatak.

Članak 20.b

Razgraničenje u odnosu na ruralni razvoj i ostale pravne režime i financijske instrumente

Države članice uvode jasne kriterije razgraničenja u svojim nacionalnim programima potpore kako bi osigurale da se na temelju članka 51. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ne dodjeljuje nikakva potpora za aktivnosti za koje se dodjeljuje potpora na temelju drugih instrumenata Unije.

▼M13

Članak 20.c

Financijsko upravljanje

1. Potpora se isplaćuje nakon što se utvrdi da su jedna ili sve radnje na koje se odnosi zahtjev za potporu, ovisno o odabiru države članice u pogledu upravljanja mjerom, provedene i kontrolirane na licu mjesta.

U slučajevima kada se potpora obično isplaćuje isključivo nakon provedbe svih mjera, odstupajući od prvoga podstavka, potpora se isplaćuje za pojedine provedene radnje ako preostale radnje nije moguće izvršiti zbog više sile ili iznimnih okolnosti kako je navedeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 20 ).

Ako provjere pokažu da sve mjere na koje se odnosi zahtjev za potporu nisu u potpunosti provedene zbog razloga koji se ne smatraju višom silom ili iznimnim okolnostima kako je navedeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013 te ako je potpora isplaćena nakon provedbe pojedinih radnji koje su dio ukupnih radnji obuhvaćenih zahtjevom za potporu, države članice donose odluku o povratu isplaćene potpore.

2. Korisnici potpore za inovacije mogu zatražiti isplatu predujma od nadležnih agencija za plaćanje ako je ta mogućnost uključena u nacionalni program potpore.

▼M15

Iznos predujmova ne smije biti veći od 20 % državne potpore za ulaganja u inovacije, a uvjet za njihovu isplatu otvaranje je bankovnog jamstva ili jednakovrijednog jamstva u visini od 110 % iznosa predujma. Međutim, u slučaju ulaganja u inovacije za koja se pojedinačna odluka o dodjeli potpore donosi u financijskim godinama 2014., 2015. ili 2016., iznos predujmova moguće je povećati na do 50 % državne potpore povezane s predmetnim ulaganjem. Za potrebe članka 23. Delegirane uredbe (EU) br. 907/2014 obveza je potrošiti ukupni iznos predujma za provedbu dotične mjere unutar dvije godine od isplate.

▼M13

Jamstvo se oslobađa kad nadležna agencija za plaćanje utvrdi da iznos stvarnoga izdatka u visini državne potpore za inovacije premašuje iznos predujma.

▼B







Odjeljak 7.

Odlaganje sporednih proizvoda

Članak 21.

Utvrđivanje najmanjeg postotka alkohola

1. Podložno točki 1. Priloga VI.D Uredbi (EZ) br. 479/2008, države članice određuju volumen alkohola koji moraju sadržavati sporedni proizvodi u odnosu na postotak koji sadržava proizvedeno vino. Države članice mogu prilagođavati najmanji postotak alkohola na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija.

2. Ako odgovarajući postotak koji države članice utvrde kod primjene prvog podstavka nije ostvaren, države članice koje podliježu toj obvezi moraju dostaviti količinu vina iz svoje vlastite proizvodnje i tako osigurati ostvarenje tog postotka.

3. S ciljem utvrđivanja volumena alkohola koji je sadržan u sporednim proizvodima u odnosu na postotak u proizvedenom vinu, standardne prirodne alkoholne jakosti po volumenu koje se primjenjuju u različitim vinorodnim zonama su sljedeće:

(a) 8,0 % za zonu A;

(b) 8,5 % za zonu B;

(c) 9,0 % za zonu C I.;

(d) 9,5 % za zonu C II.;

(e) 10,0 % za zonu C III.

Članak 22.

Odlaganje sporednih proizvoda

Proizvođači moraju sporedne proizvode vinarstva ili bilo koje druge prerade grožđa povući pod nadzorom i podložno sljedećim uvjetima:

(a) sporedni proizvodi se povlače odmah, a najkasnije krajem vinske godine u kojoj su dobiveni; države članice mogu odrediti i raniji rok; povlačenje zajedno s naznakom procijenjene količine unosi se ili u registar koji se vodi u skladu s člankom 112. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 ili ga potvrđuje nadležno tijelo;

(b) povlačenje se provodi uz poštivanje primjenjivog zakonodavstva Zajednice, posebno u pogledu zaštite okoliša.

Za povlačenje predmetnog vinskog taloga smatra se da je provedeno kad je talog denaturiran i kad ga više nije moguće upotrijebiti u vinarstvu i kad je u registre koji se vode u skladu s člankom 112. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008 uneseno da je denaturiran talog isporučen trećim stranama. Države članice poduzimaju mjere potrebne za osiguranje da su te transakcije provjerene. Mogu imati sustav prethodnog priznavanja predmetnih trećih strana.

Države članice mogu odlučiti da proizvođači koji sami tijekom predmetne godine ne proizvedu više od 25 hektolitara vina ili mošta u svojim prostorima nisu dužni povlačiti svoje sporedne proizvode.

Članak 23.

Odlaganje destilacijom sporednih proizvoda

1. Proizvođači mogu ispuniti obvezu da moraju dijelom ili u cijelosti odložiti sporedne proizvode proizvodnje vina ili bilo koje druge prerade grožđa isporukom sporednih proizvoda u destilaciju.

2. Države članice mogu na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija zahtijevati da isporuka dijela ili svih sporednih proizvoda iz proizvodnje vina ili bilo koje druge prerade grožđa u destilaciju postane obvezatna za dio njihovih proizvođača ili za sve njihove proizvođače. Ta se obveza može ispuniti i isporukom vina u industriju za proizvodnju octa.

3. Odgovarajuće države članice mogu uvesti sustav certificiranja destilatera u skladu s postupkom koji same utvrde.

Članak 24.

Svrha potpore

1. Potpora iz članka 16. Uredbe (EZ) br. 479/2008 plaća se, podložno uvjetu iz stavka 3. i u okviru ograničenja iz stavka 1. drugog podstavka istoga članka, destilaterima koji prerađuju proizvode isporučene u destilaciju u sirovi alkohol s alkoholnom jakosti od najmanje 92 % vol.

2. Odgovarajuća pomoć uključuje paušalan iznos namijenjen nadoknadi troškova prikupljanja tih proizvoda koji se prenose od destilatera do proizvođača, ako proizvođač snosi odgovarajuće troškove.

3. Države članice mogu predvidjeti da se potpora daje unaprijed pod uvjetom da korisnik položi sredstvo osiguranja.

4. Države članice usvajaju detaljna pravila za primjenu mjere predviđene u ovom članku.

Članak 25.

Iznos potpore

1. Najviši iznos potpore iz članka 16. Uredbe (EZ) br. 479/2008 koji se plaća destilaterima utvrđuje se volumnim udjelom alkohola u % i po hektolitru na sljedeći način:

(a) za sirovi alkohol koji se dobiva od komine od grožđa: EUR 1,1/% vol./hl;

(b) za sirovi alkohol koji se dobiva od vina i taloga: EUR 0,5/% vol./hl.

2. Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija i na temelju ograničenja iz stavka 1. utvrđuju iznos potpore i paušalnu naknadu za troškove prikupljanja iz članka 24. stavka 2. i o njima izvješćuju Komisiju u odgovarajućem dijelu priloga I., V. i VII. Ti se iznosi mogu prilagoditi u skladu s različitim proizvodnim tipologijama na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija.

▼M1

Članak 25.a

Provjera uvjeta

Nadležna tijela država članica poduzimaju sve potrebne mjere za provjeru ispunjavanja uvjeta i ograničenja iz članka 24. stavka 1. ove Uredbe u vezi s člankom 16. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 479/2008. Države članice mogu poštovanje ovog ograničenja provjeravati na razini pojedinačnog proizvođača ili na nacionalnoj razini. Države članice koje se opredijele za provjeru na nacionalnoj razini u saldo alkohola ne uključuju količine čija namjena nije destilacija (povlačenje pod nadzorom) niti one čija je namjena razvoj proizvoda koji nisu alkohol za industrijsku upotrebu.

▼M6 —————

▼B







POGLAVLJE III.

Izvješćivanje, ocjenjivanje i opće odredbe

Članak 35.

Izvješćivanje i ocjenjivanje

▼M11

1. Države članice do 1. ožujka svake godine Komisiji podnose izvješće o provedbi mjera predviđenih njihovim programima potpore iz odjeljka 4. poglavlja II. glave I. dijela II. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 21 ) tijekom prethodne financijske godine.

U tim se izvješćima navode i opisuju mjere za koje je u okviru programa potpore dodijeljena pomoć Unije.

Države članice Komisiji dostavljaju navedena izvješća na obrascu određenom u prilozima V. i VI. ovoj Uredbi. Podaci sadržani u odgovarajućim tablicama odnose se na mjere programa potpore po pojedinim godinama:

(a) izvješće o izdacima po financijskim godinama koji su već nastali u programskom razdoblju i koji ni u kojem slučaju neće prekoračiti proračunsko ograničenje za državu članicu utvrđeno u Prilogu VI. Uredbi (EU) br. 1308/2013;

(b) prognoze za sljedeće financijske godine do završetka predviđenog razdoblja provedbe programa potpore, do proračunskog ograničenja za državu članicu utvrđenoga u Prilogu VI. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i u skladu s ažuriranim zahtjevom poslanim u skladu s člankom 3. ove Uredbe.

▼B

2. Države članice u istoj obavijesti podnose tehničke podatke koji se odnose na provedbu mjera iz programa potpore na obrascu određenom u Prilogu VII. Pojedinosti o provedbi promotivne mjere države članice podnose na obrascu određenom u Prilogu VIII.

3. Upućivanja na određenu financijsku godinu odnose se na isplate koje su države članice stvarno izvršile između 16. listopada i 15. listopada sljedeće godine.

▼M11

4. Države članice do 1. ožujka 2014. i drugi put do 1. ožujka 2017. Komisiji podnose ocjenu troškova i koristi programa potpore te podatak o načinima za povećanje njihove učinkovitosti.

Države članice Komisiji dostavljaju navedene ocjene na obrascu određenome u prilozima V. i VI. U zaključke se umeću i sljedeće stavke:

C1 : ocjena troškova i koristi programa potpore,

C2 : načini za povećanje učinkovitosti programa potpore.

▼B

5. Države članice izvješćuju Komisiju o mjerama poduzetima radi usklađivanja s odredbama predviđenima u članku 9. stavku 1. i članku 12. stavku 1. točki (d). Obavijest se daje na obrascu određenom u prilozima VIII.a i VIII.b.

▼M6

6. Države članice koje odluče prenijeti, za 2014. i od 2015. nadalje, cjelokupan iznos svoje nacionalne omotnice za programe potpore kako bi povećale svoje nacionalne gornje granice za izravna plaćanja iz članka 40. Uredbe (EZ) br. 73/2009 ne moraju dostaviti obrasce navedene u prilozima od V. do VIII.c ovoj Uredbi.

▼B

7. Države članice vode evidenciju o pojedinostima svih programa potpore, izmijenjenih ili ne, te o svim mjerama provedenima na temelju programa.

Članak 36.

Izuzeće

Iz nacionalnih programa potpore ne smije se dodijeliti financijska potpora proizvođačima koji se bave nezakonitim površinama iz članaka 85. i 86. Uredbe (EZ) br. 479/2008 ni za rasadnike cjepova iz članka 60. stavka 3. ove Uredbe.

Članak 37.

Odgoda plaćanja korisnicima

Države članice za svaku mjeru, s iznimkom članka 9. Uredbe (EZ) br. 479/2008:

(a) određuju rok za podnošenje zahtjeva;

(b) plaćaju korisnicima nakon datuma podnošenja valjanoga i potpunog zahtjeva: i. u roku sedam mjeseci za mjere koje se mogu završiti i kontrolirati unutar jedne godine; ii. u razumnom roku koji određuje država članica i o kojem izvješćuje Komisiju u odgovarajućim dijelovima Priloga I. za mjere koje se ne mogu završiti i provjeriti u roku od jedne godine.

▼M2

Članak 37.a

Obavijesti povezane s državnom potporom

1. Neovisno o članku 5. stavku 8., trećem stavku članka 16. i drugom podstavku članka 20. stavka 1. ove Uredbe, kada države članice dodjeljuju potporu u skladu s člankom 103.n stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 ( 22 ), one Komisiju obavješćuju o sljedećem:

(a) prema potrebi, popis mjera potpore koje su već odobrene na temelju članaka 87., 88. i 89. Ugovora, a koje se koriste za provedbu programa, ili razlog zbog kojega je predmetna državna potpora izuzeta od obveze obavješćivanja o istoj;

(b) u ostalim slučajevima, elemente koji su potrebni za procjenu na temelju pravila o tržišnom natjecanju.

2. Ako se primjenjuje stavak 1. točka (a), države članice ispunjavaju tablicu 1. iz Priloga VIII.c, pri čemu navode:

(a) dodjeljuje li se potpora u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1535/2007 ( 23 ) o potpori de minimis za primarnu proizvodnju u poljoprivrednom sektoru ili Uredbom Komisije (EZ) br. 1998/2006 ( 24 ) za preradu poljoprivrednih proizvoda i trgovinu tim proizvodima; ili

(b) registracijski broj i uputu na Uredbu Komisije o izuzeću, koja je donesena na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 ( 25 ) u okviru je koje mjera uvedena; ili

(c) poslovni broj i referentni broj pod kojima je Komisija mjeru proglasila sukladnom s Ugovorom.

3. Ako se primjenjuje stavak 1. točka (b), države članice Komisiji dostavljaju sljedeće:

(a) tablicu 2. Priloga VIII.c za svaku od mjera iz članaka 103.p, 103.t i 103.u Uredbe (EZ) br. 1234/2007 za koje se dodjeljuje državna potpora;

(b) tablicu 3. Priloga VIII.c u slučaju državne potpore koja se dodjeljuje za poticanje mjera na tržištima trećih zemalja, kako je predviđeno u članku 103.p Uredbe (EZ) br. 1234/2007;

(c) tablicu 4. Priloga VIII.c u slučaju državne potpore koja se dodjeljuje za mjeru osiguranja prinosa iz članka 103.t Uredbe (EZ) br. 1234/2007;

(d) tablicu 5. iz Priloga VIII.c u slučaju državne potpore koja se dodjeljuje za mjeru ulaganja iz članka 103.u Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

4. Elementi koji se priopćavaju u obliku bilo koje tablice iz Priloga VIII.c moraju biti valjani tijekom čitavog trajanja programa, ne dovodeći u pitanje bilo koju naknadnu promjenu programa.

5. Neovisno o članku 103.n stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2. ove Uredbe, države članice koje dodjeljuju državnu potporu moraju izmijeniti vlastite programe potpore za buduću uporabu, i to tako da ispune odgovarajuće tablice iz Priloga VIII.b najkasnije do 15. listopada 2009. Na te se izmjene primjenjuje članak 103.k stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

▼M9

Članak 37.b

Obavijesti povezane s predujmovima

▼M13

1. Ako se predujmovi dodjeljuju u skladu s člankom 5. stavkom 7., člankom 5.e, člankom 9. stavkom 2., člankom 19. stavkom 2., člankom 20.a stavkom 4. i člankom 24. stavkom 3., korisnici za svaki projekt agencijama za plaćanje svake godine moraju dostaviti sljedeće informacije:

(a) troškovnike kojima se za svaku mjeru opravdava upotreba predujmova do 15. listopada; i

(b) potvrdu o iznosu neiskorištenih predujmova za svaku mjeru preostalom na dan 15. listopada.

Države članice utvrđuju u svojim nacionalnim pravilima datum prijenosa tih podataka kako bi ih se uključilo u tekuća godišnja financijska izvješća agencija za plaćanje iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 885/2006 unutar roka određenog u članku 7. stavku 2. navedene Uredbe.

▼M9

2. Stavak 1. ne primjenjuje se na godišnja financijska izvješća za 2013., osim u slučaju kada su u skladu s drugim podstavkom članka 19. stavka 2. dodijeljeni predujmovi u iznosu većem od 20 % do najviše 50 % državne potpore povezane s ulaganjima.

▼M13

3. Za potrebe članka 18. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 282/2012 dokaz koji je potrebno dostaviti za konačno pravo na potporu zadnji je troškovnik i potvrda o preostalom iznosu iz stavka 1.

Kada je riječ o predujmovima iz članka 9. stavka 2., članka 19. stavka 2. i članka 20.a stavka 4. ove Uredbe, zadnji troškovnik i potvrdu o preostalom iznosu iz stavaka 1. i 2. potrebno je dostaviti do kraja druge financijske godine nakon njihove isplate.

▼B







GLAVA III.

TRGOVINA S TREĆIM ZEMLJAMA







POGLAVLJE I.

Aranžmani ulaznih cijena za sok od grožđa i mošt

Članak 38.

Definicija

Za potrebe primjene ove glave, „pošiljka” znači količina proizvoda koju jedan pošiljatelj šalje jednom primatelju i koja se podnosi na temelju jedne carinske deklaracije za stavljanje u slobodni promet. Svaka deklaracija može uključiti samo robu jednog te istog podrijetla, kako je određeno u člancima 23. i 24. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 ( 26 ), obuhvaćenu jednom oznakom kombinirane nomenklature.

Članak 39.

Provjeravanje po pošiljkama

1. Za proizvode obuhvaćene oznakama KN 2009 61 , 2009 69 i 2204 30 koji su navedeni u Prilogu I. dijelu trećem, odjeljku I. Prilogu 2. Zajedničkoj carinskoj tarifi i koji podliježu aranžmanu ulazne cijene, stvarna se carinska vrijednost provjerava pregledom svake pošiljke.

2. Ulazna cijena u Prilogu 2. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 ( 27 ) za proizvode navedene u stavku 1. određuje se na temelju carinske vrijednosti.







POGLAVLJE II.

Potvrde i izvješća o analizi za vino sok od grožđa i mošt pri uvozu







Odjeljak 1.

Općenito

Članak 40.

Zahtijevani dokumenti

Potvrda i izvješće o analizi iz članka 82. stavka 3. točaka (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 479/2008 čine jedan dokument:

(a) „potvrdu” sastavlja tijelo treće zemlje iz koje proizvodi potječu;

(b) „izvješće o analizi” sastavlja službeni laboratorij koji je priznala treća država iz koje proizvodi potječu.

Članak 41.

Sadržaj izvješća o analizi

Izvješće o analizi uključuje sljedeće podatke:

(a) za vino i mošt od grožđa u postupku fermentacije: i. ukupnu alkoholnu jakost po volumenu; ii. stvarnu alkoholnu jakost po volumenu;

(b) za mošt od grožđa i sok od grožđa, gustoću;

(c) za vino, mošt od grožđa i sok od grožđa: i. ukupni suhi ekstrakt; ii. ukupnu kiselost; iii. sadržaj hlapljive kiseline; iv. sadržaj limunske kiseline; v. ukupni sadržaj sumpornog dioksida. ▼M1 ————— ▼B

Članak 42.

Izuzeća

1. Za proizvode koji potječu iz trećih zemalja ili se iz njih izvoze u označenim spremnicima od najviše pet litara i koji su zatvoreni mehanizmom za zatvaranje za jednokratnu uporabu nije potrebno podnositi potvrdu ili izvješće o analizi u slučaju kada ukupna prevezena količina, neovisno o tome je li sastavljena od pojedinačnih pošiljaka ili ne, ne premašuje 100 litara.

2. U slučaju kada proizvodi ne ispunjavaju uvjete određene u stavku 1., nije potrebno podnositi potvrdu i izvješće o analizi za:

(a) vino, mošt od grožđa i sok od grožđa koji se nalaze u osobnoj prtljazi putnika u smislu članka 45. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 918/83 ( 28 ) do najviše 30 litara po putniku;

(b) vino koje jedna fizička osoba šalje u spremnicima drugoj fizičkoj osobi u smislu članka 29. Uredbe (EEZ) br. 918/83 do najviše 30 litara po pošiljci;

(c) vino i sok od grožđa koji su dio osobnog vlasništva fizičkih osoba koji prenose svoje mjesto prebivališta iz treće zemlje u Zajednicu u smislu članka 2. Uredbe (EEZ) br. 918/83;

(d) vino i sok od grožđa za trgovačke sajmove kako je određeno u članku 95. Uredbe (EEZ) br. 918/83, pod uvjetom da su dotični proizvodi punjeni u označene spremnike od najviše dvije litre i zatvoreni mehanizmom za zatvaranje za jednokratnu uporabu;

(e) količine vina, mošt od grožđa i sok od grožđa u drugim spremnicima, koji se uvoze za potrebe znanstvenih i tehničkih eksperimenata, do najviše 100 litara;

(f) vino i sok od grožđa uvezeni u skladu s odredbama Bečke konvencije o diplomatskim odnosima od 18. travnja 1961., Bečke konvencije o konzularnim odnosima od 24. travnja 1963. ili drugih konzularnih konvencija, ili Njujorške konvencije o specijalnim misijama od 16. prosinca 1969.;

(g) vina i sok od grožđa koji se drže uskladišteni na plovilima i zrakoplovima u međunarodnom prijevozu;

(h) vina i sok od grožđa podrijetlom iz Europske zajednice i koji se tamo pune u boce i zatim izvoze u treću državu, vraćaju na carinsko područje Zajednice i stavljaju u slobodni promet.







Odjeljak 2.

Zahtjevi koje treba ispuniti i detaljna pravila za sastavljanje i uporabu potvrde i izvješća o analizi za izvoz vina, soka od grožđa i mošta od grožđa

Članak 43.

Dokument V. I. 1.

1. Potvrda i izvješće o analizi za svaku pošiljku namijenjenu uvozu sastavljaju se na jednom dokumentu V. I. 1.

Dokument iz prvog podstavka sastavlja se na obrascu V. I. 1. koji odgovara primjerku u Prilogu IX. Dokument potpisuje službena osoba službenog tijela ili službena osoba priznatog laboratorija iz članka 48.

2. U slučaju kada predmetni proizvod nije namijenjen neposrednoj prehrani ljudi, nije potrebno popuniti dio za izvješće o analizi na obrascu V. I. 1.

▼M6

U slučaju kada se vino puni u označene spremnike kapaciteta od najviše 60 litara, koji su zatvoreni mehanizmom za zatvaranje za jednokratnu uporabu i pod uvjetom da vino potječe iz države navedene u Prilogu XII. dijelu A koja je ponudila posebna jamstva koja je Zajednica prihvatila, potrebno je u dijelu za izvješće o analizi na obrascu V.I.1. popuniti samo sljedeće podatke:

▼B

(a) stvarnu alkoholnu jakost po volumenu;

(b) ukupnu kiselost;

(c) sadržaj ukupnog sumpornog dioksida.

Članak 44.

Opis dokumenata

1. Obrasci V. I. 1. sadržavaju tipkani ili rukom napisani izvornik i istodobno napravljenu presliku, i to tim redoslijedom.

2. Obrazac V. I. 2. je izvadak sastavljen u skladu s primjerkom prikazanim u Prilogu X., sadržava podatke koji se nalaze u dokumentu V. I. 1. ili drugom izvatku V. I. 2. i ima pečat carinarnice Zajednice. Obrasci V. I. 2. sadržavaju izvornik i dvije preslike, tim redoslijedom.

3. Dokumenti V. I. 1. i izvadci V. I. 2. u skladu su s tehničkim pravilima određenima u Prilogu XI.

4. Proizvod prate izvornik i preslika. Obrasci V. I. 1. i V. I. 2. moraju se popuniti pisaćim strojem ili ručno ili kojim drugim jednakovrijednim tehničkim sredstvom koje je priznalo službeno tijelo. Obrasci pisani rukom popunjavaju se tintom i tiskanim slovima. Nije dozvoljeno ni brisanje niti ispravljanje. Sve se izmjene rade tako da se precrtaju neispravni podaci i, kad je to primjenjivo, dodaju drugi. Svaku tako napravljenu promjenu mora odobriti njezin autor i, ovisno o slučaju, pečatom označiti službena agencija, laboratorij ili carinska tijela.

5. Dokumenti V. I. 1. i izvadci V. I. 2. moraju imati serijski broj koji za dokumente V. I. 1. dodjeljuje službena agencija čija službena osoba potpisuje potvrdu, a za izvatke V. I. 2. carinarnica koji ih pečati u skladu s člankom 47. stavcima 2. i 3.

6. Ne dovodeći u pitanje stavke 2., 3., 4. i 5., V. I. 1. i V. I. 2. mogu se izdati i upotrebljavati uporabom računalnih sustava u skladu s detaljnim pravilima koja utvrđuju nadležna tijela država članica. Sadržaj elektroničkog obrasca V. I. 1. i V. I. 2. mora biti istovjetan obrascu na papiru.

Članak 45.

Pojednostavnjeni postupak

▼M6

1. Dokumenti V.I.1. koje sastavljaju proizvođači vina iz trećih zemalja navedenih u Prilogu XII. dijelu B koji su ponudili posebna jamstva koje je Zajednica prihvatila smatraju se potvrdama ili izvješćima o analizi koje sastavljaju agencije i laboratoriji uvršteni na popis predviđen člankom 48., pod uvjetom da su proizvođači dobili pojedinačno odobrenje od nadležnih tijela tih trećih zemalja i da podliježu inspekciji tih trećih zemalja.

▼B

2. Odobreni proizvođači iz stavka 1. upotrebljavaju obrasce V. I. 1. te u polju 9. navode ime i adresu službene agencije treće zemlje koja ih je odobrila. Proizvođači popunjavaju obrazac te pritom dodaju i sljedeće podatke:

▼M6

(a) u polju 1. svoje ime i adresu te registracijski broj u trećim zemljama koje su navedene u Prilogu XII. dijelu B;

▼B

(b) u polju 10. barem pojedinosti predviđene u članku 43. stavku 2.

Proizvođači se potpisuju na mjestu predviđenom u poljima 9. i 10. nakon što precrtaju riječi „ime i položaj službenika”.

Nije potreban ni pečat niti naziv i adresa laboratorija.

▼M9

Članak 45.a

Elektronički dokument

1. Dokumenti V. I. 1. izrađeni u skladu s člancima 43. i 45. mogu se zamijeniti elektroničkim dokumentima za uvoz u Uniju proizvoda od vina iz trećih zemalja koje su uspostavile sustav nadzora koji je Unija prihvatila kao istovrijedan onome koji je uspostavljen zakonodavstvom Unije za iste proizvode.

Sustav nadzora u trećim zemljama može biti prihvaćen kao istovrijedan onome koji je uspostavila Unija za iste proizvode ako ispunjava najmanje sljedeće uvjete:

(a) nudi dovoljna jamstva u pogledu vrste, podrijetla i sljedivosti proizvoda od vina koji su proizvedeni ili kojima se trguje na državnom području dotičnih trećih zemalja;

(b) osigurava pristup podacima iz elektroničkog sustava kojim se koristi, posebno u pogledu prijave i podataka subjekata, tijela odgovornih za nadzor i laboratorija za analizu;

(c) osigurava mogućnost provjere podataka iz točke (b) u okviru uzajamne administrativne suradnje.

Treće zemlje koje su uspostavile sustav nadzora koji je Unija prihvatila kao istovrijedan u skladu s drugim podstavkom uvrstit će se na popis određen u dijelu C Priloga XII.

2. Elektronički dokument iz stavka 1. najmanje sadržava podatke potrebne za izradu dokumenta V. I. 1.

Elektroničkom dokumentu nadležna tijela trećih zemalja izvoza dodjeljuju jedinstvenu administrativnu referentnu oznaku ili mu se ona dodjeljuje pod njihovim nadzorom. Ta se oznaka navodi u trgovačkim dokumentima koji su potrebni za uvoz na područje Unije.

3. Pristup elektroničkim dokumentima ili podacima potrebnima za njihovu izradu daje se na svaki zahtjev nadležnih tijela države članice odredišta.

Podaci iz prvog podstavka mogu se zatražiti u obliku papirnatog dokumenta u kojemu su podaci prikazani u obliku podatkovnih elemenata navedenih na isti način kao i u elektroničkom dokumentu.

▼B

Članak 46.

Odstupanja

Primjena članka 43. stavka 2. i članka 45. ove Uredbe može se obustaviti ako se utvrdi da su proizvodi na koje se te mjere primjenjuju krivotvoreni i da mogu predstavljati opasnost za zdravlje potrošača ili da su upotrijebljeni enološki postupci koji nisu navedeni u članku 82. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 479/2008.

Članak 47.

Uporaba

1. Izvornik i preslika dokumenata V. I. 1. ili izvadaka V. I. 2. uručuju se nadležnim tijelima države članice u kojoj se obavljaju carinske formalnosti potrebne za stavljanje pošiljke na koju se odnose u slobodni promet nakon obavljenih formalnosti.

Tijela prema potrebi ovjeravaju stražnju stranu dokumenta V. I. 1. ili izvatka V. I. 2. Vraćaju izvornik dotičnoj osobi i čuvaju presliku najmanje pet godina.

2. Ako se pošiljka u cijelosti ponovno šalje prije stavljanja u slobodan promet, novi pošiljatelj daje carinskim tijelima koja nadziru pošiljku dokument V. I. 1. ili izvadak V. I. 2. koji se odnosi na pošiljku te, ako je primjenjivo, obrazac V. I. 2. koji se popunjava naknadno.

Tijela provjeravaju da su podaci uneseni u dokument V. I. 1. u skladu s podacima unesenima u obrazac V. I. 2. ili da su podaci uneseni u izvadak V. I. 2. u skladu s podacima unesenima u obrazac V. I. 2. koji se popunjava naknadno i tada pečate obrazac V. I. 2. koji je tada jednakovrijedan kao i izvadak V. I. 2. te potvrđuju dokument ili prijašnji izvadak u skladu s tim. Novome pošiljatelju vraćaju izvadak i izvornik dokumenta V. I. 1. ili prijašnji izvadak V. I. 2., a presliku dokumenta ili prijašnjeg izvatka čuvaju najmanje pet godina.

Međutim, obrazac V. I. 2. nije potrebno popunjavati u slučaju kada se pošiljka proizvoda ponovno izvozi u treću zemlju.

3. U slučaju kada se pošiljka prije stavljanja u slobodan promet dijeli, predmetna osoba izvornik i presliku dokumenta V. I. 1. ili izvatka V. I. 2. koji se odnosi na pošiljku koja se dijeli daje carinskim tijelima koja nadziru pošiljku zajedno s obrascem V. I. 2. i dvije naknadno popunjene preslike za svaku novu pošiljku.

Tijela provjeravaju da podaci uneseni u dokument V. I. 1. ili u izvadak V. I. 2. odgovaraju podacima iz obrasca V. I. 2. koji se naknadno popunjava za svaku novu pošiljku i tada pečate obrazac V. I. 2. koji je tada jednakovrijedan izvatku V. I. 2. te u skladu s tim ovjeravaju stražnju stranu dokumenta V. I. 1. ili izvatka V. I. 2. na kojem se temelji. Vraćaju izvadak V. I. 2. zajedno s dokumentom V. I. 1. ili izvatkom V. I. 2., koji je prethodno popunjen, dotičnoj osobi, a čuvaju presliku svakog od tih dokumenata najmanje pet godina.

Članak 48.

Popis nadležnih tijela

1. Komisija sastavlja i ažurira popise s nazivima i adresama agencija i laboratorija te proizvođača vina koji su ovlašteni sastavljati dokument V. I. 1. na temelju obavijesti nadležnih tijela trećih zemalja. Komisija na Internetu objavljuje nazive i adrese tih agencija i laboratorija.

2. Obavijesti nadležnih tijela trećih zemalja iz stavka 1. sadržavaju:

(a) nazive i adrese službenih agencija i laboratorija odobrenih ili imenovanih za sastavljanje dokumenata V. I. 1.;

(b) imena, adrese i brojeve službene registracije proizvođača vina koji su ovlašteni za sastavljanje dokumenata V. I. 1.

Popisi iz stavka 1. uključuju samo agencije i laboratorije iz točke (a) prvog podstavka ovog stavka koje su nadležna tijela dotične treće zemlje ovlastila da na zahtjev Komisije ili država članica osiguraju sve informacije potrebne za ocjenu podataka iz dokumenta.

3. Popisi se ažuriraju ponajprije kako bi u obzir uzeli promjenu adrese i/ili naziv agencije ili laboratorija.

Članak 49.

Posredan uvoz

U slučajevima kada se vino izvozi iz treće zemlje na čijem je državnom području proizvedeno (dalje u tekstu „zemlja podrijetla”) u drugu treću zemlju (dalje u tekstu „zemlja izvoznica”) iz koje se tada izvozi u Zajednicu, nadležna tijela države izvoznice mogu sastaviti dokument V. I. 1. za to vino na temelju dokumenta V. I. 1. ili jednakovrijednog dokumenta koje su sastavila nadležna tijela zemlje podrijetla, bez dodatnih analiza vina, ako:

(a) je to vino već punjeno u boce i označeno u državi podrijetla te je ostalo nepromijenjeno