4.83. Definicija: Socijalne naknade su transferi kućanstvima u novcu ili naturi, namijenjeni za smanjenje njihovog financijskog opterećenja koje je povezano s nizom rizika ili potreba, a koje državne jedinice i NUSK daje putem kolektivno ustrojenih programa, ili izvan tih programa; oni uključuju plaćanja države proizvođačima na pojedinačnu korist kućanstava, koja se isplaćuju u okviru socijalnih rizika ili potreba. 4.84. Popis rizika ili potreba koji mogu biti osnova za socijalne naknade, prema dogovoru je određen kako slijedi: (a) bolest; (b) invalidnost, onesposobljenost; (c) nesreća na radu ili profesionalno oboljenje; (d) starost; (e) nadživjele osobe; (f) porodiljna naknada; (g) obiteljska naknada; (h) poticanje zapošljavanja; (i) nezaposlenost; (j) stanovanje ( 59 ); (k) obrazovanje; (l) opća potrebitost. 4.85. Socijalne naknade uključuju: (a) tekuće i jednokratne transfere iz programa koji prikupljaju doprinose, pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajednice te koje su uvele i koje nadziru jedinice javne uprave (programi socijalne sigurnosti); (b) tekuće i jednokratne transfere iz programa koje su ustrojila poduzeća u korist njihovih zaposlenika, bivših zaposlenika ili uzdržavanika (privatno financirani programi i programi bez izdvajanja poduzeća). Doprinose mogu uplaćivati zaposlenici ili poslodavci; također ih mogu uplaćivati i samozaposlene osobe; (c) tekuće transfere koje su obavile državne jedinice i NUSK koji ne ovise o prethodnim plaćanjima doprinosa (pomoć). 4.86. Socijalne naknade isključuju: (a) potraživanja od osiguranja temeljena na policama osiguranja zaključenim isključivo na vlastitu inicijativu osiguranika, neovisno o njegovom poslodavcu ili državi; (b) potraživanja od osiguranja temeljena na policama osiguranja zaključenim s isključivom svrhom dobivanja diskonta, čak i ako te police proizlaze iz kolektivnog ugovora. 4.87. Da bi se pojedinačna polica tretirala kao dio programa socijalnog osiguranja, događaji ili okolnosti protiv kojih su sudionici osigurani moraju odgovarati rizicima ili potrebama navedenim u gornjem stavku 4.84., a uz to mora biti zadovoljen jedan ili više sljedećih uvjeta: (a) sudjelovanje u programu je obvezatno, bilo na temelju zakona zaodređenu kategoriju radnika, bez obzira radi li se o zaposlenicima, samozaposlenima ili nezaposlenima, bilo na temelju uvjeta zaposlenja zaposlenika, ili grupa zaposlenika; (b) program je kolektivni program koji se vodi u ime određene grupe radnika, bilo da su to zaposlenici, samozaposleni ili nezaposleni, a sudjelovanje je ograničeno na članove te grupe; (c) poslodavac plaća doprinos (stvarni ili imputirani) u program u ime zaposlenika, bez obzira na to plaća li zaposlenik također kakav doprinos. 4.88. Programi socijalnog osiguranja su programi u kojima su radnici obvezni ili ih njihovi poslodavci ili država potiču da zaključe osiguranje protiv određenih događaja ili okolnosti koji mogu nepovoljno utjecati na njihovu dobrobit ili na dobrobit njihovih uzdržavanika. Programi socijalnog osiguranja se mogu klasificirati prema sljedećim vrstama: (a) programi socijalne sigurnosti koji pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajednice, koje uvode, kontroliraju i financiraju državne jedinice; (b) privatno financirani programi, a koji se sastoje od: 1. programa u kojima se socijalni doprinosi plaćaju trećim stranama (osiguravajućim društvima, samostalnim mirovinskim fondovima); 2. programa u kojima poslodavci održavaju posebne pričuve koje su odvojene od ostalih pričuva, čak iako takvi programi ne čine zasebne institucionalne jedinice u odnosu na poslodavca. Oni se navode kao nesamostalni mirovinski fondovi. Pričuve se tretiraju kao aktiva koja pripada korisnicima, a ne poslodavcima; (c) programi za koje nisu osigurana sredstva i gdje poslodavci plaćaju socijalne naknade svojim zaposlenicima, bivšim zaposlenicima ili uzdržavanicima iz svojih vlastitih sredstava, bez stvaranja posebnih pričuva u tu svrhu. 4.89. Programi socijalnog osiguranja koje su ustrojile državne jedinice za svoje zaposlenike razvrstavaju se pod privatno financirane programe ili programe bez izdvajanja, ne podprograme socijalne sigurnosti. 4.90. Socijalni doprinosi se mogu podijeliti na stvarne doprinose plative na temelju prve dvije kategorije programa spomenutih u gornjem stavku 4.88. i imputirane doprinose koji pripadaju programima bez izdvajanja. 4.91. Socijalni doprinosi se mogu podijeliti na one koji su propisani zakonom i one koji to nisu. Stvarni socijalni doprinosi (D.611) 4.92. Stvarni socijalni doprinosi uključuju: (a) stvarne socijalne doprinose poslodavaca (D.6111). Oni odgovaraju tijeku D.121. Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca su oni doprinosi koje plaćaju poslodavci fondovima socijalnog osiguranja, osiguravajućim društvima ili samostalnim kao i nesamostalnim mirovinskim fondovima koji upravljaju planovima socijalnog osiguranja, kako bi osigurali socijalne naknade za svoje zaposlenike. Kako se stvarni socijalni doprinosi poslodavaca plaćaju u korist njihovih zaposlenika, njihova vrijednost se bilježi kao jedan od sastavnih dijelova naknada zaposlenicima zajedno s nadnicama i plaćama u novcu i u naturi. Ti socijalni doprinosi se bilježe kao da su ih platili zaposlenici kao tekuće transfere u fondove socijalnog osiguranja, osiguravajuća društva ili samostalne i nesamostalne mirovinske fondove; (b) socijalne doprinose zaposlenika (D.6112). Ove socijalne doprinose plaćaju zaposlenici programima socijalnog osiguranja, privatno financiranim programima ili programima bez izdvajanja. Socijalni doprinosi zaposlenika se sastoje od stvarnih doprinosa koji se plaćaju, plus, u slučaju programa koji su privatno financirani, doprinosnih obveza za doprinosni dodatak izvan vlasničkog dohotka, koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja, kojeg dobiju oni zaposlenici koji sudjeluju u programima minus naknade za usluge. Sve naknade za usluge se tretiraju kao da terete doprinose zaposlenika, a ne poslodavaca; (c) socijalne doprinose samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D.6113). Ove socijalne doprinose plaćaju u svoju korist osobe koje nisu zaposlenici, to jest samozaposlene osobe (poslodavci ili oni koji rade za vlastiti račun), ili nezaposlene osobe. Oni također uključuju i vrijednost dodatnih doprinosa koji se plaćaju iz vlasničkog dohotka pripisanog imateljima police osiguranja, a koje primaju sudionici i bilježe se kao otplaćivanje osiguravajućem društvu, uz njihove ostale doprinose. 4.93. Plaćanja stvarnih socijalnih doprinosa mogu biti obvezatna na temelju zakona ili propisa, ili se mogu plaćati kao rezultat kolektivnih ugovora u određenoj djelatnosti ili ugovora između poslodavca i zaposlenika u određenom poduzeću, ili zbog toga što su navedeni u samom ugovoru o radu. U nekim slučajevima, doprinosi mogu biti dobrovoljni. Ovdje navedeni dobrovoljni doprinosi pokrivaju: (a) socijalne doprinose koje u fond socijalne sigurnosti plaćaju ili nastavljaju plaćati osobe koje nisu zakonski obvezne (dalje) plaćati doprinose; (b) socijalne doprinose plaćene osiguravajućim društvima (ili društvima za uzajamnu pomoć i mirovinskim fondovima klasificiranim u isti sektor) kao dio dodatnih osiguravajućih programa koje su ustrojila poduzeća u korist svojih zaposlenika, a kojima se potonji pridružuju dobrovoljno; (c) doprinose društvima za uzajamnu pomoć, otvorenima za članstvo zaposlenicima ili samozaposlenim radnicima. 4.94. Kako bi razlikovali socijalne doprinose koji su obvezatni i one koji to nisu, uvedena je dodatna razina klasifikacije: (a) obvezatni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.61111); (b) dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.61112); (c) obvezatni socijalni doprinosi zaposlenika (D.61121); (d) dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika (D.61122); (e) obvezatni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D.61131); (f) dobrovoljni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D.61132). 4.95. Stvarni socijalni doprinosi u fondove socijalne sigurnosti ili druge državne agencije bilježe se bruto kao transakcije raspodjele. S druge strane, socijalni doprinosi plaćeni osiguravajućim društvima u okviru privatno financiranih programa, osiguravajućim društvima kao i društvima za uzajamnu pomoć i samostalnim mirovinskim fondovima uključenima u isti sektor, bilježe se neto, tj. nakon odbijanja dijela doprinosa koji predstavlja vrijednost usluge osiguranja pružene (rezidentnim i nerezidentnim) kućanstvima. Prema prihvaćenim dogovorima, ovaj dio doprinosa u stvari predstavlja plaćanje za tržišnu uslugu koja čini dio finalne potrošnje kućanstava ili, u slučaju doprinosa koje plaćaju nerezidentna kućanstva, dio izvoza usluga. U slučaju nesamostalnih privatno financiranih programa za socijalno osiguranje, gdje poslodavci održavaju vlastite odvojene pričuve, naknada za usluge se ne odbija od doprinosa koje plaćaju zaposlenici. Kako takvi programi ne čine institucionalne jedinice odvojene od poslodavca, troškovi rukovođenja i upravljanja sredstvima su uključeni u opće proizvodne troškove poslodavaca. 4.96. Vrijeme bilježenja: stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.6111) i socijalni doprinosi zaposlenika (D.6112) bilježe se u vrijeme kada se obavlja posao koji dovodi do obveze plaćanja doprinosa. Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D.6113) bilježe se kada nastaju obveze plaćanja. ▼M4 Socijalni doprinosi koji se plaćaju sektoru ukupne države bilježeni na računima mogu biti izvedeni iz dva izvora: iznosi dobiveni obračunom i prijavama ili gotovinskim prihodima. (a) Ako se koriste obračuni i prijave, iznosi se prilagođavaju pomoću koeficijenta, uzimajući u obzir procijenjene i prijavljene iznose koji nisu prikupljeni. Kao alternativni postupak može se prikazati kapitalni transfer prema relevantnim sektorima u istom iznosu. Koeficijenti se procjenjuju na temelju prošlog iskustva i trenutnih očekivanja u odnosu na procijenjene i prijavljene iznose koji nisu prikupljeni. Koeficijenti se određuju za svaku vrstu doprinosa posebno. (b) Ako se koriste gotovinski prihodi, oni se vremenski prilagođavaju tako da se bilježe razdoblju odvijanja aktivnosti koje generira obvezu plaćanja socijalnih doprinosa (ili kada je stvorena obaveza). To prilagođavanje se može temeljiti na prosječnoj vremenskoj razlici između aktivnosti (ili stvaranja obaveze) i gotovinskog poreznog prihoda. Kada ih zadržava poslodavac, socijalni doprinosi koji se plaćaju ukupnoj državi trebaju biti uključeni u nadnice i plaće iako ih poslodavac nije stvarno proslijedio ukupnoj državi. Sektor kućanstva je tada prikazan kao da plaća puni iznos ukupnoj državi. Iznosi koji u stvarnosti nisu prikupljeni neutraliziraju se pod D.995 kao kapitalni transfer ukupne države sektoru poslodavaca. ▼B 4.97. U sustavu računa stvarni socijalni doprinosi se bilježe: (a) među uporabe na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava; (b) među uporabe na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih prijenosa (u slučaju nerezidentnih kućanstava); (c) među izvore na računu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravatelja ili poslodavaca; (d) među izvore na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih prijenosa (u slučaju nerezidentnih osiguravatelja ili poslodavaca). Imputirani socijalni doprinosi (D.612) 4.98. Imputirani socijalni doprinosi (D.612) predstavljaju protuvrijednost socijalnim naknadama (umanjenim za moguće socijalne doprinose zaposlenika) koje poslodavci plaćaju izravno (tj. nepovezano sastvarnim doprinosima poslodavaca) njihovim zaposlenicima ili bivšim zaposlenicima i ostalim osobama koje ispunjavaju uvjete. Oni odgovaraju tijeku D.122. Njihova vrijednost bi se, u načelu, trebala temeljiti na aktuarskim obračunima. 4.99. Potrebno je uvesti imputirane socijalne doprinose da bi socijalne naknade koje izravno raspodjeljuju poslodavci bile uključene u račune u rubrici socijalne naknade te da bi troškovi tih naknada (za dio koji nije pokriven stvarnim doprinosima zaposlenika) bili uključeni u naknadu zaposlenicima koju plaća poslodavac. Kada poslodavci osiguravaju socijalne naknade svojim zaposlenicima, bivšim zaposlenicima ili osobama koje o njima ovise izravno iz svojih vlastitih izvora bez sudjelovanja fonda socijalne sigurnosti, osiguravajućeg društva ili neovisnog mirovinskog fonda te bez stvaranja posebnih ili odvojenih pričuva u tu svrhu, može se smatrati da su korisnici zaštićeni u odnosu na razne posebne potrebe ili okolnosti, čak i ako nisu izvršena plaćanja koja bi ih pokrila. Stoga se za zaposlenike mora imputirati naknada u vrijednosti jednakoj iznosu socijalnih doprinosa koji bi bili potrebni da osiguraju de facto prava na socijalne naknade koje akumuliraju. Ti iznosi ne ovise samo o razinama naknada koje se trenutačno plaćaju, nego također i o načinima na koje bi se obveze poslodavaca na temelju takvih programa mogle razviti u budućnosti kao rezultat čimbenika kao što su očekivane promjene u broju, dobnoj strukturi i očekivanom trajanju života njihovih sadašnjih i bivših zaposlenika. Tako se vrijednosti koje bi trebale biti imputirane za doprinose moraju, u načelu, temeljiti na istoj vrsti aktuarskih obračuna koja određuju razine premija koje naplaćuju osiguravajuća društva. Kada se kao rezultat političkih događaja ili gospodarskih promjena omjer između broja trenutačno zaposlenih i broja umirovljenih osoba znatno promijeni i postane neuobičajen, treba procijeniti vrijednost imputiranih doprinosa za trenutne zaposlenike, koja će biti drugačija od stvarne vrijednosti isplaćenih mirovina. U tu se svrhu može koristiti razuman postotak nadnica i plaća plaćenih trenutnim zaposlenicima. Međutim, u praksi može biti teško odlučiti koliki trebaju biti imputirani doprinosi. Poduzeće može samo izraditi procjene, možda na osnovu doprinosa plaćenih u slično financirane programe radi izračunavanja njegovih obveza u budućnosti. U protivnom, jedina praktična alternativa može biti uporaba socijalnih naknada bez izdvajanja poduzeća, tijekom istog računovodstvenog razdoblja (nakon odbijanja stvarnih doprinosa koje su uplatili sami zaposlenici), kao procjena imputirane naknade koja bi bila potrebna za pokriće imputiranih doprinosa. Dok je očito da postoje mnogi razlozi radi kojih vrijednost imputiranih doprinosa koji bi bili potrebni može odstupati od socijalnih naknada bez izdvajanja koje su stvarno plaćene u istom razdoblju, kao što su promijenjeni sastav i dobna struktura radne snage poduzeća, stvarno plaćene naknade u tekućem razdoblju (umanjene za socijalne doprinose zaposlenika) mogu ipak osigurati zadovoljavajuće procjene doprinosa i povezane imputirane naknade. 4.100. Na računu stvaranja dohotka bilježi se kao da poslodavci plaćaju svojim trenutnim zaposlenicima, kao sastavni dio njihove naknade, iznos opisan kao imputirani socijalni doprinosi jednake vrijednosti kao i procijenjeni socijalni doprinosi koji bi bili potrebni da osiguraju sredstva za socijalne naknade bez izdvajanja, a na koje oni stječu pravo. Na računu sekundarne raspodjele dohotka, za zaposlenike se bilježi kao da vraćaju svojim poslodavcima isti iznos imputiranih socijalnih doprinosa (tj. tekući transferi), kao da ih plaćaju u odvojeni program socijalnog osiguranja. 4.101. Vrijeme bilježenja: imputirani socijalni doprinosi koji predstavljaju protustavku obveznim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme kada nastaje obveza plaćanja naknada. Imputirani socijalni doprinosi koji predstavljaju protustavku dobrovoljnim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme plaćanja naknade. 4.102. U sustavu računa, imputirani socijalni doprinosi se bilježe: (a) među uporabama na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava i na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera; (b) među izvorima na računu sekundarne raspodjele dohotka sektora kojima poslodavci pripadaju te na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera. 4.103. Rubrika D.62 se sastoji od četiri podrubrike: Njih kućanstvima plaćaju fondovi socijalne sigurnosti (isključujući refundiranje, vidjeti D.6311). Ove naknade se osiguravaju na temelju programa socijalne sigurnosti. Njih (u novcu ili u naturi) kućanstvima isplaćuju osiguravajuća društva ili druge institucionalne jedinice koje upravljaju privatno financiranim programima socijalnog osiguranja. Njih (u novcu ili u naturi) zaposlenicima, uzdržavanicima ili nadživjelim članovima obitelji isplaćuju poslodavci koji upravljaju programima socijalnog osiguranja bez izdvajanja. One obično uključuju: (a) neprekinute isplate redovnih ili sniženih nadnica tijekom razdoblja izostanka s posla radi bolesti, nesreće, porodiljnog dopusta itd.; (b) plaćanje obiteljskih, obrazovnih i drugih naknada u vezi s uzdržavanicima; (c) plaćanje starosne mirovine ili mirovine nadživjelim članovima obitelji bivših zaposlenika te plaćanje otpremnina radnicima i nadživjelim članovima njihovih obitelji u slučaju viška radne snage, nesposobnosti zarad, smrti uslijed nesreće itd. (ako je to određeno kolektivnim ugovorom); (d) opće medicinske usluge koje nisu povezane sa zaposlenikovim poslom; (e) domove za oporavak i domove umirovljenika. Socijalne naknade zaposlenika bez izdvajanja, koje plaćaju poslodavci svojim bivšim zaposlenicima ili drugim osobama koje ispunjavaju uvjete, moraju se bilježiti uključujući poslodavčeve stvarne socijalne doprinose, tj. plaćanja poslodavaca osiguravateljima u korist osoba kojih se to tiče. Isplaćuju ih državne jedinice ili NUSK kućanstvima, kako bi se zadovoljile iste potrebe kao kod naknada socijalnog osiguranja, ali se ne plaćaju na temelju programa socijalnog osiguranja koji obuhvaća socijalne doprinose i naknade socijalnog osiguranja. Takve naknade ne uključuju tekuće transfere koji se isplaćuju kao odgovor na događaje ili okolnosti koji obično nisu pokriveni programima socijalnog osiguranja (tj. transfere radi prirodne katastrofe, koji se bilježe pod ostale tekuće transfere ili ostale kapitalne transfere). 4.104. Definicija: Socijalni transferi u naturi (D.63) se sastoje od pojedinačnih roba i usluga koje pojedinačnim kućanstvima kao transfere u naturi pružaju državne jedinice i NUSK, bilo da su kupljeni na tržištu ili da su ih kao netržišni output proizvele državne jedinice ili NPUSK-ovi. Oni se mogu financirati iz poreza, ostalog državnog dohotka ili doprinosa za socijalnu sigurnost, ili iz donacija i dohotka od imovine u slučaju NUSK-a. Iako neke netržišne usluge koje pruža NUSK imaju neke od karakteristika kolektivnih usluga, sve netržišne usluge koje proizvodi NUSK se zbog jednostavnosti i prema dogovoru tretiraju kao individualne po prirodi. Usluge koje se pružaju kućanstvima besplatno ili po ekonomski beznačajnim cijenama, opisuju se kao individualne usluge kako bi se razlikovale od zajedničkih usluga koje se pružaju zajednici kao cjelini ili velikim dijelovima zajednice. Individualne usluge se uglavnom sastoje od obrazovnih i zdravstvenih usluga, iako se često pružaju i druge vrste usluga kao što su usluge stanovanja, usluge iz kulture i rekreacije. Rubrika socijalnih prijenosa u naravi (D.63) uključuje socijalne naknade u naravi i prijenose pojedinačnih netržišnih roba ili usluga. 4.105. Socijalne naknade u naturi su socijalni transferi u naturi namijenjeni smanjenju financijskog opterećenja kućanstava koje proizlazi iz socijalnih rizika ili potreba (vidjeti stavak 4.84.). One se mogu podijeliti na one kod kojih kućanstva koja ih koriste zapravo kupuju dobra i usluge sami, a onda im se to refundira i one kod kojih se dotične usluge pružaju izravno korisnicima. U drugom slučaju, jedinice države ili NPUSK-ovi proizvode ili kupuju, u potpunosti ili djelomično, robe i usluge koje njihovi proizvođači izravno pružaju korisnicima. To su naknade koje se sastoje od refundacija od strane fondova socijalne sigurnosti za odobrene izdatke kućanstava za posebne robe i usluge. Kada kućanstvo kupi robu ili uslugu koje mu poslije, dijelom ili u cijelosti, refundira fond socijalne sigurnosti, može se smatrati da djeluje u ime fonda socijalne sigurnosti. U praksi, kućanstvo daje kratkoročni kredit fondu socijalne sigurnosti koji je otplaćen čim kućanstva dobiju povrat. Iznos refundiranog izdatka se bilježi kao da ga snosi izravno fond socijalne sigurnosti u vrijeme kada kućanstvo obavi kupovinu, dok je jedini izdatak koji se bilježi za kućanstvo razlika, ako ona postoji, između plaćene kupovne cijene i refundiranog iznosa. Stoga se iznos izdatka koji refundiraju fondovi socijalne sigurnosti kućanstvima ne tretira kao tekući transfer u novcu. One se sastoje od socijalnih transfera u naturi, izuzev refundacija, koje fondovi socijalne sigurnosti izvršavaju prema kućanstvima. Većina ostalih naknada socijalne sigurnosti u naturi vjerojatno će se sastojati od medicinskih ili zubarskih tretmana, operacija, bolničkog smještaja, naočala ili kontaktnih leća, medicinskih pomagala ili opreme i sličnih roba ili usluga u okviru socijalnih rizika ili potreba. Ovu uslugu pružaju izravno korisnicima, bez refundiranja, tržišni ili netržišni proizvođači te se vrednuje u skladu s tim. Moraju se odbiti bilo kakva plaćanja samih kućanstava. ►M2 Stoga se ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi mogu dalje podijeliti na naknade za koje uslugu pružaju tržišni proizvođači, a kupuju je jedinice ukupne države ili NUSK-ovi (D.63121) i naknade za koje uslugu pružaju netržišni proizvođači (D.63122). ◄ Sastoje se od transfera u naturi koje kućanstvima izvršavaju državne jedinice ili NUSK po prirodi sličnih naknadama socijalne sigurnosti u naturi, ali se ne pružaju u okviru programa socijalnog osiguranja. Tu su uključeni, ako nisu pokriveni programom socijalnog osiguranja, socijalno stanovanje, naknada za stanovanje, dječji vrtić, stručno osposobljavanje, sniženje cijena prijevoza (pod uvjetom da postoji posebna svrha) i slične robe i usluge u okviru socijalnih rizika ili potreba. Moraju se odbiti bilo kakva plaćanja samih kućanstava. ►M2 Stoga se naknade socijalne pomoći u naturi mogu dalje podijeliti na naknade za koje uslugu pružaju tržišni proizvođači, a kupuju je jedinice ukupne države ili NUSK-ovi (D.63131) i naknade za koje uslugu pružaju netržišni proizvođači (D.63132). ◄ 4.106. Definicija: Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga (D.632) sastoje se od roba ili usluga koje pojedinačnim kućanstvima, besplatno ili po ekonomski beznačajnim cijenama, pružaju netržišni proizvođači ili državne jedinice ili NPUSK-ovi. Oni odgovaraju izdacima pojedinačne potrošnje NUSK-a i države (vidjeti stavak 3.85.), minus socijalne naknade u naturi (D.631) dane kućanstvima na temelju mehanizama socijalne sigurnostiili socijalne pomoći. 4.107. Vrijeme bilježenja socijalnih naknada: (a) u novcu, bilježe se kada su ustanovljeni zahtjevi za naknadama; (b) u naturi, bilježe se u vrijeme kada se usluge pružaju ili u vrijeme kada se dogode promjene vlasništva nad robom koju netržišni proizvođači izravno pružaju kućanstvima. 4.108. U sustavu računa, socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D.62) bilježe se: (a) među uporabama na računu sekundarne raspodjele dohotka sektora koji daju naknade; (b) među uporabama na vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera (u slučaju naknada iz inozemstva); (c) među izvorima na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstva; (d) među izvorima na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju naknada dodijeljenih nerezidentnim kućanstvima). Socijalni transferi u naturi (D.63) se bilježe: (a) među uporabama na računu preraspodjele dohotka u naturi onih sektora koji dodjeljuju naknade; (b) među izvorima na računu preraspodjele dohotka u naturi kućanstva. Potrošnja prenesenih roba i usluga se bilježi na računu uporaba prilagođenog raspoloživog dohotka. Prema dogovoru, ne postoje socijalni transferi u naturi s inozemstvom (oni se knjiže u D.62. kao socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi).