Ovaj je tekst namijenjen isklju čivo dokumentiranju i nema pravni u činak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. 
Vjerodostojne ina čice relevantnih akata, uklju čujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu 
Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u 
ovom dokumentu.  
►B UREDBA (EU) 2019/787 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
od 17. travnja 2019.  
o definiranju, opisivanju, prezentiranju i ozna čivanju jakih alkoholnih pi ća, upotrebi naziva jakih 
alkoholnih pi ća u prezentiranju i ozna čivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka 
zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pi ća, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog 
podrijetla u alkoholnim pi ćima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008  
(SL L 130, 17.5.2019., str. 1.)  
Koju je ispravio:  
►C1 Ispravak, SL L 316I, 6.12.2019, str. 3 (2019/787)  
►C2 Ispravak, SL L 178, 20.5.2021, str. 4 (2019/787)  02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 1
02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 2  
UREDBA (EU) 2019/787 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
od 17. travnja 2019.  
o definiranju, opisivanju, prezentiranju i ozna čivanju jakih 
alkoholnih pi ća, upotrebi naziva jakih alkoholnih pi ća u 
prezentiranju i ozna čivanju drugih prehrambenih proizvoda, 
zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pi ća, 
upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u 
alkoholnim pi ćima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 110/2008  
POGLAVLJE I.  
PODRUČJE PRIMJENE, DEFINICIJE I KATEGORIJE JAKIH 
ALKOHOLNIH PI ĆA 
Članak 1.  
Predmet i podru čje primjene  
1. Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o:  
— definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih al koholnih 
pića te o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholn ih 
pića;  
— etilnom alkoholu i destilatima koji se upotrebljavaju u proiz vodnji 
alkoholnih pića i  
— upotrebi pravnih naziva jakih alkoholnih pića pri prezentiran ju i 
označivanju prehrambenih proizvoda koji nisu jaka alkoholna pić a. 
2. Ova se Uredba primjenjuje na proizvode iz stavka 1. koji se stav­
ljaju na tržište Unije proizvedene ili u Uniji ili u trećim zem ljama te na 
one proizvedene u Uniji za izvoz.  
3. U pogledu zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, poglavlje III. 
ove Uredbe također se primjenjuje na robu koja ulazi u carinsko  
područje Unije, no tamo se ne pušta u slobodan promet.  
Članak 2.  
Definicija i zahtjevi za jaka alkoholna pi ća 
Za potrebe ove Uredbe jako alkoholno piće je alkoholno piće koj e 
ispunjava sljedeće zahtjeve:  
(a) namijenjeno je ljudskoj potrošnji;  
(b) ima posebna organoleptička svojstva;  
(c) ima najmanju alkoholnu jakost od 15 % vol., osim jakih alko holnih 
pića koja ispunjavaju zahtjeve iz kategorije 39. Priloga I.;  
(d) proizvedeno je ili:  
i. izravno upotrebom, zasebno ili u kombinaciji, jedne od sljed ećih 
metoda:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 3  
— destilacije fermentiranih proizvoda, s dodatkom ili bez 
dodatka aroma ili aromatiziranih prehrambenih proizvoda;  
— maceracije ili slične prerade biljnih tvari u etilnom alkohol u 
poljoprivrednog podrijetla, destilatima poljoprivrednog podri­
jetla ili jakim alkoholnim pićima ili njihovom kombinacijom;  
— dodavanja, zasebno ili u kombinaciji, etilnom alkoholu poljo­
privrednog podrijetla, destilatima poljoprivrednog podrijetla 
ili jakim alkoholnim pićima nečeg od sljedećeg:  
— aroma koje se koriste u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 1334/2008,  
— bojila koja se koriste u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 1333/2008,  
— ostalih odobrenih sastojaka koji se koriste u skladu s 
uredbama (EZ) br. 1333/2008 i (EZ) br. 1334/2008,  
— sladila,  
— drugih poljoprivrednih proizvoda,  
— prehrambenih proizvoda ili  
ii. dodavanjem, zasebno ili u kombinaciji, jakom alkoholnom pić u 
nečeg od sljedećeg:  
— drugih jakih alkoholnih pića,  
— etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla,  
— destilata poljoprivrednog podrijetla,  
— drugih prehrambenih proizvoda;  
(e) nije obuhvaćeno oznakama KN 2203, 2204, 2205, 2206 i 2207;  
(f) ako je u njegovoj proizvodnji dodana voda, koja može biti d estili­
rana, demineralizirana, pročišćena permeacijom ili omekšana:  
i. kvaliteta vode u skladu je s Direktivom Vijeća 98/83/EZ (  1 ) i 
Direktivom 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (  2 ) i 
ii. alkoholna jakost jakog alkoholnog pića nakon dodavanja vode  i  
dalje je u skladu s minimalnom volumnom alkoholnom jakosti iz 
točke (c) ovog članka ili odgovarajućom kategorijom jakih alko­
holnih pića iz Priloga I.  ▼B 
( 1 ) Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti v ode namije­
njene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.). 
( 2 ) Direktiva 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lip nja 2009. o 
iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih vod a (SL L 164, 
26.6.2009., str. 45.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 4  
Članak 3.  
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:  
1. „pravni naziv” znači naziv pod kojim se jako alkoholno piće stavlja 
na tržište, u smislu članka 2. stavka 2. točke (n) Uredbe (EU) 
br. 1169/2011;  
2. „složenica” znači, u kontekstu prezentiranja i označivanja a lko­
holnog pića, kombinacija pravnog naziva navedenog u nekoj kate­
goriji jakih alkoholnih pića iz Priloga I. ili oznake zemljopis nog 
podrijetla jakog alkoholnog pića od kojeg potječe sav alkohol u  
konačnom proizvodu te jednog ili više sljedećih naziva:  
(a) naziva jednog ili više prehrambenih proizvoda, osim alkohol nih 
pića i prehrambenih proizvoda koji se upotrebljavaju za proiz­
vodnju tog jakog alkoholnog pića u skladu s Prilogom I., ili 
pridjeva koji proizlaze iz tih naziva;  
(b) izraza „liker” ili „krem”;  
3. „aluzija” znači izravno ili neizravno upućivanje na jedan il i više 
pravnih naziva iz kategorija jakih alkoholnih pića navedenih u 
Prilogu I. ili na oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholn ih 
pića, osim upućivanja u složenici ili na popisima sastojaka, ka ko 
su navedeni u članku 13. stavcima 2., 3. i 4., pri opisivanju, prezen­
tiranju i označivanju:  
(a) prehrambenog proizvoda koji nije jako alkoholno piće ili  
(b) jakog alkoholnog pića koje ispunjava zahtjeve iz kategorija  od 
33. do 40. Priloga I.;  
4. „zemljopisna oznaka” znači oznaka kojom se jako alkoholno pi će 
identificira kao piće podrijetlom s državnog područja države il i 
regije ili lokaliteta na tom državnom području ako se kvaliteta , 
ugled ili drugo svojstvo tog jakog alkoholnog pića može uglavno m 
pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu;  
5. „specifikacija proizvoda” znači dokumentacija priložena zaht jevu za 
zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla u kojoj se navode specif ika­
cije koje jako alkoholno piće treba zadovoljavati i koja se u 
Uredbi (EZ) br. 110/2008 naziva „tehnička dokumentacija”;  
6. „skupina” znači svako udruženje, bez obzira na njegov pravni  oblik, 
sastavljeno uglavnom od proizvođača ili prerađivača određenih 
jakih alkoholnih pića;  
7. „generički naziv” znači naziv jakog alkoholnog pića koji je,  iako 
vezan uz mjesto ili regiju u kojima se to jako alkoholno piće 
izvorno proizvodilo ili stavljalo na tržište, u Uniji postao uo bičajeni 
naziv za jako alkoholno piće;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 5  
8. „vidno polje” znači vidno polje kako je definirano u članku 2. 
stavku 2. točki (k) Uredbe (EU) br. 1169/2011;  
9. „miješanje” znači spajanje jakog alkoholnog pića koje pripad a kate­
goriji jakih alkoholnih pićâ iz Priloga I. ili oznaci zemljopis nog 
podrijetla s jednim ili višeg od sljedećeg:  
(a) drugim jakim alkoholnim pićima koja ne pripadaju istoj kate ­
goriji jakih alkoholnih pićâ iz Priloga I.,  
(b) destilatima poljoprivrednog podrijetla;  
(c) etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla;  
10. „mješavina” znači jako alkoholno piće koje je bilo podvrgnu to 
miješanju;  
11. „kupažiranje” znači spajanje dvaju ili više jakih alkoholni h pića iste 
kategorije koja se u svojem sastavu tek neznatno razlikuju zbog  
jednog ili više sljedećih čimbenika:  
(a) načina proizvodnje;  
(b) upotrebe različitih uređaja za destiliranje;  
(c) razdoblja dozrijevanja ili starenja;  
(d) zemljopisnog područja proizvodnje;  
tako proizvedeno jako alkoholno piće pripada istoj kategoriji j akog 
alkoholnog pića kao izvorno jako alkoholno piće prije kupažiran ja; 
12. „kupaža” znači jako alkoholno piće koje je bilo podvrgnuto kupa­ 
žiranju.  
Članak 4.  
Tehničke definicije i zahtjevi  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće tehničke definici je i 
zahtjevi:  
1. „opis” znači izrazi koji se koriste za označivanje i prezent iranje te 
na ambalaži jakog alkoholnog pića, na dokumentima koji se prila žu 
prilikom prijevoza jakog alkoholnog pića, na komercijalnim ispr a­
vama, posebno na računima i otpremnicama te u oglašavanju jakog  
alkoholnog pića;  
2. „prezentiranje” znači izrazi koji se upotrebljavaju za označ ivanje i 
na ambalaži te u oglašavanju i prodajnim promidžbama proizvoda,  
na slikama ili slično te na spremnicima, uključujući na boci il i 
zatvaraču;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 6  
3. „označivanje” znači svaka riječ, pojedinosti, žig, zaštitni znak, 
slikovni prikaz ili simbol koji se odnosi na proizvod i koji se  
nalazi na bilo kojoj ambalaži, ispravi, oglasu, etiketi, obruču  ili 
privjesku koji prate ili se odnose na taj proizvod;  
4. „etiketa” znači bilo koja oznaka, robna marka, žig, slikovni  ili drugi 
opisni prikaz, napisan, tiskan, otisnut, označen, reljefno nane sen ili 
utisnut na ili pričvršćen za ambalažu ili spremnik s hranom;  
5. „ambalaža” znači zaštitni omoti, kartoni, sanduci, spremnici  i boce 
koji se upotrebljavaju za prijevoz ili prodaju jakih alkoholnih  p i ć a ;  
6. „destilacija” znači termički postupak razdvajanja koji se sa stoji od 
jednog ili više koraka razdvajanja kako bi se postigla određena  
organoleptička svojstva ili viša alkoholna koncentracija ili ob oje, 
neovisno o tome provode li se takvi koraci, s obzirom na uređaj  
koji se koristi za destilaciju, pod uobičajenim pritiskom ili p od 
vakuumom, i može biti jednostruka ili višestruka destilacija il i 
ponovna destilacija;  
7. „destilat poljoprivrednog podrijetla” znači alkoholna tekući na dobi­
vena nakon alkoholne fermentacije destilacijom poljoprivrednih 
proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru, koja nema svojstva 
etilnog alkohola i zadržava aromu i okus upotrijebljenih sirovi na; 
8. „zaslađivanje” znači upotreba jednog ili više sladila u proi zvodnji 
jakih alkoholnih pića;  
9. „sladila” znači:  
(a) polubijeli šećer, bijeli šećer, ekstra bijeli šećer, dekstr oza, fruk­
toza, glukozni sirup, otopina šećera, otopina invertnog šećera,  
sirup invertnog šećera, kako su definirani u Dijelu A Priloga 
Direktivi Vijeća 2001/111/EZ (  3 ); 
(b) rektificirani koncentrirani mošt od grožđa, koncentrirani m ošt 
od grožđa, svježi mošt od grožđa;  
(c) prženi šećer, koji je dobiven isključivo kontroliranim zagr ijava­
njem saharoze bez dodatka baza, mineralnih kiselina ili drugih 
kemijskih aditiva;  
(d) med, kako je definiran točki 1. Priloga I. Direktivi Vijeća  
2001/110/EZ (  4 ); 
(e) sirup rogača;  
(f) bilo koji drugi prirodni ugljikohidrati sa sličnim učinkom kao 
proizvodi navedeni u točkama od (a) do (e);  ▼B 
( 3 ) Direktiva Vijeća 2001/111/EZ od 20. prosinca 2001. o određeni m šećerima 
namijenjenim prehrani ljudi (SL L 10, 12.1.2002., str. 53.). 
( 4 ) Direktiva Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (SL  L 10, 
12.1.2002., str. 47.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 7  
10. „dodavanje alkohola” znači dodavanje etilnog alkohola poljo pri­
vrednog podrijetla i/ili destilata poljoprivrednog podrijetla j akom 
alkoholnom piću; to dodavanje ne obuhvaća upotrebu alkohola za 
razrjeđivanje ili otapanje bojila, aroma ili drugih odobrenih s asto­
jaka koji se koriste u proizvodnji jakih alkoholnih pića;  
11. „dozrijevanje” ili „starenje” znači skladištenje jakog alko holnog 
pića u odgovarajućim posudama tijekom određenog vremena kako 
bi se omogućili prirodni procesi koji tom jakom alkoholnom piću  
daju posebna svojstva;  
12. „dodavanje aroma” znači dodavanje aroma ili aromatiziranih 
prehrambenih proizvoda u proizvodnji jakih alkoholnih pića 
jednim ili više navedenih postupaka: dodavanjem, maceracijom, 
alkoholnom fermentacijom ili destilacijom alkohola u prisutnost i 
aroma ili aromatiziranih prehrambenih proizvoda ili njihovim na ta­
panjem u alkoholu;  
13. „arome” znači arome kako su definirane u članku 3. stavku 2 . točki 
(a) Uredbe (EZ) br. 1334/2008;  
14. „aromatična tvar” znači aromatična tvar kako je definirana u 
članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 1334/2008.  
15. „prirodna aromatična tvar” znači prirodna aromatična tvar k ako je 
definirana u članku 3. stavku 2. točki (c) Uredbe (EZ) 
br. 1334/2008;  
16. „aromatični pripravak” znači aromatični pripravak kako je d efiniran 
u članku 3. stavku 2. točki (d) Uredbe (EZ) br. 1334/2008;  
17. „druga aroma” znači druga aroma kako je definirana u članku  3. 
stavku 2. točki (h) Uredbe (EZ) br. 1334/2008;  
18. „aromatizirani prehrambeni proizvodi” znači prehrambeni pro izvodi 
kako su definirani u članku 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europsk og 
parlamenta i Vijeća (  5 ) i koji se upotrebljavaju u proizvodnji jakih 
alkoholnih pića i glavna im je svrha da ih aromatiziraju;  
19. „bojenje” znači upotreba jednog ili više bojila u proizvodn ji jakih 
alkoholnih pića;  
20. „bojila” znači boje kako su definirane u točki 2. Priloga I . Ured­
bi (EZ) br. 1333/2008;  
21. „karamel” znači prehrambeni aditiv koji odgovara E-brojevim a E 
150a, E 150b, E 150c i E 150d ili se odnosi na proizvode više i li 
manje intenzivne smeđe boje koji su namijenjeni kao bojila, kak o je 
navedeno u dijelu B Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008; ne 
odnosi se na šećerni aromatski proizvod dobiven zagrijavanjem 
šećera koji se koristi kao aroma u hrani;  
22. „drugi odobreni sastojci” znači sastojci hrane s osobinama aroma 
odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1334/2008 i prehrambeni 
aditivi, osim bojila, odobreni u skladu s Uredbom (EZ) 
br. 1333/2008;  ▼B 
( 5 ) Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28.  siječnja 
2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osniv anju Europske 
agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područji ma sigurnosti 
hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 8  
23. „volumna alkoholna jakost” znači omjer volumena čistog alko hola 
prisutnog u proizvodu pri temperaturi od 20 °C i ukupnog volu­
mena proizvoda pri istoj temperaturi;  
24. „količina hlapljivih tvari” znači količina hlapljivih tvari , osim 
etilnog alkohola i metanola, sadržanih u jakom alkoholnom piću 
koje se proizvodi isključivo destilacijom.  
Članak 5.  
Definicija i zahtjevi za etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla  
Za potrebe ove Uredbe etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla  je teku­ 
ćina koja ispunjava sljedeće zahtjeve:  
(a) dobivena je isključivo iz proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru;  
(b) nema zamjetljivog okusa, osim po sirovinama upotrijebljenim a u 
proizvodnji;  
(c) njezina minimalna volumna alkoholna jakost iznosi 96,0 %;  
(d) njezine maksimalne razine ostataka ne premašuju sljedeće:  
i. ukupna kiselost (izražena u octenoj kiselini): 1,5 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  
ii. esteri (izraženi u etil-acetatu): 1,3 grama po hektolitru p reraču­
nato na 100 % vol. alkohola;  
iii. aldehidi (izraženi u acetaldehidu): 0,5 grama po hektolitr u 
preračunato na 100 % vol. alkohola;  
iv. viši alkoholi (izraženi u 2-metil propan-1-olu): 0,5 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  
v. metanol: 30 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. 
alkohola;  
vi. suhi ekstrakt: 1,5 grama po hektolitru preračunato na 100 %  
vol. alkohola;  
vii. hlapljive baze koje sadržavaju dušik (izražene u dušiku): 0,1 
grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  
viii. furfural: ne može se detektirati.  
Članak 6.  
Etilni alkohol i destilati koji se upotrebljavaju u alkoholnim pi ćima 
1. Etilni alkohol i destilati koji se upotrebljavaju u proizvod nji jakih 
alkoholnih pića smiju biti isključivo poljoprivrednog podrijetl a u smislu 
Priloga I. Ugovoru.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 9  
2. Za razrjeđivanje ili otapanje bojila, aroma ili drugih odobr enih 
sastojaka koji se upotrebljavaju u proizvodnji alkoholnih pića koriste 
se samo etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla, destilati po ljopri­
vrednog podrijetla ili jaka alkoholna pića iz kategorija od 1. do 14. iz 
Priloga I. Taj alkohol koji se upotrebljava za razrjeđivanje il i otapanje 
bojila, aroma ili drugih odobrenih sastojaka smije se koristiti  samo u 
količinama koje su strogo nužne u tu svrhu.  
3. Jaka alkoholna pića ne smiju sadržavati alkohol sintetičkog podri­
jetla niti neki drugi alkohol nepoljoprivrednog podrijetla u sm islu 
Priloga I. Ugovoru.  
Članak 7.  
Kategorije jakih alkoholnih pi ća 
1. Jaka alkoholna pića dijele se u kategorije u skladu s općim pravi­
lima iz ovog članka i posebnim pravilima iz Priloga I.  
2. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena za svaku od k ate­
gorija jakih alkoholnih pića od 1. do 14. iz Priloga I., jaka a lkoholna 
pića iz tih kategorija:  
(a) proizvedena su alkoholnom fermentacijom i destilacijom iskl jučivo 
sirovina utvrđenih odgovarajućom kategorijom jakih alkoholnih p ića 
iz Priloga I.;  
(b) nemaju dodan alkohol, razrijeđen ili nerazrijeđen;  
(c) nisu aromatizirana;  
(d) bojena su samo karamelom, upotrebljavanom isključivo za pri la­
godbu boje tih jakih alkoholnih pića;  
(e) nisu zaslađena, osim da bi se zaokružio konačni okus proizv oda; 
Maksimalna količina sladila izražena kao invertni šećer ne prel azi 
pragove utvrđene za svaku kategoriju u Prilogu I.;  
(f) ne sadržavaju dodatke, osim cijelih neprerađenih dijelova s irovina iz 
kojih se taj alkohol dobiva, i koji se uglavnom koriste u dekor ativne 
svrhe.  
3. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena za svaku od k ate­
gorija jakih alkoholnih pića od 15. do 44. iz Priloga I., jaka alkoholna 
pića iz tih kategorija mogu:  
(a) biti proizvedena od bilo koje poljoprivredne sirovine naved ene u 
Prilogu I. Ugovoru;  
(b) imati dodan alkohol;  
(c) sadržavati aromatične tvari, prirodne aromatične tvari, aro matične 
pripravke i aromatizirane prehrambene proizvode;  
(d) biti obojena;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 10  
(e) biti zaslađena.  
4. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena u Prilogu II. , jaka 
alkoholna pića koja ne zadovoljavaju posebna pravila utvrđena z a svaku 
od kategorija navedenih u Prilogu I. mogu:  
(a) biti proizvedena od bilo koje poljoprivredne sirovine naved ene u 
Prilogu I. Ugovoru ili od bilo kojih prehrambenih proizvoda ili  
oboje;  
(b) imati dodan alkohol;  
(c) biti aromatizirana;  
(d) biti obojena;  
(e) biti zaslađena.  
Članak 8.  
Delegirane i provedbene ovlasti  
1. Komisija je u skladu s člankom 46. o izmjeni ove Uredbe ovla ­ 
štena za donošenje delegiranih akata uvođenjem izmjena tehnički h defi­
nicija i zahtjeva iz članka 2. točke (f) i članaka 4. i 5.  
Delegirani akti iz prvog podstavka ograničeni su isključivo na zadovo­
ljavanje dokazanih potreba koje odražavaju promjene u zahtjevim a 
potrošača, tehnološki napredak ili nužnost inovacije proizvoda.  
Komisija za svaku tehničku definiciju ili zahtjev iz prvog pods tavka 
donosi zaseban delegirani akt.  
2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u sklad u s 
člankom 46. kojima se dopunjuje ova Uredba i, u iznimnim slučaj evima 
kada to zahtijeva pravo treće zemlje uvoznice, utvrđuju izuzeća  od 
zahtjeva iz članka 2. točke (f) i članaka 4. i 5., zahtjeva za kategorije 
jakih alkoholnih pića navedene u Prilogu I. i posebnih pravila koja se 
odnose na određena jaka alkoholna pića navedena u Prilogu II.  
3. Komisija je u skladu s člankom 46. ovlaštena za donošenje de le­
giranih akata kojima se dopunjuje ova Uredba i utvrđuje koje su  druge 
prirodne tvari ili poljoprivredne sirovine sa sličnim učinkom k ao proiz­
vodi navedeni u članku 4. stavku 9. točkama od (a) do (e) odobr ene u 
Uniji kao sladila u proizvodnji jakih alkoholnih pića.  
4. Komisija provedbenim aktima može donijeti jedinstvena pravil a za 
upotrebu drugih prirodnih tvari ili poljoprivrednih sirovina od obrenih 
delegiranim aktima kao sladila u proizvodnji jakih alkoholnih p ića iz 
stavka 3., kojima se prije svega utvrđuju odgovarajući faktori konverzije 
za sladila. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom i spiti­
vanja iz članka 47. stavka 2.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 11  
POGLAVLJE II.  
OPISIVANJE, PREZENTIRANJE I OZNA ČIVANJE JAKIH ALKOHOLNIH 
PIĆA I UPOTREBA NAZIVA JAKIH ALKOHOLNIH PI ĆA U 
PREZENTIRANJU I OZNA ČIVANJU DRUGIH PREHRAMBENIH 
PROIZVODA  
Članak 9.  
Prezentiranje i ozna čivanje  
Jaka alkoholna pića koja se stavljaju na tržište Unije moraju b iti u 
skladu sa zahtjevima za prezentiranje i označivanje iz Uredbe ( EU) 
br. 1169/2011, osim ako ovom Uredbom nije utvrđeno drukčije.  
Članak 10.  
Pravni nazivi jakih alkoholnih pi ća 
1. Naziv jakog alkoholnog pića njegov je pravni naziv.  
U opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića  navode 
se njihovi pravni nazivi.  
Pravni nazivi naznačuju se jasno i čitljivo na etiketi jakog al koholnog 
pića i ne mogu se zamijeniti niti promijeniti.  
2. Jaka alkoholna pića koja ispunjavaju zahtjeve iz kategorije jakih 
alkoholnih pića navedene u Prilogu I. kao svoj pravni naziv upo treb­
ljavaju naziv te kategorije, osim ako ta kategorija dopušta upo trebu 
drugog pravnog naziva.  
3. Jako alkoholno piće koje ne ispunjava zahtjeve utvrđene za k ate­
gorije jakih alkoholnih pića navedene u Prilogu I. kao svoj pra vni naziv 
upotrebljava naziv „jako alkoholno piće”.  
4. Jako alkoholno piće koje ispunjava zahtjeve za više od jedne  
kategorije iz Priloga I. može se stavljati na tržište pod jedni m ili više 
pravnih naziva navedenih za te kategorije u Prilogu I.  
5. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2. ovog članka, pravni naz iv 
jakog alkoholnog pića može se:  
(a) dopuniti ili zamijeniti oznakom zemljopisnog podrijetla iz 
Poglavlja III. U tom slučaju oznaka zemljopisnog podrijetla mož e 
se nadalje dopuniti bilo kojim izrazom koji je dopušten specifi ka­
cijom relevantnog proizvoda, pod uvjetom da se time ne zavarava  
potrošača; i  
(b) zamijeniti složenicom koja uključuje izraze „liker” ili „kr em” pod 
uvjetom da konačni proizvod ispunjava zahtjeve iz kategorije 33 . 
Priloga I.  
6. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 1169/2011 i posebna 
pravila utvrđena za kategorije jakih alkoholnih pića u Prilogu I. ovoj 
Uredbi, pravni naziv jakog alkoholnog pića može se dopuniti:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 12  
(a) nazivom ili zemljopisnom oznakom utvrđenom zakonima i drugi m 
propisima koji se primjenjuju u državi članici u kojoj se jako alko­
holno piće stavlja na tržište, pod uvjetom da se time ne zavara va 
potrošače;  
(b) uobičajenim nazivom kako je definiran u članku 2. stavku 2.  točki 
(o) Uredbe (EU) br. 1169/2011, pod uvjetom da se time ne zavara va 
potrošače;  
(c) složenicom ili aluzijom u skladu s člancima 11. i 12.;  
(d) izrazom „kupaža”, „kupažiranje” ili „kupažirano” ako je pić e kupa­ 
žirano;  
(e) izrazom „mješavina”, „miješano” ili „miješano jako alkoholn o piće” 
ako je piće miješano ili  
(f) izrazom „suho” ili „ dry”, osim u slučaju jakih alkoholnih pića koja 
ispunjavaju zahtjeve za kategoriju 2. Priloga I., ne dovodeći u  
pitanje posebne zahtjeve utvrđene u kategorijama od 20. do 22. iz 
Priloga I., i pod uvjetom da to jako alkoholno piće nije zaslađ eno, 
čak ni radi zaokruživanja okusa. Odstupajući od prvog dijela ov e 
točke, izrazom „suho” ili „ dry” može se dopuniti pravni naziv jakih 
alkoholnih pića koja ispunjavaju zahtjeve za kategoriju 33. i k oja su 
stoga zaslađena.  
7. Ne dovodeći u pitanje članke 11. i 12. te članak 13. stavke 2., 3. i 
4. zabranjena je upotreba pravnih naziva iz stavka 2. ovog član ka ili 
oznaka zemljopisnog podrijetla u opisivanju, prezentiranju ili označi­
vanju bilo kojeg pića koje ne ispunjava zahtjeve utvrđene za od gova­
rajuću kategoriju iz Priloga II. ili za odgovarajuću oznaku zem ljopisnog 
podrijetla. Ta se zabrana primjenjuje i kada se ti pravni naziv i ili oznake 
zemljopisnog podrijetla upotrebljavaju zajedno s riječima ili i zrazima 
kao što su „poput”, „vrsta”, „u stilu”, „proizveden”, „aroma” i li 
ostalim sličnim izrazima.  
Ne dovodeći u pitanje članak 12. stavak 1. u prezentiranju i oz načivanju 
aroma kojima se imitira jako alkoholno piće ili njegova upotreb a u 
proizvodnji prehrambenog proizvoda koji nije piće može se naves ti 
upućivanje na pravne nazive iz stavka 2. ovog članka, pod uvjet om 
da je tim pravnim nazivima dodan izraz „aroma” ili bilo koji dr ugi 
slični izrazi. Oznake zemljopisnog podrijetla ne upotrebljavaju  se za 
opisivanje takvih aroma.  
Članak 11.  
Složenice  
1. Pri prezentiranju i označivanju alkoholnog pića upotreba pra vnog 
naziva utvrđenog u kategorijama jakih alkoholnih pića navedenih  u  
Prilogu I. ili oznake zemljopisnog podrijetla u složenici za ja ka alko­
holna pića odobrava se pod uvjetom da:  
(a) alkohol koji se upotrebljava u proizvodnji alkoholnog pića potječe 
isključivo od jakog alkoholnog pića navedenog u složenici, osim  za 
alkohol koji smije biti prisutan u aromama, bojilima ili drugim  
odobrenim sastojcima koji se upotrebljavaju za proizvodnju tog 
alkoholnog pića i  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 13  
(b) jako alkoholno piće nije bilo razrijeđeno samo dodavanjem v ode 
tako da je njegova alkoholna jačina ispod minimalne jačine utvr đene 
u odgovarajućoj kategoriji jakog alkoholnog pića navedenoj u 
Prilogu I.  
2. Ne dovodeći u pitanje pravne nazive iz članka 10. izrazi „al ko­
hol”, „jaki alkohol”, „piće”, „jako alkoholno piće” i „voda” ne  smiju 
biti dio složenice kojom se opisuje alkoholno piće.  
3. Složenice kojima se opisuje alkoholno piće:  
(a) ispisuju se jednakim slovima istog fonta, veličine i boje;  
(b) ne smiju biti prekinute tekstualnim ili slikovnim elementim a koji 
nisu njihov sastavni dio; i  
(c) ne smiju biti ispisane fontom većim od veličine fonta koji se 
upotrebljava za naziv alkoholnog pića.  
Članak 12.  
Aluzije  
1. U prezentiranju i označivanju prehrambenog proizvoda koji ni je 
alkoholno piće, aluzija na pravne nazive navedene u jednoj ili više 
kategorija jakih alkoholnih pića iz Priloga I. ili jednoj ili v iše oznaka 
zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića dopušta se pod u vjetom 
da alkohol koji se upotrebljava u proizvodnji tog prehrambenog proiz­
voda potječe isključivo od jakog alkoholnog pića ili jakih alko holnih 
pića koja se navode u aluziji, osim s obzirom na alkohol koji s mije biti 
prisutan u aromama, bojilima ili drugim odobrenim sastojcima ko ji se 
upotrebljavaju za proizvodnju tog prehrambenog proizvoda.  
2. Odstupajući od stavka 1. ovog članka i ne dovodeći u pitanje  
Uredbu (EU) br. 1308/2013 (  6 ) i Uredbu (EU) br. 251/2014 (  7 ) Europ­
skog parlamenta i Vijeća, u prezentiranju i označivanju alkohol nih pića 
koja nisu jako alkoholno piće dopuštena je aluzija na pravne na zive 
navedene u jednoj ili više kategorija jakih alkoholnih pića iz Priloga I. 
ovoj Uredbi ili jednoj ili više oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka 
alkoholna pića pod uvjetom da:  
(a) dodani alkohol potječe isključivo od jakog alkoholnog pića ili jakih 
alkoholnih pića koja se navode u aluziji i  ▼B 
( 6 ) Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17 . prosinca 
2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljopri vrednih proiz­
voda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, ( EEZ) 
br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., 
str. 671.). 
( 7 ) Uredba (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26.  veljače 
2014. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i za štiti oznaka 
zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stav ljanju izvan 
snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91 (SL L 84, 20.3.2014., str . 14.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 14  
(b) udio svakog alkoholnog sastojka navodi se barem jednom u is tom 
vidnom polju kao i aluzija, silaznim redoslijedom s obzirom na 
korištene količine. Taj omjer mora biti jednak volumnom postotk u 
čistog alkohola koji on predstavlja u ukupnom volumnom sadržaju  
čistog alkohola u konačnom proizvodu.  
3. Odstupajući od stavka 1. ovog članka i od članka 13. stavka 4., u 
opisivanju, prezentiranju i označivanju jakog alkoholnog pića k oje ispu­
njava zahtjeve iz kategorija od 33. do 40. Priloga I. dopuštena  je aluzija 
na pravne nazive navedene u jednoj ili više kategorija jakih al koholnih 
pića iz tog priloga ili jednoj ili više oznaka zemljopisnog pod rijetla za 
jaka alkoholna pića pod uvjetom da:  
(a) dodani alkohol potječe isključivo od jakog alkoholnog pića ili jakih 
alkoholnih pića koja se navode u aluziji;  
(b) udio svakog alkoholnog sastojka navodi se barem jednom u is tom 
vidnom polju kao i aluzija, silaznim redoslijedom s obzirom na 
korištene količine. Taj omjer mora biti jednak volumnom postotk u 
čistog alkohola koji on predstavlja u ukupnom volumnom sadržaju  
čistog alkohola u konačnom proizvodu i  
(c) izraz „ cream ” ne koristi se u pravnom nazivu jakog alkoholnog pića 
koje ispunjava zahtjeve iz kategorija od 33. do 40. Priloga I. niti u 
pravnom nazivu jakog alkoholnog pića ili jakih alkoholnih pića koja 
se navode u aluziji.  
4. Aluzija iz stavaka 2. i 3.:  
(a) ne smije biti u istom retku kao i naziv alkoholnog pića i  
(b) ispisuje se fontom koji je maksimalno dvostruko manji od ve ličine 
fonta koji se upotrebljava za naziv alkoholnog pića i, ako se k oriste 
složenice, fontom koji je maksimalno dvostruko manji od veličin e 
fonta koji se koristi za složenice u skladu s člankom 11. stavk om 3. 
točkom (c).  
Članak 13.  
Dodatna pravila o opisivanju, prezentiranju i ozna čivanju  
1. Opis, prezentiranje ili označivanje jakog alkoholnog pića mo že se 
odnositi na sirovinu koja se upotrebljava za proizvodnju etilno g alko­
hola poljoprivrednog podrijetla ili destilata poljoprivrednog p odrijetla 
koji se upotrebljavaju u proizvodnji tog jakog alkoholnog pića samo 
ako je taj etilni alkohol ili taj destilat dobiven isključivo o d tih sirovina. 
U tom se slučaju sve vrste etilnog alkohola poljoprivrednog pod rijetla ili 
destilata poljoprivrednog podrijetla navode silaznim redoslijed om prema 
volumnoj količini čistog alkohola.  
2. Pravni nazivi iz članka 10. mogu biti uvršteni na popis sast ojaka 
prehrambenih proizvoda pod uvjetom da je popis u skladu s članc ima 
od 18. do 22. Uredbe (EU) br. 1169/2011.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 15  
3. U slučaju mješavine ili kupaže, pravni nazivi iz jedne ili v iše 
kategorija jakih alkoholnih pića navedenih u Prilogu I. ili jed ne ili 
više oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića mogu  se 
navesti samo pod uvjetom da se pojavljuju isključivo u popisu a lko­
holnih sastojaka koji su navedeni u istom vidnom polju kao i pr avni 
naziv tog jakog alkoholnog pića.  
U slučaju iz u prvog podstavka uz popis alkoholnih sastojaka mo ra se 
navesti barem jedan od izraza iz članka 10. stavka 6. točaka (d ) i (e). I 
popis alkoholnih sastojaka i prateći izraz navode se u istom vi dnom 
polju kao i pravni naziv jakog alkoholnog pića, jednakim slovim a 
istog fonta i boje te čija je veličina fonta maksimalno dvostru ko 
manja od veličine fonta koja se upotrebljava za pravni naziv.  
Osim toga, udio svakog alkoholnog sastojka s popisa alkoholnih sasto­
jaka mora se barem jednom izraziti kao postotak, silaznim redos lijedom 
prema upotrijebljenim količinama. Taj omjer mora biti jednak 
volumnom postotku čistog alkohola koji on predstavlja u ukupnom  
volumnom sadržaju čistog alkohola u mješavini.  
Ovaj se stavak ne primjenjuje na kupaže jakih alkoholnih pića k oje 
pripadaju istoj oznaci zemljopisnog podrijetla ili kupaže kod k ojih ni 
jedno od jakih alkoholnih pića ne pripada oznaci zemljopisnog 
podrijetla.  
4. Odstupajući od stavka 3. ovog članka, ako mješavina ispunjav a 
zahtjeve za jednu od kategorija jakih alkoholnih pića iz Prilog a I., ta 
mješavina nosi pravni naziv za odgovarajuću kategoriju.  
U slučaju iz prvog podstavka u opisivanju, prezentiranju ili oz načivanju 
mješavine mogu se koristiti pravni nazivi određeni u Prilogu I.  ili 
oznake zemljopisnog podrijetla koje odgovaraju jakim alkoholnim  
pićima koja su miješana pod uvjetom da se ti pravni nazivi nala ze: 
(a) isključivo na popisu svih alkoholnih sastojaka koje sadrži mješa­
vina, a navode se jednakim slovima istog fonta i boje te čija j e 
veličina fonta maksimalno dvostruko manja od veličine fonta koj a 
se upotrebljava za pravni naziv i  
(b) barem jedanput u istom vidnom polju kao i pravni naziv mješ avine.  
Osim toga, udio svakog alkoholnog sastojka s popisa alkoholnih sasto­
jaka mora se barem jednom izraziti kao postotak, silaznim redos lijedom 
prema upotrijebljenim količinama. Taj omjer mora biti jednak 
volumnom postotku čistog alkohola koji on predstavlja u ukupnom  
volumnom sadržaju čistog alkohola u mješavini.  
5. Upotrebom naziva biljnih sirovina koji se upotrebljavaju kao  
pravni nazivi određenih jakih alkoholnih pića ne dovodi se u pi tanje 
upotreba naziva tih biljnih sirovina u prezentiranju i označiva nju drugih 
prehrambenih proizvoda. Nazivi tih sirovina mogu se koristiti u  opisi­
vanju, prezentiranju ili označivanju drugih jakih alkoholnih pi ća pod 
uvjetom da takva upotreba ne dovodi do zavaravanja potrošača.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 16  
6. Razdoblje dozrijevanja ili starost može se navoditi pri opis ivanju, 
prezentiranju ili označivanju jakog alkoholnog pića samo ako se  odnosi 
na najmlađu alkoholnu komponentu tog jakog alkoholnog pića i u 
svakom slučaju pod uvjetom da su svi postupci starenja jakog al ko­
holnog pića provedeni pod financijskim nadzorom države članice ili 
pod nadzorom koji pruža jednaka jamstva. Komisija uspostavlja j avni 
registar koji sadrži popis tijela odgovornih za nadzor nad post upcima 
starenja u svakoj državi članici.  
7. Pravni naziv jakog alkoholnog pića navodi se u elektroničkom  
trošarinskom dokumentu iz Uredbe Komisije (EZ) br. 684/2009 (  8 ). 
Ako je u opisu, prezentaciji ili označivanju jakog alkoholnog p ića nave­
deno razdoblje dozrijevanja ili starenja, ono mora biti naveden o i u 
elektroničkom trošarinskom dokumentu.  
Članak 14.  
Navođenje mjesta podrijetla  
1. Kada je u opisu, prezentiranju ili označivanju jakog alkohol nog 
pića navedeno njegovo mjesto podrijetla koje nije oznaka zemljo pisnog 
podrijetla ili žig, ono se odnosi na mjesto ili regiju u kojoj je provedena 
faza proizvodnog postupka u kojoj je gotovo jako alkoholno piće  dobilo 
svoja svojstva i bitna konačna obilježja.  
2. Za jaka alkoholna pića nije potrebno navođenje države ili mj esta 
podrijetla glavnog sastojka iz Uredbe (EU) br. 1169/2011.  
Članak 15.  
Jezik koji se upotrebljava za nazive jakih alkoholnih pi ća 
1. Izrazi u kurzivu u prilozima I. i II. te oznake zemljopisnog  podri­
jetla ne prevode se niti na etiketi niti u prezentiranju jakog alkoholnog 
pića.  
2. Odstupajući od stavka 1., u slučaju kada je jako alkoholno p iće 
proizvedeno u Uniji i namijenjeno izvozu, izrazi iz stavka 1. i  oznake 
zemljopisnog podrijetla mogu biti popraćeni prijevodom, transkr ipcijom 
ili transliteracijom, pod uvjetom da se izrazi i oznake zemljop isnog 
podrijetla na izvornom jeziku ne skrivaju.  
Članak 16.  
Upotreba simbola Unije za oznake zemljopisnog podrijetla  
Simbol Unije za zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla donese n u 
skladu s člankom 12. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1151/2012 može 
se upotrebljavati za opisivanje, prezentiranje i označivanje ja kih alko­
holnih pića čiji nazivi sadrže oznaku zemljopisnog podrijetla.  ▼B 
( 8 ) Uredba Komisije (EZ) br. 684/2009 od 24. srpnja 2009. o prove dbi Direktive 
Vijeća 2008/118/EZ s obzirom na računalnu obradu postupaka za k retanje 
trošarinske robe u sustavu odgode plaćanja trošarine (SL L 197,  29.7.2009., 
str. 24.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 17  
Članak 17.  
Zabrana zatvara ča i folija koji sadrže olovo  
Jaka alkoholna pića ne smiju se nuditi na prodaju niti stavljat i na tržište 
u spremnicima koji su opremljeni mehanizmima za zatvaranje pokr ive­
nima zatvaračima ili folijom koji sadrže olovo.  
Članak 18.  
Referentne metode Unije za analizu  
1. Ako se etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla, destilati poljopri­
vrednog podrijetla ili jaka alkoholna pića trebaju analizirati kako bi se 
provjerilo jesu li u skladu s ovom Uredbom, ta analiza mora bit i u 
skladu s referentnim metodama Unije za analizu u cilju utvrđiva nja 
njihova kemijskog i fizičkog sastava i organoleptičkih svojstav a. 
Dozvoljene su druge metode analize za koje je odgovoran direkto r 
laboratorija, pod uvjetom da su točnost, ponovljivost i obnovlj ivost 
metoda najmanje jednake onima odgovarajućih referentnih analiti čkih 
metoda Unije za analizu.  
2. Ako nisu utvrđene metode Unije za analizu u cilju otkrivanja  i  
kvantifikacije sadržaja tvari u određenom jakom alkoholnom piću , 
koristi se jedna ili više sljedećih metoda:  
(a) metode analize koje su potvrđene na temelju međunarodno pri znatih 
postupaka i koje, prije svega, ispunjavaju kriterije iz Priloga  III. 
Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (  9 ); 
(b) metode analize koje su u skladu s preporučenim normama Među ­
narodne organizacije za normizaciju (ISO);  
(c) metode analize koje je priznala i objavila Međunarodna orga nizacija 
za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) ili  
(d) u nedostatku metoda iz točaka(a), (b) ili (c), radi točnost i, moguć­
nosti ponavljanja i reproduciranja:  
— metoda analize koju je odobrila dotična država članica;  
— po potrebi, bilo koja druga prikladna metoda analize.  
Članak 19.  
Delegirane ovlasti  
1. Kako bi se uzeo u obzir tradicionalni proces dinamičkog star enja 
za brandy  koji je u državama članicama poznat kao sustav „ criaderas y 
solera ” ili „ solera e criaderas ”, kako je navedeno u Prilogu III., Komi­
sija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s čla nkom 46., 
kojima se ova Uredba dopunjuje:  ▼B 
( 9 ) Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29.  travnja 
2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja  poštivanja 
propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i do brobiti životinja 
(SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 18  
(a) utvrđivanjem odstupanja od članka 13. stavka 6. u pogledu n avo­ 
đenja razdoblja dozrijevanja ili starosti pri opisivanju, preze ntiranju 
ili označivanju tih  brandyja ; i 
(b) uspostavljanjem odgovarajućih kontrolnih mehanizama za te  bran­
dyje. 
2. Komisija je ovlaštena u skladu s člankom 46. za donošenje de le­
giranih akata kojima se dopunjuje ova Uredba u pogledu uspostav e 
javnog registra tijela koja svaka država članica imenuje za nad zor nad 
postupcima starenja iz članka 13. stavka 6.  
Članak 20.  
Provedbene ovlasti  
Komisija provedbenim aktima može donijeti:  
(a) pravila potrebna kako bi države članice obavješćivale o tij elima 
imenovanima za nadzor procesa starenja u skladu s člankom 13. 
stavkom 6.;  
(b) jedinstvena pravila o navođenju zemlje ili mjesta podrijetl a pri 
opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića i z 
članka 14.;  
(c) pravila o upotrebi simbola Unije iz članka 16. pri opisivan ju, 
prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića;  
(d) detaljna tehnička pravila o referentnoj metodi Unije za ana lizu iz 
članka 18.  
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja i z 
članka 47. stavka 2.  
POGLAVLJE III.  
OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA  
Članak 21.  
Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla  
1. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u skladu s ovom 
Uredbom mogu upotrebljavati svi gospodarski subjekti koji stavl jaju 
na tržište jako alkoholno piće proizvedeno u skladu s odgovaraj ućom 
specifikacijom proizvoda.  
2. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u skladu s ovom 
Uredbom zaštićene su od:  
(a) svake izravne ili neizravne komercijalne upotrebe registrir anog 
naziva za proizvode koji nisu obuhvaćeni registracijom ako su t i 
proizvodi usporedivi s proizvodima registriranim pod tim nazivo m 
ili ako se upotrebom tog naziva iskorištava ugled zaštićenog na ziva, 
pa i onda kada se ti proizvodi koriste kao sastojak;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 19  
(b) svake zloupotrebe, imitacije ili aluzije, čak i kada je pra vo podrijetlo 
proizvoda ili usluga naznačeno ili ako je zaštićeni naziv preve den ili 
mu je dodan izraz kao što je „u stilu”, „vrsta”, „metoda”, „kak o se 
proizvodi u”, „imitacija”, „aroma”, „poput” ili slično, uključu jući 
kada se ti proizvodi koriste kao sastojak;  
(c) svake druge lažne oznake ili oznake koja zavarava u pogledu  
izvora, podrijetla, prirode ili bitnih svojstava proizvoda u op isivanju, 
prezentiranju ili označivanju proizvoda koja može stvoriti pogr ešnu 
predodžbu o podrijetlu proizvoda;  
(d) svih drugih postupaka kojima bi se potrošača moglo zavarati  o  
pravom podrijetlu proizvoda.  
3. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u skladu s ovom 
Uredbom ne postaju generičke u Uniji.  
4. Zaštite iz stavka 2. primjenjuju se i na robu koja ulazi u c arinsko 
područje Unije, no tamo se ne pušta u slobodan promet.  
Članak 22.  
Specifikacija proizvoda  
1. Oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićena u skladu s ovom 
Uredbom mora biti u skladu sa specifikacijom proizvoda koja ukl jučuje 
najmanje:  
(a) naziv koji se zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla,  kako se 
koristi u trgovini ili svakodnevnom govoru, samo na jezicima ko ji 
se koriste ili su se kroz povijest koristili za opis određenog proiz­
voda na određenom zemljopisnom području na izvornom pismu i, 
ako to pismo nije latinica, na latiničnoj transkripciji;  
(b) kategoriju jakog alkoholnog pića ili izraz „jako alkoholno piće” ako 
jako alkoholno piće ne ispunjava zahtjeve utvrđene za kategorij e 
jakih alkoholnih pića iz Priloga I.;  
(c) opis svojstava jakog alkoholnog pića, uključujući, ako je p rimje­
reno, sirovine od kojih je napravljeno te osnovnih fizikalnih, kemij­
skih i organoleptičkih svojstava proizvoda te specifičnih svojs tava 
proizvoda u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iz iste kategor ije; 
(d) definiciju zemljopisnog područja, ograničenog u pogledu vez e iz 
točke (f);  
(e) opis metode proizvodnje jakog alkoholnog pića i, ako je pri mjereno, 
autentičnih i nepromjenjivih lokalnih metoda proizvodnje;  
(f) detalje kojima se utvrđuje veza između specifične kvalitete , ugleda 
ili nekog drugog svojstva jakog alkoholnog pića i njegovog zeml jo­
pisnog podrijetla;  
(g) nazive i adrese nadležnih tijela ili, ako je dostupno, nazi ve i adrese 
tijela koja provjeravaju sukladnost s odredbama specifikacije p roiz­
voda u skladu s člankom 38. i njihove specifične zadaće;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 20  
(h) bilo koja specifična pravila označivanja predmetnih oznaka zemljo­
pisnog podrijetla.  
Specifikacija proizvoda po potrebi sadrži zahtjeve o pakiranju uz obra­
zloženje u kojem se navodi zašto se pakiranje mora obaviti na o dre­ 
đenom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta ili o sigurala 
izvornost ili kontrola, uvažavajući pravo Unije, posebno ono o 
slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju usluga.  
2. Tehnička dokumentacija podnesena kao dio nekog zahtjeva prij e 
8. lipnja 2019. u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008 smatra se speci­
fikacijom proizvoda u skladu s ovim člankom.  
Članak 23.  
Sadržaj zahtjeva za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla  
1. Zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla u skl adu s 
člankom 24. stavkom 5. ili 8. sadržava najmanje:  
(a) naziv i adresu skupine koja podnosi zahtjev i nadležnih tij ela ili, 
ako je dostupno, tijela koja provjeravaju sukladnost s odredbam a o 
specifikaciji proizvoda;  
(b) specifikaciju proizvoda iz članka 22.;  
(c) jedinstveni dokument koji sadržava sljedeće:  
i. glavne točke specifikacije proizvoda, uključujući naziv koji  se 
zaštićuje, kategoriju kojoj to jako alkoholno piće pripada ili izraz 
„jako alkoholno piće”, metodu proizvodnje, opis svojstava jakog  
alkoholnog pića, sažetu definiciju zemljopisnog područja i, po 
potrebi, posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označiva ­
nje; 
ii. opis veze između jakog alkoholnog pića i njegova zemljopisn og 
podrijetla iz članka 3. točke 4., uključujući, po potrebi, pose bne 
elemente opisa proizvoda ili metode proizvodnje koji opravda­
vaju tu vezu.  
Zahtjev iz članka 24. stavka 8. pored navedenog uključuje infor macije o 
objavi specifikacije proizvoda i dokaz da je naziv proizvoda za štićen u 
zemlji podrijetla.  
2. Dokumentacija zahtjeva iz članka 24. stavka 7. obuhvaća:  
(a) naziv i adresu skupine koja podnosi zahtjev;  
(b) jedinstveni dokument iz stavka 1. točke (c) ovog članka;  
(c) izjavu države članice da smatra da je zahtjev u skladu sa z ahtjevima 
iz ove Uredbe i odredbama koje su donesene u skladu s njom;  
(d) informacije o objavi specifikacije proizvoda.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 21  
Članak 24.  
Zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla  
1. Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla u sk ladu s 
ovim poglavljem mogu podnijeti samo skupine koje rade s jakim a lko­
holnim pićima čiji se nazivi predlažu za registraciju.  
2. Tijelo koje imenuje država članica može se za potrebe ovog 
poglavlja smatrati skupinom ako predmetnim proizvođačima zbog 
njihova broja, geografske lokacije ili organizacijskih značajki  nije 
moguće formiranje skupine. U tom se slučaju razlozi za to navod e u 
dokumentaciji o zahtjevu iz članka 23. stavka 2.  
3. Jedna fizička ili pravna osoba može se za potrebe ovog pogla vlja 
smatrati skupinom ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:  
(a) dotična osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti  zahtjev; i  
(b) definirano zemljopisno područje ima obilježja koja se znatn o 
razlikuju od obilježja susjednih područja, svojstva jakog alkoh olnog 
pića razlikuju se od onih proizvedenih u susjednim područjima i li 
jako alkoholno piće ima posebnu kvalitetu, ugled ili drugo svoj stvo 
koje se jasno može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.  
4. U slučaju oznake zemljopisnog podrijetla kojim se označuje 
prekogranično zemljopisno područje, nekoliko skupina iz različi tih 
država članica ili trećih zemalja može podnijeti zajednički zah tjev za 
registraciju.  
Ako je podnesen zajednički zahtjev, Komisiji ga podnosi predmet na 
država članica ili skupina iz predmetne treće zemlje koja podno si 
zahtjev, izravno ili posredovanjem nadležnog tijela te treće ze mlje 
nakon savjetovanja sa svim uključenim tijelima i skupinama koje  
podnose zahtjev. Zajednički zahtjev sadrži izjavu iz članka 23.  stavka 2. 
točke (c) koju su podnijele sve predmetne države članice. Zahtj evi utvr­ 
đeni člankom 23. moraju biti ispunjeni u svim predmetnim država ma 
članicama i trećim zemljama.  
U slučaju zajedničkih zahtjeva povezani nacionalni postupci pri govora 
provode se u svim predmetnim državama članicama.  
5. Kada se zahtjev za registraciju odnosi na zemljopisno područ je 
određene države članice, zahtjev se podnosi nadležnim tijelima te 
države članice.  
Država članica na odgovarajući način ispituje svaki zahtjev kak o bi 
provjerila je li obrazložen i ispunjava li zahtjeve iz ovog pog lavlja.  
6. Kao dio provjere iz stavka 5. drugog podstavka, država člani ca 
pokreće nacionalni postupak prigovora kojim se osigurava odgova rajuća 
objava zahtjeva iz stavka 5. i određuje razuman rok u kojem sva ka 
fizička ili pravna osoba koja ima legitiman interes i boravište  ili 
poslovni nastan na njezinu državnom području može podnijeti pri govor 
na zahtjev.  
Država članica razmatra prihvatljivost svakog zaprimljenog prig ovora u 
skladu s kriterijima iz članka 28.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 22  
7. Ako država članica nakon ocjene zaprimljenih prigovora smatr a da 
su ispunjeni zahtjevi iz ovog poglavlja, može donijeti povoljnu  odluku i 
Komisiji podnijeti dokumentaciju o zahtjevu. U tom slučaju obav ješćuje 
Komisiju o prihvatljivim prigovorima koje je zaprimila od fizič ke ili 
pravne osobe koja je predmetne proizvode zakonito stavila na tr žište, 
koristeći se predmetnim nazivima bez prekida, a najmanje pet go dina 
prije datuma objave iz stavka 6. Države članice isto tako izvje šćuju 
Komisiju o svim nacionalnim sudskim postupcima koji bi mogli ut jecati 
na postupak registracije.  
Država članica osigurava da ako donese pozitivnu odluku na teme lju 
prvog podstavka, tu odluku javno obznanjuje i da svaka fizička ili 
pravna osoba koja ima legitiman interes ima mogućnost žalbe.  
Država članica osigurava objavu verzije specifikacije proizvoda  na kojoj 
se temelji njezina pozitivna odluka i elektronički pristup spec ifikaciji 
proizvoda.  
Država članica osigurava i odgovarajuću objavu verzije specifik acije 
proizvoda na osnovi koje je Komisija donijela svoju odluku u sk ladu 
s člankom 26. stavkom 2.  
8. Ako se zahtjev odnosi na zemljopisno područje treće zemlje, 
zahtjev se podnosi Komisiji, izravno ili posredovanjem nadležni h 
tijela predmetne treće zemlje.  
9. Dokumenti iz ovog članka šalju se Komisiji na jednom od služ ­
benih jezika Unije.  
Članak 25.  
Privremena nacionalna zaštita  
1. Država članica može, samo privremeno, na nacionalnoj razini 
odobriti zaštitu naziva u skladu s ovim poglavljem, s učinkom o d 
datuma podnošenja zahtjeva Komisiji.  
2. Ta nacionalna zaštita prestaje na dan donošenja odluke o reg istra­
ciji u skladu s ovim poglavljem ili s danom povlačenja zahtjeva . 
3. Ako naziv nije registriran u skladu s odredbama iz ovog pogl avlja, 
posljedice takve nacionalne zaštite postaju odgovornost isključ ivo one 
države članice na koju se to odnosi.  
4. Mjere koje države članice poduzimaju u skladu s prvim stavko m 
imaju učinke samo na nacionalnoj razini i nemaju nikakvog učink a na 
trgovinu unutar Unije niti na međunarodnu trgovinu.  
Članak 26.  
Ispitni postupak Komisije i objava prigovora  
1. Komisija na odgovarajući način razmatra svaki zahtjev koji j e 
zaprimila u skladu s člankom 24. kako bi provjerila je li obraz ložen, 
ispunjava li zahtjeve iz ovog poglavlja te vodi li se računa o interesima 
dionika izvan države članice koja je podnijela zahtjev. To razm atranje  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 23  
temelji se na jedinstvenom dokumentu iz članka 23. stavka 1. to čke (c) i 
podrazumijeva provjeru da u tom zahtjevu nema očitih pogrešaka te u 
pravilu ne bi smjelo trajati dulje od šest mjeseci. Međutim, ak o se to 
razdoblje produlji, Komisija odmah pisanim putem podnositelju z ahtjeva 
obrazlaže razloge produljenja.  
Komisija najmanje jednom mjesečno objavljuje popis naziva za ko je su 
podneseni zahtjevi za registraciju i datume podnošenja tih zaht jeva. 
Popis sadržava i ime države članice ili treće zemlje iz koje za htjev 
dolazi.  
2. Ako na temelju ispitivanja provedenog u skladu sa stavkom 1.  
prvim podstavkom Komisija smatra da su ispunjeni zahtjevi iz ov og 
poglavlja, ona u  Službenom listu Europske unije  objavljuje jedinstveni 
dokument iz članka 23. stavka 1. točke (c) i informacije o obja vi speci­
fikacije proizvoda.  
Članak 27.  
Postupak prigovora  
1. U roku od tri mjeseca od datuma objave u  Službenom listu 
Europske unije  nadležna tijela države članice ili treće zemlje ili 
fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom i boravištem il i poslo­
vnim nastanom u trećoj zemlji mogu podnijeti prigovor Komisiji.  
Svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom, boravišt em ili 
poslovnim nastanom u državi članici različitoj od one u kojoj j e zahtjev 
podnesen, može podnijeti prigovor državi članici u kojoj ta oso ba ima 
boravište ili poslovni nastan u roku koji omogućuje podnošenje prigo­
vora u skladu s prvim podstavkom.  
Prigovor sadržava izjavu da bi zahtjev mogao narušavati zahtjev e iz 
ovog poglavlja.  
Prigovor koji ne sadržava tu izjavu smatra se ništavnim.  
Komisija prigovor bez odgode prosljeđuje nadležnom tijelu ili t ijelu 
koje je podnijelo zahtjev.  
2. Ako je prigovor podnesen Komisiji i u roku od dva mjeseca 
popraćen obrazloženom izjavom, Komisija provjerava prihvatljivo st 
obrazloženog prigovora.  
3. U roku od dva mjeseca od zaprimanja prihvatljive obrazložene  
izjave o prigovoru Komisija poziva nadležno tijelo ili osobu ko ja je 
podnijela prigovor i nadležno tijelo ili tijelo koje je podnije lo zahtjev 
da provedu odgovarajuća savjetovanja u roku koji nije dulji od tri 
mjeseca. Taj rok počinje teći na datum na koji je poziv elektro ničkim 
putem dostavljen zainteresiranim stranama.  
Nadležno tijelo ili osoba koja je podnijela prigovor i nadležno  tijelo ili 
tijelo koje je podnijelo zahtjev bez odlaganja započinju s prov edbom 
odgovarajućih savjetovanja. Obvezni su međusobno osigurati odgo vara­
juće informacije kako bi se procijenilo je li zahtjev za regist raciju u 
skladu sa zahtjevima iz ovog poglavlja. Ako se sporazum ne post igne, i 
ta se informacija dostavlja Komisiji.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 24  
Kada zainteresirane strane postignu sporazum, nadležna tijela d ržave 
članice ili treće zemlje iz koje je podnesen zahtjev obavješćuj u Komisiju 
o svim čimbenicima koji su utjecali na postizanje sporazuma, uk ljuču­
jući mišljenja podnositelja zahtjeva i mišljenja nadležnih tije la države 
članice ili treće zemlje ili drugih fizičkih i pravnih osoba ko je su podni­
jele prigovor.  
Bez obzira na to je li sporazum postignut, Komisija se obavješć uje u 
roku od mjesec dana od završetka postupka savjetovanja.  
U bilo kojem trenutku tijekom ta tri mjeseca Komisija može, na zahtjev 
podnositelja zahtjeva, produljiti rok za postizanje sporazuma z a najviše 
tri mjeseca.  
4. Ako se, nakon provedbe odgovarajućih savjetovanja iz stavka 3. 
ovog članka, pojedinosti objavljene u skladu s člankom 26. stav kom 2. 
značajno izmjene, Komisija ponavlja ispitni postupak iz članka 26. 
5. Prigovor, obrazložena izjava i pripadajuća dokumentacija koj i se 
šalju Komisiji u skladu sa stavcima od 1. do 4. moraju biti na jednom 
od službenih jezika Unije.  
Članak 28.  
Razlozi podnošenja prigovora  
1. Obrazložena izjava o prigovoru iz članka 27. stavka 2. prihv aća se 
samo ako je Komisija zaprimi unutar roka utvrđenog tim člankom te 
ako: 
(a) predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu s d efini­
cijom iz članka 3. točke 4. ili sa zahtjevima iz članka 22.;  
(b) registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla bil o bi u 
suprotnosti s člankom 34. ili 35.;  
(c) registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugr ozilo bi 
opstojnost posve ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili opstoj­
nost proizvoda koji su legalno dostupni na tržištu barem pet go dina 
prije datuma objave iz članka 26. stavka 2.; ili  
(d) zahtjevi iz članaka 31. i 32. nisu ispunjeni.  
2. Razlozi podnošenja prigovora ocjenjuju se u odnosu na područ je 
Unije.  
Članak 29.  
Prijelazna razdoblja upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla  
1. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se osigurava p rije­
lazno razdoblje u trajanju do pet godina kako bi se omogućilo d a jaka 
alkoholna pića podrijetlom iz države članice ili treće zemlje, te čiji je 
naziv u suprotnosti s člankom 21. stavkom 2., i dalje nose ozna ku pod 
kojom su se stavljala na tržište, pod uvjetom da se prihvatljiv om 
izjavom o prigovoru, u skladu s člankom 24. stavkom 6. ili član kom 27., 
dokaže da bi registracija naziva ugrozila opstojnost:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 25  
(a) potpuno identičnog naziva ili složenice u kojoj je jedan iz raz iden­
tičan nazivu koji treba biti registriran; ili  
(b) drugih naziva sličnih nazivu koji treba biti registriran, a  koji se 
odnose na jaka alkoholna pića koja su legalno dostupna na tržiš tu 
barem pet godina prije datuma objave iz članka 26. stavka 2.  
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja i z 
članka 47. stavka 2.  
2. Ne dovodeći u pitanje članak 36. Komisija može donijeti prov ed­
bene akte kojima se prijelazno razdoblje odobreno na temelju st avka 1. 
produžuje do 15 godina ili kojima se dopušta daljnja upotreba n a 
najviše 15 godina u opravdanim slučajevima pod uvjetom da se do kaže:  
(a) da se oznaka iz stavka 1. ovog članka zakonito i pošteno ne pre­
kidno upotrebljava tijekom najmanje 25 godina prije nego što je  
Komisiji podnesen zahtjev za zaštitu;  
(b) da svrha upotrebe oznake iz stavka 1. ni u jednom trenutku nije bila 
iskorištavanje ugleda registrirane oznake zemljopisnog podrijet la i 
(c) da potrošači nisu bili niti su mogli biti zavarani u vezi s  pravim 
podrijetlom proizvoda.  
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja i z 
članka 47. stavka 2.  
3. Pri upotrebi oznake iz stavaka 1. i 2. navođenje države podr ijetla 
mora biti jasno i vidljivo označeno na etiketi.  
Članak 30.  
Odluka o registraciji  
1. Ako na temelju informacija dostupnih Komisiji iz postupka pr ove­
denog u skladu s prvim podstavkom članka 26. stavka 1. Komisija  
smatra da nisu ispunjeni uvjeti za registraciju predložene ozna ke zemljo­
pisnog podrijetla, ona obavješćuje predmetnog podnositelja zaht jeva iz 
države članice ili treće zemlje o razlozima odbijanja i daje mu  rok od 
dva mjeseca da podnese svoje primjedbe. Ako Komisija ne zaprimi  
nikakve primjedbe ili ako unatoč zaprimljenim primjedbama i dal je 
smatra da nisu ispunjeni uvjeti za registraciju provedbenim akt ima, 
odbija zahtjev, osim ako zahtjev bude povučen. Ti se provedbeni  akti 
donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 47. stavka 2.  
2. Ako Komisija ne zaprimi nikakav prigovor niti prihvatljivu o bra­
zloženu izjavu na temelju članka 27., donosi provedbene akte be z 
primjene postupka iz članka 47. stavka 2., radi registracije na ziva.  
3. Ako Komisija zaprimi prihvatljivu obrazloženu izjavu o prigo voru, 
ona, nakon provedbe odgovarajućih savjetovanja iz članka 27. st avka 3. 
i uzimajući u obzir rezultate tih savjetovanja:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 26  
(a) ako je sporazum postignut, registrira naziv provedbenim akt ima 
donesenima bez primjene postupka iz članka 47. stavka 2. i, 
prema potrebi, izmjenjuje informacije objavljene u skladu s 
člankom 26. stavkom 2., uz uvjet da te izmjene nisu znatne, ili  
(b) ako sporazum nije postignut, donosi provedbene akte kojima odlu­ 
čuje o registraciji. Ti se provedbeni akti donose u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka 47. stavka 2.  
4. Akti o registraciji i odluke o odbijanju objavljuju se u  Službenom 
listu Europske unije . 
Aktom o registraciji odobrava se zaštita oznake zemljopisnog po drijetla 
iz članka 21.  
Članak 31.  
Izmjena specifikacije proizvoda  
1. Svaka skupina s legitimnim interesom može podnijeti zahtjev za 
odobrenje izmjene specifikacije proizvoda.  
Zahtjevi sadržavaju opis i razloge zatraženih izmjena.  
2. Izmjene specifikacije proizvoda dijele se u dvije kategorije  s  
obzirom na svoju važnost:  
(a) izmjene na razini Unije za koje je nužan postupak prigovora  na 
razini Unije;  
(b) standardne izmjene koje se rješavaju na razini države člani ce ili 
treće zemlje.  
3. Izmjena se smatra izmjenom na razini Unije ako:  
(a) obuhvaća promjenu naziva ili bilo kojeg dijela oznake zemlj opisnog 
podrijetla koja je registrirana u skladu s ovom Uredbom;  
(b) obuhvaća promjenu pravnog naziva ili kategorije jakog alkoh olnog 
pića;  
(c) postoji rizik da se zbog nje izgubi kvaliteta, ugled ili dr ugo svojstvo 
tog jakog alkoholnog pića koje se uglavnom može pripisati njego vu 
zemljopisnom podrijetlu; ili  
(d) podrazumijeva daljnja ograničenja u pogledu stavljanja proi zvoda na 
tržište.  
Sve ostale izmjene smatraju se standardnim izmjenama.  
Standardna izmjena također se smatra privremenom izmjenom kada se 
odnosi na privremenu promjenu specifikacije proizvoda nastalu z bog 
uvođenja obveznih sanitarnih i fitosanitarnih mjera od strane t ijela 
javne vlasti ili povezanu s prirodnim katastrofama ili nepovolj nim 
vremenskim uvjetima koje su službeno priznala nadležna tijela.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 27  
4. Izmjene na razini Unije odobrava Komisija. Postupak odobrenj a 
slijedi  mutatis mutandis  postupak utvrđen u članku 24. i člancima od 
26. do 30. Zahtjevi za izmjene na razini Unije koje su podnijel e treće 
zemlje ili proizvođači iz trećih zemalja obuhvaćaju dokaz da je  zatra­ 
žena izmjena u skladu s pravom o zaštiti oznaka zemljopisnog po drijetla 
koje je primjenjivo u toj trećoj zemlji.  
5. Standardne izmjene odobrava država članica na čijem se terit oriju 
nalazi zemljopisno područje predmetnog proizvoda. Kada je riječ  o  
trećim zemljama, izmjene se odobravaju u skladu s pravom koje j e 
primjenjivo u dotičnoj trećoj zemlji.  
6. Razmatranje zahtjeva za izmjenu odnosi se isključivo na pred ­
loženu izmjenu.  
Članak 32.  
Poništenje registracije  
1. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev bilo k oje 
fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom, donijeti prove dbene 
akte za poništenje registracije oznake zemljopisnog podrijetla u bilo 
kojem od sljedećih slučajeva:  
(a) kada se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za speci­
fikaciju proizvoda;  
(b) kada proizvod s oznakom zemljopisnog podrijetla nije prisut an na 
tržištu barem sedam uzastopnih godina.  
Na postupak poništenja registracije primjenjuju se  mutatis mutandis  
članci 24., 26., 27., 28. i 30.  
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. Komisija može, na zahtjev pr oiz­
vođača jakog alkoholnog pića koji se stavlja na tržište s oznak om 
zemljopisnog podrijetla, donijeti provedbene akte kojima se pon ištava 
odgovarajuća registracija.  
3. U oba slučaja iz stavaka 1. i 2., prije donošenja provedbeno g akta, 
Komisija se savjetuje s nadležnim tijelima države članice, tije lima treće 
zemlje ili, ako je to moguće, proizvođačem iz treće zemlje koji  je 
prvotno podnio zahtjev za registraciju predmetne oznake zemljop isnog 
podrijetla, osim ako ti izvorni podnositelji zahtjeva ne traže izravno 
poništenje.  
4. Provedbeni akti iz ovog članka donose se u skladu s postupko m 
ispitivanja iz članka 47. stavka 2.  
Članak 33.  
Registar zašti ćenih oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka 
alkoholna pi ća 
1. U skladu s člankom 46. Komisija do 8. lipnja 2021. donosi de le­
girane akte kojima se ova Uredba dopunjuje te uspostavlja javno  
dostupan ažurirani elektronički registar oznaka zemljopisnog po drijetla 
za jaka alkoholna pića koja su priznata prema ovom sustavu („Re gi­
star”).  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 28  
2. Naziv oznake zemljopisnog podrijetla registrira se na izvorn om 
pismu. U slučaju kada izvorno pismo nije latinica, zajedno s na zivom 
u izvornom pismu registrira se i njegova transkripcija ili tran sliteracija 
na latinici.  
Za oznake zemljopisnog podrijetla registrirane u skladu s ovim poglav­
ljem Registar omogućuje izravan pristup jedinstvenim dokumentim a te 
sadrži informacije o objavi specifikacije proizvoda.  
Za oznake zemljopisnog podrijetla registrirane prije 8. lipnja 2019. 
Registrom se osigurava izravan pristup glavnim specifikacijama 
tehničke dokumentacije u smislu članka 17. stavka 4. Uredbe (EZ ) 
br. 110/2008.  
Komisija u skladu s člankom 46., donosi delegirane akte kojima se 
dopunjuje ovaj stavak i utvrđuju dodatna detaljna pravila o obl iku i 
sadržaju Registra.  
3. Oznake zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića proizv e­
dena u trećim zemljama koja su u Uniji zaštićena prema međunaro dnom 
sporazumu u kojem je Unija jedna od ugovornih stranaka mogu se kao 
oznake zemljopisnog podrijetla uvrstiti u Registar.  
Članak 34.  
Homonimne oznake zemljopisnog podrijetla  
1. Naziv za koji je podnesen zahtjev, a koji je potpuni ili dje lomični 
homonim naziva koji je već registriran u skladu s ovom Uredbom,  
registrira se uzimajući u obzir lokalnu i tradicionalnu upotreb u i bilo 
kakvu opasnost zabune.  
2. Homonim kojim se zavarava potrošača tako da vjeruje da proiz ­
vodi dolaze s drugog državnog područja ne registriraju se čak i  ako je 
naziv točan u pogledu stvarnog državnog područja, regije ili mj esta 
podrijetla tih proizvoda.  
3. Upotreba registrirane oznake zemljopisnog podrijetla koja je  
homonim podložna je postojanju dovoljne razlike u praksi između  
homonima koji je registriran poslije i naziva koji se već nalaz i u Regi­
stru, uzimajući u obzir potrebu da se prema predmetnim proizvođ ačima 
postupa na pravičan način i da se potrošače ne dovodi u zabludu . 
4. Zaštitom oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pić a 
obuhvaćenih člankom 21. ove Uredbe ne dovode se u pitanje zašti ćene 
oznake zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti iz Uredbe (E U) 
br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 251/2014.  
Članak 35.  
Posebni razlozi za odbijanje zaštite  
1. Generički naziv nije zaštićen kao oznaka zemljopisnog podrij etla. 
Kako bi se utvrdilo je li naziv postao generički naziv, uzimaju  se u 
obzir svi mjerodavni čimbenici, a posebno:  
(a) postojeća situacija u Uniji, posebice na području potrošnje ; ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 29  
(b) odgovarajuće zakonodavstvo Unije ili nacionalno zakonodavst vo. 
2. Naziv nije zaštićen kao oznaka zemljopisnog podrijetla ako b i, s 
obzirom na reputaciju i ugled žiga, zaštita mogla zavarati potr ošača u 
pogledu pravog identiteta jakog alkoholnog pića.  
3. Naziv je zaštićen kao oznaka zemljopisnog podrijetla samo ak o se 
faze proizvodnje koje jakom alkoholnom piću daju kvalitetu, ugl ed ili 
drugu značajku koja se uglavnom može pripisati njegovu zemljopi snom 
podrijetlu odvijaju na odgovarajućem zemljopisnom području.  
Članak 36.  
Odnos izme đu žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla  
1. Registracija žiga čija upotreba odgovara ili bi mogla odgova rati 
jednoj ili više okolnosti iz članka 21. stavka 2. odbija se ili  se poništava.  
2. Žig čija upotreba odgovara jednoj ili više okolnosti naveden ih u 
članku 21. stavku 2., a za koji je prije dana kada je Komisiji predan 
zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla u dobroj vjer i unutar 
područja Unije podnesen zahtjev koji je registriran ili koji je  uobičajen 
upotrebom, ako je za to predviđena mogućnost u predmetnom zakon o­
davstvu, može se i dalje upotrebljavati i produljivati neovisno  o regi­
straciji oznake zemljopisnog podrijetla, uz uvjet da nema razlo ga za 
njegovo proglašavanje ništavnim ili ukidanje u skladu s Direkti ­
vom (EU) 2015/2436 Europskog parlamenta i Vijeća (  10 ) ili Ured­
bom (EU) br. 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća (  11 ). 
Članak 37.  
Postojeće registrirane oznake zemljopisnog podrijetla  
Oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića registrira ne u 
Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 110/2008 i time zaštićene na temel ju te 
Uredbe automatski su zaštićene kao oznake zemljopisnog podrijet la na 
temelju ove Uredbe. Komisija ih upisuje u Registar iz članka 33 . ove 
Uredbe.  
Članak 38.  
Provjera sukladnosti sa specifikacijom proizvoda  
1. Države članice sastavljaju i ažuriraju popis subjekata koji proiz­
vode jaka alkoholna pića s oznakom zemljopisnog podrijetla regi stri­
ranom u skladu s ovom Uredbom.  
2. U pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla kojima se označuju jaka 
alkoholna pića s podrijetlom unutar Unije registriranih u sklad u s ovom 
Uredbom, provjeru sukladnosti sa specifikacijama proizvoda iz 
stavka 22. prije stavljanja proizvoda na tržište provodi:  ▼B 
( 10 ) Direktiva (EU) 2015/2436 Europskog parlamenta i Vijeća od 16.  prosinca 
2015. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima ( SL L 336, 
23.12.2015., str. 1.). 
( 11 ) Uredba (EU) br. 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14 . lipnja 
2017. o žigu Europske unije (SL L 154, 16.6.2017., str. 1.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 30  
(a) jedno ili više nadležnih tijela iz članka 43. stavka 1. ili  
(b) kontrolna tijela u smislu članka 2. drugog podstavka točke 5. Ured­
be (EZ) br. 882/2004 koja djeluju kao tijela za certificiranje 
proizvoda.  
Ako država članica primjenjuje članak 24. stavak 2., provjeru s uklad­
nosti sa specifikacijama proizvoda osigurava tijelo koje se ne smatra 
skupinom u skladu s tim stavkom.  
Neovisno o nacionalnom pravu država članica, troškove takve pro vjere 
sukladnosti sa specifikacijama proizvoda mogu snositi subjekti koji 
podliježu tim provjerama.  
3. U pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla kojima se označuju jaka 
alkoholna pića s podrijetlom unutar treće zemlje registriranih u skladu s 
ovom Uredbom, provjeru sukladnosti sa specifikacijama proizvoda  prije 
stavljanja proizvoda na tržište provodi:  
(a) javno nadležno tijelo koje je imenovala treća zemlja; ili  
(b) tijelo za certificiranje proizvoda.  
4. Države članice objavljuju nazive i adrese tijela iz stavka 2 . i 
povremeno ažuriraju te informacije.  
Komisija objavljuje nazive i adrese tijela iz stavka 3. i povre meno 
ažurira te informacije.  
5. Kontrolna tijela iz stavka 2. točke (b) i tijela za certific iranje 
proizvoda iz stavka 3. točke (b) moraju biti sukladna i akredit irana u 
skladu s europskom normom ISO/IEC 17065:2012 ili njezinom 
važećom budućom revizijom ili izmijenjenom verzijom.  
6. Nadležna tijela iz stavaka 2. i 3. koja provjeravaju sukladn ost 
oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe sa 
specifikacijama proizvoda objektivna su i nepristrana. Ona na r aspola­
ganju imaju kvalificirano osoblje i resurse potrebne za provedb u svojih 
zadataka.  
Članak 39.  
Nadzor nad upotrebom naziva na tržištu  
1. Države članice provode provjere, koje se temelje na analizi rizika, 
u vezi s tržišnom upotrebom oznaka zemljopisnog podrijetla regi stri­
ranih na temelju ove Uredbe te poduzimaju sve potrebne mjere u slučaju 
kršenja uvjeta iz ovog poglavlja.  
2. Države članice poduzimaju odgovarajuće administrativne i pra vo­
sudne korake radi sprečavanja ili zaustavljanja nezakonite upot rebe 
naziva proizvoda ili usluga proizvedenih ili stavljenih na trži šte na 
njihovom državnom području i obuhvaćenih oznakama zemljopisnog 
podrijetla registriranima u skladu s ovom Uredbom.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 31  
Države članice radi toga imenuju tijela nadležna za poduzimanje  tih 
koraka u skladu s postupcima koje određuje svaka pojedina držav a 
članica.  
Ta tijela nude odgovarajuća jamstva objektivnosti i nepristrano sti te im 
na raspolaganju stoji kvalificirano osoblje i sredstva potrebna  za obav­
ljanje svojih dužnosti.  
3. Države članice obavješćuju Komisiju o nazivima i adresama 
nadležnih tijela odgovornih za kontrole u pogledu upotrebe nazi va na 
tržištu, te određenih u skladu s člankom 43. Komisija objavljuj e nazive i 
adrese tih tijela.  
Članak 40.  
Postupci i zahtjevi te planiranje i izvješ ćivanje o kontrolnim 
aktivnostima  
1. Postupci i zahtjevi utvrđeni Uredbom (EZ) br. 882/2004 primj e­
njuju se  mutatis mutandis  na provjere iz članaka 38. i 39. ove Uredbe.  
2. Države članice osiguravaju da su aktivnosti za kontrolu obve za iz 
ovog poglavlja posebno uključene u odvojen dio u okviru višegod išnjih 
nacionalnih planova kontrola u skladu s člancima od 41. do 43. 
Uredbe (EZ) br. 882/2004.  
3. Godišnja izvješća iz članka 44. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 88 2/2004 
uključuju u odvojenom dijelu informacije iz te odredbe koje se odnose 
na kontrolu obveza utvrđenih ovom Uredbom.  
Članak 41.  
Delegirane ovlasti  
1. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u sklad u s 
člankom 46. kojima se dopunjuje ova Uredba i utvrđuju dodatni u vjeti 
koje treba poštovati, uključujući slučajeve kada zemljopisno po dručje 
obuhvaća više zemalja u pogledu:  
(a) zahtjeva za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla iz članaka 23. 
i 24.; i  
(b) preliminarnih nacionalnih postupaka iz članka 24., kontrole  koju 
provodi Komisija, postupka prigovora i postupka brisanja oznaka  
zemljopisnog podrijetla.  
2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u sklad u s 
člankom 46. kojima se ova Uredba dopunjuje te utvrđuju uvjeti i  
zahtjevi za postupak koji se odnosi na izmjene na razini Unije i stan­
dardne izmjene, uključujući privremene izmjene, specifikacija p roizvoda 
iz članka 31.  
Članak 42.  
Provedbene ovlasti  
1. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna 
pravila o:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 32  
(a) obliku specifikacije iz članka 22. i mjerama o informacijam a koje se 
trebaju nalaziti u specifikacijama proizvoda s obzirom na vezu 
između zemljopisnog područja i konačnog proizvoda iz članka 22.  
stavka 1. točke (f);  
(b) postupcima, obliku i prezentiranju prigovora iz članaka 27.  i 28.;  
(c) obliku i prezentiranju izmjena na razini Unije i obavješćiv anja o 
standardnim i privremenim izmjenama u skladu s člankom 31.;  
(d) postupcima i obliku postupka poništenja registracije iz čla nka 32., 
kao i o prezentiranju zahtjeva za poništenje; i  
(e) provjerama i kontrolama koje trebaju izvršiti države članic e, uklju­ 
čujući testiranje, iz članka 38.  
2. Komisija do 8. lipnja 2021. donosi provedbene akte kojima se  
utvrđuju detaljna pravila o postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva 
iz članaka 23. i 24., uključujući zahtjeve koji se odnose na vi še državnih 
područja.  
3. Provedbeni akti iz stavaka 1. i 2. donose se u skladu s post upkom 
ispitivanja iz članka 47. stavka 2.  
POGLAVLJE IV.  
KONTROLE, RAZMJENA INFORMACIJA, ZAKONODAVSTVO 
DRŽAVA ČLANICA  
Članak 43.  
Kontrole jakih alkoholnih pi ća 
1. Države članice odgovorne su za kontrole jakih alkoholnih pić a. 
One provode mjere potrebne za osiguravanje poštovanja zahtjeva ove 
Uredbe te određuju nadležna tijela odgovorna za osiguravanje po što­
vanja zahtjeva ove Uredbe.  
2. Komisija osigurava jedinstvenu primjenu ove Uredbe i, kada j e to 
potrebno, provedbenim aktima donosi pravila u vezi s administra tivnim 
i fizičkim provjerama koje moraju provesti države članice radi izvrša­
vanja obveza koje proizlaze iz primjene ove Uredbe. Ti se prove dbeni 
akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 47. stav ka 2.  
Članak 44.  
Razmjena informacija  
1. Države članice i Komisija međusobno razmjenjuju informacije 
potrebne za primjenu ove Uredbe.  
2. Komisija može donositi provedbene akte koji se odnose na pri rodu 
i vrstu informacija koje se razmjenjuju te načine razmjene info rmacija.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 33  
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja i z 
članka 47. stavka 2.  
Članak 45.  
Zakonodavstvo država članica  
1. U okviru primjene politike kvalitete za jaka alkoholna pića koja su 
proizvedena na njihovu državnom području, a osobito za oznake 
zemljopisnog podrijetla navedene u Registru ili za zaštitu novi h 
oznaka zemljopisnog podrijetla, države članice mogu utvrđivati pravila 
za proizvodnju, opisivanje, prezentiranje i označivanje koja su  stroža od 
onih u prilozima I. i II. ako su ona u skladu s pravom Unije.  
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice ne smiju zab raniti 
ili ograničiti uvoz, prodaju ili potrošnju jakih alkoholnih pić a proizve­
denih u drugim državama članicama ili trećim zemljama koja ispu nja­
vaju zahtjeve ove Uredbe.  
POGLAVLJE V.  
DELEGIRANJE OVLASTI, PROVEDBENE, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE 
ODREDBE  
ODJELJAK 1.  
Delegiranje ovlasti i provedbene odredbe  
Članak 46.  
Izvršenje delegiranja  
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji  
podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.  
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 8. i 19. do djeljuje 
se Komisiji na razdoblje od sedam godina počevši od 24. svibnja  2019. 
Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije dev et mjeseci 
prije kraja razdoblja od sedam godina. Delegiranje ovlasti preš utno se 
produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski  parla­
ment ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjesec a prije 
kraja svakog razdoblja.  
3. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 33. i 41. d odje­
ljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 24. svi bnja 
2019. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasni je devet 
mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlast i prešutno 
se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europ ski 
parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri m jeseca 
prije kraja svakog razdoblja.  
4. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 50. dodjelju je se 
Komisiji na razdoblje od šest godina počevši od 24. svibnja 201 9. 
5. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvat i 
delegiranje ovlasti iz članaka 8., 19., 33., 41. i 50. Odlukom o opozivu 
okončava se delegiranje ovlasti navedenih u toj odluci. Opoziv počinje 
proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odlu ke u  
Službenom listu Europske unije  ili na kasniji dan naveden u spomenutoj 
odluci. Odluka ne utječe na pravovaljanost delegiranih akata ko ji su već 
stupili na snagu.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 34  
6. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa st ručnja­
cima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima  utvr­ 
đenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodav stva 
od 13. travnja 2016.  
7. Čim Komisija donese delegirani akt, istodobno ga dostavlja 
Europskom parlamentu i Vijeću.  
8. Delegirani akt donesen na temelju članaka 8., 19., 33., 41. i 50. 
stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva 
mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na  njega 
ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski 
parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prig ovore. Taj 
se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parla menta ili 
Vijeća.  
Članak 47.  
Postupak odbora  
1. Komisiji pomaže Odbor za jaka alkoholna pića, osnovan 
Uredbom (EEZ) br. 1576/89. Navedeni odbor je odbor u smislu Ure d­
be (EU) br. 182/2011.  
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredb e (EU) 
br. 182/2011.  
ODJELJAK 2.  
Odstupanje, prijelazne i završne odredbe  
Članak 48.  
Odstupanje od zahtjevâ u pogledu nominalnih koli čina iz Direktive 
2007/45/EZ  
Odstupajući od članka 3. Direktive 2007/45/EZ i od šestog retka  
odjeljka 1. Priloga toj direktivi, jednom destilirani  shochu  ( 12 ) proiz­
veden u kotlu za destilaciju i punjen u boce u Japanu može se s tavljati 
na tržište Unije u nominalnim količinama od 720 ml i 1 800 ml.  
Članak 49.  
Stavljanje izvan snage  
1. Ne dovodeći u pitanje članak 50. Uredba (EZ) br. 110/2008 st avlja 
se izvan snage s učinkom od 25. svibnja 2021. Međutim, njezino 
poglavlje III. stavlja se izvan snage s učinkom od 8. lipnja 20 19. 
2. Odstupajući od stavka 1.:  
(a) članak 17. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 110/2008 nastavlja se primje­
njivati do 25. svibnja 2021.;  ▼B 
( 12 ) Kako je navedeno u Prilogu 2.-D Sporazumu o gospodarskom part nerstvu 
između Europske unije i Japana.
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 35  
(b) članak 20. Uredbe (EZ) br. 110/2008 i, ne dovodeći u pitanj e 
primjenjivost drugih odredaba Provedbene uredbe Komisije (EU) 
br. 716/2013 (  13 ), članak 9. te Provedbene uredbe nastavljaju se 
primjenjivati do završetka postupaka predviđenih u članku 9. te  
Provedbene uredbe, ali ni u kom slučaju ne kasnije od 25. svibn ja 
2021., a  
(c) Prilog III. Uredbi (EZ) br. 110/2008 nastavlja se primjenji vati dok 
se ne uspostavi registar iz članka 33. ove Uredbe.  
3. Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 110/2008 smatraju se upućiva­
njima na ovu Uredbu i tumače se u skladu s korelacijskom tablic om 
navedenom u Prilogu IV. ovoj Uredbi.  
Članak 50.  
Prijelazne mjere 
▼C2 
1. Proizvodi iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe koji ne ispunjav aju 
zahtjeve ove Uredbe, ali ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EZ) br. 1 10/2008 
i koji su proizvedeni prije 25. svibnja 2021. mogu se nastaviti  stavljati 
na tržište do iscrpljenja zaliha.  
▼B 
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka jaka alkoholna p ića 
čiji opis, prezentiranje ili označivanje nisu u skladu s članci ma 21. i 36. 
ove Uredbe, ali udovoljavaju člancima 16. i 23. Uredbe (EZ) 
br. 110/2008 i koja su bila označena prije 8. lipnja 2019. mogu  se 
nastaviti stavljati na tržište do iscrpljenja zaliha.  
3. Komisija je do 25. svibnja 2025. ovlaštena donositi delegira ne 
akte u skladu s člankom 46. kojima se izmjenjuje članak 3. stav ci 2., 
3., 9., 10., 11. i 12., članak 10. stavci 6. i 7. te članci 11. , 12. i 13. ili 
dopunjuje ova Uredba odstupajući od tih odredbi.  
Delegirani akti iz prvog podstavka ograničeni su isključivo na zadovo­
ljavanje dokazanih potreba koje odražavaju okolnosti na tržištu . 
Komisija donosi zaseban delegirani akt za svaku definiciju, teh ničku 
definiciju ili zahtjev iz odredaba navedenih u prvom podstavku.  
4. Članci od 22. do 26., 31. i 32. ove Uredbe ne primjenjuju se  na 
zahtjeve za registraciju ili za odobravanje izmjena i na zahtje ve za 
poništenje koji su još u tijeku 8. lipnja 2019. Na takve zahtje ve i 
zahtjeve za poništenje i dalje se primjenjuju članak 17. stavci  4., 5. i 
6. te članci 18. i 21. Uredbe (EZ) br. 110/2008.  
Odredbe o postupku prigovora iz članaka 27., 28. i 29. ove Ured be ne 
primjenjuju se na zahtjeve za registraciju ili na zahtjeve za i zmjenu, u 
pogledu kojih su glavne specifikacije tehničke dokumentacije, o dnosno 
zahtjev za izmjenu već objavljeni za prigovor u  Službenom listu 
Europske unije  8. lipnja 2019. Nastavlja se primjenjivati članak 17. 
stavak 7. Uredbe (EZ) br. 110/2008.  ▼B 
( 13 ) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 оd 25. srpnja 20 13. o utvr­ 
đivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta 
i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i  zaštiti zemljopi­
snih oznaka jakih alkoholnih pića (SL L 201, 26.7.2013., str. 2 1.).
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 36  
Odredbe o postupku prigovora iz članaka 27., 28. i 29. ove Ured be ne 
primjenjuju se na zahtjev za poništenje registracije koji je jo š u tijeku 
8. lipnja 2019. Članak 18. Uredbe (EZ) br. 110/2008 nastavlja s e 
primjenjivati na takve zahtjeve za poništenje.  
5. Za oznake zemljopisnog podrijetla registrirane u skladu s po glav­
ljem III. ove Uredbe za koje je zahtjev za registraciju još bio  u tijeku na 
dan primjene provedbenih akata kojima se utvrđuju detaljna prav ila o 
postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva u skladu s člankom 23. kako 
je navedeno u članku 42. stavku 2. ove Uredbe, registrom se mož e 
osigurati izravan pristup glavnim specifikacijama tehničke doku menta­
cije u smislu članka 17. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 110/2008.  
6. U pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla koje su registriran e u 
skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008 Komisija, na zahtjev države 
članice, u  Službenom listu Europske unije  objavljuje jedinstveni doku­
ment koji je podnijela ta država članica. Ta objava objavljuje se zajedno 
s upućivanjem na objavu specifikacije proizvoda nakon koje nije  
moguće pokrenuti postupak prigovora.  
Članak 51.  
Stupanje na snagu i primjena  
1. Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u  Služ­
benom listu Europske unije . 
Primjenjuje se od 25. svibnja 2021.  
▼C1 
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., članak 14. stavak 2., člana k 16., 
članak 20. točka (c), članci 21., 22. i 23., članak 24. stavci 1., 2. i 3., 
članak 24. stavak 4. prvi i drugi podstavak, članak 24. stavci 8. i 9., 
članci od 25. do 42., članci 46. i 47., članak 50. stavci 1., 4 . i 6., točka 
39. podtočka (d) i točka 40. podtočka (d) Priloga I. i definici je iz članka 
3. koje se odnose na te odredbe primjenjuju se od 8. lipnja 201 9. 
▼B 
3. Delegirani akti predviđeni člancima 8., 19. i 50. koji su do neseni u 
skladu s člankom 46. i provedbeni akti predviđeni člankom 8. 
stavkom 4. i člancima 20., 43. i 44. koji su doneseni u skladu s 
člankom 47. primjenjuju se od 25. svibnja 2021.  
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u  svim 
državama članicama.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 37  
PRILOG I.  
KATEGORIJE JAKIH ALKOHOLNIH PI ĆA 
1. Rum  
(a) Rum je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo destilaci jom proiz­
voda dobivenog alkoholnom fermentacijom melase ili sirupa dobiv enih u 
proizvodnji šećerne trske ili iz samog soka šećerne trske, dest ilirano na 
manje od 96 % vol., tako da destilat ima prepoznatljiva specifi čna orga­
noleptička svojstva ruma.  
(b) Alkoholna jakost ruma iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rum se ne aromatizira.  
(e) Rum može sadržavati samo dodani karamel kao sredstvo za pri lagodbu 
boje.  
(f) Rum se može zaslađivati kako bi se zaokružio konačni okus. Međutim, 
konačni proizvod ne smije sadržavati više od 20 grama sladila p o litri, 
izraženog kao invertni šećer.  
(g) U slučaju oznaka zemljopisnog podrijetla registriranih u sk ladu s ovom 
Uredbom, pravni naziv ruma može se dopuniti:  
i. izrazom „ traditionnel ” ili „ tradicional ” ako je rum koji je u pitanju:  
— proizveden destilacijom na manje od 90 % vol., nakon alkoholn e 
fermentacije sirovina od kojih se dobiva alkohol i koje potječu  
isključivo iz predmetnog mjesta proizvodnje i  
— ima sadržaj hlapljivih tvari jednak ili veći od 225 grama po hekto­
litru preračunato na 100 % vol. alkohola i  
— nije zaslađen;  
ii. izrazom „poljoprivredni” ako rum koji je u pitanju ispunjav a zahtjeve 
iz točke i. i proizveden je isključivo destilacijom nakon alkoh olne 
fermentacije soka šećerne trske. Izraz „poljoprivredni” koristi ti se 
samo u slučaju oznake zemljopisnog podrijetla nekog od francusk ih 
prekomorskih departmana ili Autonomne regije Madeira.  
Ovom točkom ne dovodi se u pitanje upotreba izraza „poljoprivre dni”, 
„traditionnel ” ili „ tradicional ” u vezi s bilo kojim proizvodom koji nije 
obuhvaćen ovom kategorijom, u skladu s njegovim posebnim kriter ijima.  
2. Whisky  ili whiskey  
(a) Whisky  ili whiskey  jako je alkoholno piće proizvedeno isključivo 
provedbom svih navedenih proizvodnih postupaka:  
i. destilacijom kaše žitnog slada, s cijelim zrnima nesladnih ž itarica ili 
bez njih, koja je bila:  
— ošećerena dijastazom slada koji je u njoj sadržan, s drugim 
prirodnim enzimima ili bez njih,  
— prevrela uz dodatak kvasca;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 38  
ii. svaka destilacija provodi se na manje od 94,8 % vol. tako d a destilat 
ima aromu i okus upotrijebljenih sirovina;  
iii. dozrijevanjem konačnog destilata najmanje tri godine u drv enim 
bačvama zapremnine do najviše 700 litara.  
Gotov destilat, kojem se mogu dodavati samo voda i karamel (za boje­
nje), zadržava boju, aromu i okus nastale tijekom proizvodnog p ostupka 
iz točaka i., ii. i iii.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  whisky  ili whiskey  iznosi najmanje 40 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Whisky  ili whiskey  se ne zaslađuje, čak ni zbog zaokruživanja okusa, ili 
aromatizirati, niti može sadržavati aditive, osim karamela (E 1 50a) kao 
sredstva za prilagodbu boje.  
(e) Pravni naziv „ whisky ” ili „ whiskey ” može se dopuniti izrazom „single 
malt” samo ako je bio destiliran isključivo iz ječmenog slada u  jednoj 
destileriji.  
3. Žitna rakija  
(a) Žitna rakija jako je alkoholno piće proizvedeno isključivo destilacijom 
fermentirane kaše cijelog zrna žitarica koje zadržava organolep tička svoj­
stva upotrijebljenih sirovina.  
(b) Alkoholna jakost žitne rakije iznosi najmanje 35 % vol., uz  iznimku 
proizvoda  Korn . 
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Žitna rakija se ne aromatizira.  
(e) Žitna rakija može sadržavati jedino dodani karamel kao sred stvo za 
prilagodbu boje.  
(f) Žitna rakija može se zaslađivati kako bi se zaokružio konač ni 
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 10 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) Žitna rakija može nositi pravni naziv „žitni brandy” ako je  proizvedena 
destilacijom na manje od 95 % vol. iz fermentirane kaše cijelih  zrna 
žitarica, koja ima organoleptička svojstva upotrijebljenih siro vina.  
(h) Riječ „žitna” u pravnom nazivu „žitna rakija” ili „žitni br andy” može se 
zamijeniti nazivom žitarice koja se upotrebljava isključivo u p roizvodnji 
tog jakog alkoholnog pića.  
4. Rakija od vina  
(a) Rakija od vina jako je alkoholno piće koje zadovoljava slje deće zahtjeve:  
i. proizvedeno je isključivo destilacijom vina, vina pojačanog za 
destilaciju ili vinskog destilata na manje od 86 % vol.;  
ii. sadržava količinu hlapljivih tvari jednaku ili veću od 125 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 39  
iii. sadržava maksimalnu količinu metanola od 200 grama po hekt olitru 
preračunato na 100 % vol. alkohola;  
(b) Alkoholna jakost rakije od vina iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od vina se ne aromatizira. To ne isključuje tradicio nalne metode 
proizvodnje.  
(e) Rakija od vina može sadržavati jedino dodani karamel kao sr edstvo za 
prilagodbu boje.  
(f) Rakija od vina može se zaslađivati kako bi se zaokružio kon ačni 
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 20 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) Ako je rakija od vina bila podvrgnuta dozrijevanju, može se  i dalje 
stavljati na tržište kao „rakija od vina” pod uvjetom da je doz rijevala 
jednako dugo ili duže od razdoblja utvrđenog za jaka alkoholna pića u 
okviru kategorije 5.  
(h) Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje upotreba izraza „ Branntwein ” u 
kombinaciji s izrazom „ essig ” u prezentiranju i označivanju octa.  
5. Brandy  ili Weinbrand  
(a) Brandy  ili Weinbrand  jako je alkoholno piće koje zadovoljava sljedeće 
zahtjeve:  
i. proizvedeno je iz rakije od vina kojoj se može dodati vinski  destilat 
pod uvjetom da je destiliran na manje od 94,8 % vol. i da ne pr elazi 
maksimalno 50 % od ukupne količine alkohola u gotovom 
proizvodu;  
ii. dozrijevalo je najmanje:  
— godinu dana u hrastovim posudama, od kojih je svaka zaprem­
nine od najmanje 1 000 litara ili  
— šest mjeseci u hrastovim bačvama zapremnine do najviše 1 000 
litara;  
iii. sadržava količinu hlapljivih tvari jednaku ili veću od 125  grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola, a koja potječe i sklju­ 
čivo iz destilacije upotrijebljenih sirovina;  
iv. sadržava maksimalnu količinu metanola od 200 grama po hekto litru 
preračunato na 100 % vol. alkohola.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  brandy  ili Weinbrand  iznosi najmanje 36 % 
vol. 
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Brandy  ili Weinbrand  se ne aromatizira. To ne isključuje tradicionalne 
metode proizvodnje.  
(e) Brandy  ili Weinbrand  može sadržavati jedino dodani karamel kao sred­
stvo za prilagodbu boje.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 40  
(f) Brandy  ili Weinbrand  može se zaslađivati kako bi se zaokružio konačni 
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 35 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
6. Rakija od grož đane komine ili komovica  
(a) Rakija od grožđane komine ili komovica jako je alkoholno pi će koje 
zadovoljava sljedeće zahtjeve:  
i. proizvedena je isključivo destiliranjem fermentirane grožđan e 
komine, neposredno vodenom parom ili nakon dodavanja vode i 
ispunjena su oba navedena uvjeta:  
— svaka destilacija provodi se na manje od 86 % vol;  
— prva destilacija provodi se uz prisutnost same komine;  
ii. na 100 kg upotrijebljene grožđane komine može se dodati naj više 
25 kg vinskog taloga;  
iii. količina alkohola koja potječe od vinskog taloga ne prelaz i 35 % 
ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu;  
iv. sadržava količinu hlapljivih tvari jednaku ili veću od 140 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola i sadržava maksim alnu 
količinu metanola od 1 000 grama po hektolitru preračunato na 
100 % vol. alkohola.  
(b) Alkoholna jakost rakije od grožđane komine ili komovice izn osi 
najmanje 37,5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od grožđane komine ili komovica se ne aromatizira. T o ne isklju­ 
čuje tradicionalne metode proizvodnje.  
(e) Rakija od grožđane komine ili komovica može sadržavati jedi no dodani 
karamel kao sredstvo za prilagodbu boje.  
(f) Rakija od grožđane komine ili komovica može se zaslađivati kako bi se 
zaokružio konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadr žavati 
više od 20 g sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
7. Rakija od vo ćne komine  
(a) Rakija od voćne komine jako je alkoholno piće koje zadovolj ava slje­
deće zahtjeve:  
i. proizvodi se isključivo fermentacijom i destilacijom voćne k omine 
koja nije grožđana komina i ispunjena su oba navedena uvjeta:  
— svaka destilacija provodi se na manje od 86 % vol alkohola;  
— prva destilacija provodi se uz prisutnost same komine;  
ii. sadržava količinu hlapljivih tvari od najmanje 200 grama po  hekto­
litru preračunato na 100 % vol. alkohola;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 41  
iii. sadržava količinu metanola od najviše 1 500 grama po hekto litru 
preračunato na 100 % vol. alkohola;  
iv. u slučaju voćne komine od koštuničavog voća, sadržaj cijano vodične 
kiseline može iznositi najviše 7 grama po hektolitru preračunat o na 
100 % vol. alkohola.  
(b) Alkoholna jakost rakije od voćne komine iznosi najmanje 37, 5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od voćne komine se ne aromatizirati.  
(e) Rakija od voćne komine može sadržavati jedino dodani karame l kao 
sredstvo za prilagodbu boje.  
(f) Rakija od voćne komine može se zaslađivati kako bi se zaokr užio 
konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati viš e od 
20 grama sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) Pravni naziv sastoji od naziva voća i izraza „rakija od kom ine”. Ako se 
upotrebljava komina nekoliko različitih vrsta voća, upotrebljav a se 
pravni naziv „rakija od voćne komine”, koji se može dopuniti 
nazivom svake vrste voća navedene silaznim redoslijedom s obzir om 
na upotrijebljenu količinu.  
8. Rakija od grož đica ili  raisin brandy  
(a) Rakija od grožđica ili  raisin brandy  jako je alkoholno piće proizvedeno 
isključivo destilacijom proizvoda dobivenog alkoholnom fermenta cijom 
ekstrakta sušenoga grožđa sorte „crni korinth” ili „muškat iz A leksan­
drije”, destiliranog na manje od 94,5 % vol., tako da destilat ima aromu i 
okus upotrijebljenih sirovina.  
(b) Alkoholna jakost rakije od grožđica ili  raisin brandy  iznosi najmanje 
37,5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od grožđica ili  raisin brandy  ne aromatizira se.  
(e) Rakija od grožđica ili  raisin brandy  može sadržavati jedino dodani 
karamel kao sredstvo za prilagodbu boje.  
(f) Rakija od grožđica ili  raisin brandy  može se zaslađivati kako bi se 
zaokružio konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadr žavati 
više od 20 grama sladila po litri, izraženog kao invertni šećer . 
9. Rakija od vo ća 
(a) Rakija od voća jako je alkoholno piće koje zadovoljava slje deće 
zahtjeve:  
i. proizvedeno je isključivo alkoholnom fermentacijom i destila cijom, s 
košticama ili bez njih, svježih i mesnatih plodova voća, uključ ujući 
banane, ili mošta od takvog voća, bobica ili zelenih dijelova;  
ii. svaka destilacija provodi se na manje od 86 % vol. tako da destilat 
ima aromu i okus destiliranih sirovina;  
iii. sadržava količinu hlapljivih tvari jednaku ili veću od 200  grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 42  
iv. u slučaju rakija od koštuničavog voća, sadržaj cijanovodičn e kiseline 
iznosi najviše 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. 
alkohola.  
(b) Sadržaj metanola u rakiji od voća iznosi najviše 1 000 gram a po hekto­
litru preračunato na 100 % vol. alkohola, osim:  
i. u slučaju rakija od voća proizvedenih od sljedećeg voća ili bobica te 
u pogledu kojih maksimalni sadržaj metanola iznosi 1 200 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola:  
— jabuka ( Malus domestica  Borkh.),  
— marelica ( Prunus armeniaca  L.), 
— šljiva ( Prunus domestica  L.), 
— domaća šljiva ( Prunus domestica  L.), 
— mirabela (šljiva žutica) ( Prunus domestica  L. podvrsta  syriaca  
(Borkh.) Janch. ex Mansf.),  
— breskva ( Prunus persica  (L.) Batsch),  
— kruška ( Pyrus communis  L.), osim kruške sorte Williams ( Pyrus 
communis  L. cv „Williams”),  
— kupina ( Rubus  sect.  Rubus ), 
— malina ( Rubus idaeus  L.). 
ii. U slučaju rakija od voća proizvedenih od sljedećeg voća ili  bobica te 
u pogledu kojih maksimalni sadržaj metanola iznosi 1 350 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola:  
— dunja ( Cydonia oblonga  Mill.),  
— borovica ( Juniperus communis  L. ili  Juniperus oxicedrus  L.), 
— kruška sorte Williams ( Pyrus communis  L. cv „Williams”),  
— crni ribiz ( Ribes nigrum  L.), 
— crveni ribiz ( Ribes rubrum  L.), 
— šipak ( Rosa canina  L.), 
— bobice bazge ( Sambucus nigra  L.), 
— oskoruša ( Sorbus aucuparia  L.), 
— jarebika ( Sorbus domestica  L.), 
— brekinja ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 43  
(c) Alkoholna jakost rakije od voća iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(d) Rakija od voća ne smije se bojiti.  
(e) Neovisno o točki (d) ove kategorije i odstupajući od katego rije hrane 
14.2.6. iz dijela E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, kara mel se 
smije koristiti za prilagodbu boje rakija od voća koje su dozri jevale 
najmanje jednu godinu u dodiru s drvom.  
(f) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(g) Rakija od voća ne aromatizira se.  
(h) Rakija od voća može se zaslađivati kako bi se zaokružio kon ačni 
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 18 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(i) Pravni naziv rakije od voća jest „rakija”, dopunjen nazivom  voća, bobica 
ili zelenih dijelova. Na bugarskom, češkom, grčkom, hrvatskom, polj­
skom, rumunjskom, slovačkom i slovenskom jeziku taj se pravni n aziv 
može izraziti nazivom voća, bobica ili zelenih dijelova i odgov arajućih 
sufiksom.  
Alternativno:  
i. pravni naziv iz prvog podstavka može glasiti „ wasser ”, uz naziv 
voća.  
ii. sljedeći pravni nazivi mogu se koristiti u sljedećim slučaj evima:  
— „ kirsch ” za rakiju od trešnje/višnje ( Prunus avium  (L.) L.);  
— „šljiva”, „domaća šljiva” ili „šljivovica” za rakiju od šljiv e 
(Prunus domestica  L.);  
— „mirabelle” za rakiju od šljive mirabele ( Prunus domestica  L. 
podvrsta  syriaca  (Borkh.) Janch. ex Mansf.);  
— „planika” za rakiju od planike ( Arbutus unedo  L.);  
— „zlatni delišes” za rakiju od jabuke ( Malus domestica  var. 
„Golden Delicious”);  
— „ Obstler ” za voćnu rakiju proizvedenu od voća, s bobicama ili 
bez njih, pod uvjetom da je najmanje 85 % kaše dobiveno od 
različnih sorti jabuka, krušaka ili obojega.  
Naziv „ Williams ” ili „viljamovka” može se upotrebljavati samo za 
prodaju rakije od kruške proizvedene isključivo od kruške sorte  „Wil­
liams”.  
Ako postoji rizik da krajnji potrošač neće lako razumjeti neki od tih 
pravnih naziva koji ne sadržavaju riječ „rakija” iz ove točke, opis, 
prezentiranje i označivanje moraju sadržavati riječ „rakija”, k oja se 
može dopuniti obrazloženjem.  
(j) Ako se zajedno destiliraju dvije ili više vrsta voća, bobic a ili zelenih 
dijelova, proizvod se stavlja na tržište pod pravnim nazivom:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 44  
— „rakija od voća” za jaka alkoholna pića proizvedena isključiv o 
destilacijom voća ili bobica ili obojega ili  
— „rakija od zelenih dijelova” za jaka alkoholna pića proizvede na 
isključivo destilacijom zelenih dijelova ili  
— „rakija od voća i zelenih dijelova” za jaka alkoholna pića pr oizve­
dena destilacijom kombinacije voća, bobica i zelenih dijelova.  
Pravni naziv može se dopuniti nazivom za svako voće, bobicu ili  zeleni 
dio, silaznim redoslijedom u odnosu na upotrijebljenu količinu.  
10. Rakija od jabu čnog vina, rakija od kruškovog vina i rakija od jabu čnog 
i kruškovog vina  
(a) Rakija od jabučnog vina, rakija od kruškovog vina i rakija od jabučnog i 
kruškovog vina jaka su alkoholna pića koja zadovoljavaju sljede će 
zahtjeve:  
i. proizvedena su isključivo destilacijom vina od jabuke ili vi na od 
kruške na manje od 86 % vol. tako da destilat ima aromu i okus 
voća;  
ii. sadržavaju količinu hlapljivih tvari jednaku ili veću od 20 0 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola;  
iii. sadržavaju količinu metanola od najviše 1 000 grama po hek tolitru 
preračunato na 100 % vol. alkohola.  
(b) Alkoholna jakost rakije od jabučnog vina, rakije od kruškov og vina i 
rakije od jabučnog i kruškovog vina iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od jabučnog vina, rakija od kruškovog vina i rakija od jabučnog i 
kruškovog vina ne aromatizira se. To ne isključuje tradicionaln e metode 
proizvodnje.  
(e) Rakija od jabučnog vina, rakija od kruškovog vina i rakija od jabučnog i 
kruškovog vina može sadržavati jedino dodani karamel kao sredst vo za 
prilagodbu boje.  
(f) Rakija od jabučnog vina, rakija od kruškovog vina i rakija od jabučnog i 
kruškovog vina može se zaslađivati kako bi se zaokružio konačni  
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 15 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) Pravni naziv glasi:  
— „rakija od jabučnog vina” za jaka alkoholna pića isključivo p roizve­
dena destilacijom jabučnog vina;  
— „rakija od kruškovog vina” za jaka alkoholna pića isključivo proiz­
vedena destilacijom kruškovog vina ili  
— „rakija od jabučnog i kruškovog vina” za jaka alkoholna pića proiz­
vedena destilacijom jabučnog i kruškovog vina.  
11. Rakija od meda  
(a) Rakija od meda jako je alkoholno piće koje zadovoljava slje deće 
zahtjeve:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 45  
i. proizvedeno je isključivo fermentacijom i destilacijom otopi ne meda;  
ii. destilirano je na manje od 86 % vol. tako da destilat ima o rganolep­
tička svojstva koja potječu od upotrijebljenih sirovina.  
(b) Alkoholna jakost rakije od meda iznosi najmanje 35 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od meda ne aromatizira se.  
(e) Rakija od meda može sadržavati jedino dodani karamel kao sr edstvo za 
prilagodbu boje.  
(f) Rakija od meda može se zaslađivati jedino medom kako bi se zaokružio 
konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati viš e od 
20 grama meda po litri, izraženog kao invertni šećer.  
12. Hefebrand  ili rakija od taloga  
(a) Hefebrand  ili rakija od taloga jako je alkoholno piće proizvedeno isklju ­ 
čivo destilacijom vinskog taloga, pivskoga taloga ili taloga fe rmentiranog 
voća na manje od 86 % vol.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  Hefebrand  ili rakije od taloga iznosi 
najmanje 38 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Hefebrand  ili rakija od taloga ne aromatizira se.  
(e) Hefebrand  ili rakija od taloga može sadržavati jedino dodani karamel 
kao sredstvo za prilagodbu boje.  
(f) Hefebrand  ili rakija od taloga može se zaslađivati kako bi se zaokružio 
konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati viš e od 
20 grama sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) Pravni naziv „ Hefebrand ” ili „rakija od taloga” dopunjuje se nazivom 
upotrijebljenih sirovina.  
13. Rakija od piva  
(a) Rakija od piva jako je alkoholno piće koje se proizvodi isk ljučivo 
izravnom destilacijom svježeg piva pod normalnim tlakom, s alko ­
holnom jakosti manjom od 86 % vol., tako da dobiveni destilat i ma 
organoleptička svojstva piva.  
(b) Alkoholna jakost rakije od piva iznosi najmanje 38 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Rakija od piva ne aromatizira se.  
(e) Rakija od piva može sadržavati jedino dodani karamel kao sr edstvo za 
prilagodbu boje.  
(f) Rakija od piva može se zaslađivati kako bi se zaokružio kon ačni 
okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati više od 20 grama 
sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 46  
14. Topinambur  ili rakija od jeruzalemske arti čoke 
(a) Topinambur  ili rakija od jeruzalemske artičoke jako je alkoholno piće 
proizvedeno isključivo fermentacijom i destilacijom gomolja jer uza­
lemske artičoke ( Helianthus tuberosus  L.) na manje od 86 % vol. 
alkohola.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  topinambur  ili rakije od jeruzalemske arti­ 
čoke iznosi najmanje 38 % vol.  
(c) Ne smije se dodavati razrijeđeni ili nerazrijeđeni alkohol.  
(d) Topinambur  ili rakija od jeruzalemske artičoke ne aromatizira se.  
(e) Topinambur  ili rakija od jeruzalemske artičoke može sadržavati jedino 
dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje.  
(f) Topinambur  ili rakija od jeruzalemske artičoke može se zaslađivati kako 
bi se zaokružio konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smij e 
sadržavati više od 20 grama sladila po litri, izraženog kao inv ertni šećer.  
15. Votka  
(a) Votka je jako alkoholno piće proizvedeno od etilnog alkohol a poljopri­
vrednog podrijetla dobivenog fermentacijom uz prisutnost kvasca  iz: 
— krumpira i/ili žitarica,  
— drugih poljoprivrednih sirovina,  
destiliranih tako da se organoleptička svojstva upotrijebljenih  sirovina i 
nusproizvoda nastalih za vrijeme fermentacije selektivno smanju ju. 
Nakon toga može slijediti dodatna destilacija ili obrada prikla dnim 
pomoćnim sredstvima, uključujući obradu aktivnim drvenim ugljen om, 
kako bi se dobila posebna organoleptička svojstva.  
Najviše razine ostataka etilnog alkohola poljoprivrednog podrij etla koji 
se upotrebljava u proizvodnji votke u skladu su s onima naveden ima u 
članku 4., osim za sadržaj metanola koji ne smije prelaziti 10 grama po 
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda votka iznosi najmanje 37,5 % vol . 
(c) Jedine arome koje se mogu dodavati jesu prirodne aromatične  tvari ili 
aromatični pripravci prisutni u destilatu dobivenom od fermenti ranih 
sirovina. Proizvodu se mogu dati i posebna organoleptička svojs tva 
osim dominantne arome.  
(d) Votka se ne smije bojiti.  
(e) Votka se može zaslađivati kako bi se zaokružio konačni okus . Međutim, 
konačni proizvod ne smije sadržavati više od 8 grama sladila po  litri, 
izraženog kao invertni šećer.  
(f) Pri opisivanju, prezentiranju ili označivanju proizvoda vot ka koji nije 
proizveden isključivo od krumpira ili žitarica ili obojeg vidlj ivo se 
naznačava „proizvedeno od …”, uz dodatak naziva sirovina upotri jeb­
ljenih u proizvodnji etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetl a. Ta se 
naznaka pojavljuje u istom vidnom polju kao i pravni naziv.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 47  
(g) Pravni naziv u bilo kojoj državi članici isto tako može bit i „vodka ”. 
16. Rakija (s dodanim imenom vo ća, bobica ili orašastog vo ća) dobivena 
maceracijom i destilacijom  
(a) Rakija (s dodanim nazivom voća, bobica ili orašastog voća) dobivena 
maceracijom i destilacijom jako je alkoholno piće koje zadovolj ava slje­
deće zahtjeve:  
i. proizvedeno je:  
— maceracijom djelomično fermentiranog ili nefermentiranog voća , 
bobica ili orašastog voća iz točke ii., s mogućim dodatkom od 
najviše 20 litara etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i li 
rakije ili destilata koji potječe od istog voća, bobica ili ora šastog 
voća, ili njihove kombinacije na 100 kg fermentiranog voća, 
bobica ili orašastog voća,  
— nakon čega se provodi destilacija; svaka destilacija provodi se na 
manje od 86 % vol;  
ii. proizvodi se od sljedećih vrsta voća, bobica ili orašastog voća:  
— aronija ( Aronia Medik . nom cons.),  
— crnoplodna aronija ( Aronia melanocarpa  (Michx.) Elliott),  
— kesten ( Castanea sativa  Mill.),  
— agrumi ( Citrus  spp.),  
— lješnjak ( Corylus avellana  L.), 
— crna mahunica ( Empetrum nigrum  L.), 
— jagoda ( Fragaria  spp.),  
— pasji trn ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— bobice božikovine ( Ilex aquifolium  i Ilex cassine  L.), 
— drijen ( Cornus mas ), 
— orah ( Juglans regia  L.), 
— banana ( Musa  spp.),  
— mirta ( Myrtus communis  L.), 
— indijska smokva ( Opuntia ficus-indica  (L.) Mill),  
— marakuja ( Passiflora edulis  Sims),  
— sremza ( Prunus padus  L.), 
— trnjina (divlja šljiva) ( Prunus spinosa  L.), ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 48  
— crni ribiz ( Ribes nigrum  L.), 
— bijeli ribiz ( Ribes niveum  Lindl.),  
— crveni ribiz ( Ribes rubrum  L.), 
— ogrozd ( Ribes uva-crispa  L. syn.  Ribes grossularia ), 
— šipak ( Rosa canina  L.), 
— arktička kupina ( Rubus arcticus  L.), 
— močvarna jagoda ( Rubus chamaemorus  L.), 
— kupina ( Rubus  sect.  Rubus ), 
— malina ( Rubus idaeus  L.). 
— bobice bazge ( Sambucus nigra  L.), 
— oskoruša ( Sorbus aucuparia  L.), 
— jarebika ( Sorbus domestica  L.), 
— brekinja ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz),  
— cythera šljiva ( Spondias dulcis  Parkinson),  
— mombinska šljiva ( Spondias mombin  L.), 
— sjevernoamerička borovnica ( Vaccinium corymbosum  L.), 
— divlja brusnica ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— borovnica ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— europska brusnica ( Vaccinium vitis-idaea  L.). 
(b) Alkoholna jakost rakije (s dodanim nazivom voća, bobica ili  orašastog 
voća) dobivene maceracijom i destilacijom iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Rakija (s dodanim nazivom voća, bobica ili orašastog voća) dobivena 
maceracijom i destilacijom ne aromatizira se.  
(d) Rakija (s dodanim nazivom voća, bobica ili orašastog voća) dobivena 
maceracijom i destilacijom ne smije se bojiti.  
(e) Neovisno o točki (d) i odstupajući od kategorije hrane 14.2 .6. iz dijela E 
Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, karamel se može koristit i za 
prilagodbu boje rakije (s dodanim nazivom voća, bobica ili oraš astog 
voća) dobivene maceracijom i destilacijom koja je dozrijevala n ajmanje 
jednu godinu u dodiru s drvom.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 49  
(f) Rakija (s dodanim nazivom voća, bobica ili orašastog voća) dobivena 
maceracijom i destilacijom može se zaslađivati kako bi se zaokr užio 
konačni okus. Međutim, konačni proizvod ne smije sadržavati viš e od 
18 grama sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(g) U pogledu opisa, prezentiranja i označivanja rakije (s doda nim nazivom 
voća, bobica ili orašastog voća) dobivene maceracijom i destila cijom, 
oznaka „proizvedena maceracijom i destilacijom” navodi se pri o pisiva­
nju, prezentiranju ili označivanju slovima u istom fontu, velič ini i boji i 
u istom vidnom polju kao i oznaka „rakija (s dodanim nazivom vo ća, 
bobica ili orašastog voća)”, a u slučaju boca to se mora navest i na 
prednjoj etiketi.  
17. Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog vo ća ili sirovine)  
(a) Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) jako je 
alkoholno piće proizvedeno maceracijom nefermentiranog voća i 
bobica navedenih u kategoriji 16. točki (a) podtočki ii. ili po vrća, oraša­
stih plodova, drugih biljnih tvari poput bilja ili ružinih lati ca, ili gljiva u 
etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla te potom destilacij om na 
manje od 86 % vol.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog 
voća ili sirovine) iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) ne aroma ti­
zira se.  
(d) Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) ne smije  se 
bojiti.  
(e) Geist  (s dodanim nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) može se 
zaslađivati kako bi se zaokružio konačni okus. Međutim, konačni  
proizvod ne smije sadržavati više od 10 grama sladila po litri,  izraženog 
kao invertni šećer.  
(f) Izraz „ geist ” ispred kojeg se nalazi izraz koji nije naziv voća, biljke ili  
druge sirovine može nadopunjavati pravni naziv drugih jakih alk oholnih 
pića i alkoholnih pića, pod uvjetom da se takvom upotrebom ne z avarava 
potrošača.  
18. Encijan  
(a) Encijan je jako alkoholno piće proizvedeno od destilata enc ijana dobi­
venog fermentacijom korijena encijana, uz dodatak etilnog alkoh ola 
poljoprivrednog podrijetla ili bez njega.  
(b) Alkoholna jakost encijana iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Encijan se ne aromatizira.  
19. Jako alkoholno pi će aromatizirano borovicom  
(a) Jako alkoholno piće aromatizirano borovicom jako je alkohol no piće 
proizvedeno aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog po drijetla 
ili žitne rakije ili žitnog destilata ili njihove kombinacije b obicama boro­
vice ( Juniperus communis  L. ili  Juniperus oxicedrus  L.). 
(b) Alkoholna jakost jakog alkoholnog pića aromatiziranog borov icom 
iznosi najmanje 30 % vol.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 50  
(c) Uz borovicu se mogu dodatno upotrebljavati aromatične tvari , aromatični 
pripravci, bilje s aromatičnim svojstvima ili dijelovi bilja s aromatičnim 
svojstvima ili njihova kombinacija, ali organoleptička svojstva  borovice 
moraju biti prepoznatljiva, čak i ako su ponekad ublažena.  
(d) Jako alkoholno piće aromatizirano borovicom može nositi pra vne nazive 
„Wacholder ” ili „ genebra ”. 
20. Gin  
(a) Gin  je jako alkoholno piće aromatizirano borovicom, proizvedeno 
aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla bob icama 
borovice ( Juniperus communis  L.). 
(b) Alkoholna jakost proizvoda  gin iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Za proizvodnju proizvoda  gin upotrebljavaju se samo aromatične tvari ili 
aromatični pripravci tako da prevladavajući okus bude okus boro vice.  
(d) Izraz „ gin” može se dopuniti izrazom „ dry” ako ne sadržava dodana 
sladila iznad 0,1 grama sladila po litri konačnog proizvoda, iz raženog 
kao invertni šećer.  
21. Destilirani  gin 
(a) Destilirani  gin jedno je od sljedećeg:  
i. jako alkoholno piće aromatizirano borovicom, proizvedeno isk ljučivo 
destilacijom etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla s poče tnom 
jakosti alkohola od najmanje 96 % vol., uz dodatak bobica borov ice 
(Juniperus communis  L.) i drugih biljnih pripravaka, uz uvjet da 
prevladava okus borovice;  
ii. kombinacija proizvoda takve destilacije i etilnog alkohola poljopri­
vrednog podrijetla jednakog sastava, čistoće i alkoholne jačine ; za 
aromatiziranje proizvoda destilirani  gin  mogu se upotrebljavati i 
aromatične tvari ili aromatični pripravci, kako je navedeno u t očki 
(c) kategorije 20.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda destilirani  gin iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Gin  proizveden jednostavnim dodavanjem ekstrakata ili aroma etilno m 
alkoholu poljoprivrednog podrijetla ne smatra se proizvodom des tilirani  
gin. 
(d) Izraz „destilirani  gin” može se dopuniti izrazom „ dry” ili ga obuhvaćati 
ako ne sadržava dodana sladila iznad 0,1 grama sladila po litri  konačnog 
proizvoda, izraženog kao invertni šećer.  
22. London gin  
(a) London gin  je destilirani  gin koji zadovoljava sljedeće zahtjeve:  
i. proizvodi se isključivo iz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, 
s najvećim sadržajem metanola od 5 grama po hektolitru preračun ato 
na 100 % vol. alkohola, čija je aroma dobivena isključivo desti la­
cijom etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, uz dodatak s vih 
prirodnih biljnih tvari;  
ii. dobiveni destilat sadržava najmanje 70 % vol. alkohola;  
iii. dodatni alkohol poljoprivrednog podrijetla koji se dodaje u skladu je 
sa zahtjevima utvrđenima u točki 10. članka 4., ali s najvećim sadr­ 
žajem metanola od 5 grama po hektolitru preračunato na 100 % vo l. 
alkohola;  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 51  
iv. nije obojen;  
v. nije zaslađen s više od 0,1 grama sladila po litri konačnog proizvoda, 
izraženog kao invertni šećer;  
vi. ne sadržava nikakve druge sastojke osim sastojaka iz točaka  i., iii. i 
v., te vode.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  London gin  iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Naziv „ London gin ” može se dopuniti izrazom „ dry” (suhi) ili ga obuh­
vaćati.  
23. Jako alkoholno pi će aromatizirano kimom ili  Kümmel  
(a) Jako alkoholno piće aromatizirano kimom ili  Kümmel  jako je alkoholno 
piće proizvedeno aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivredn og 
podrijetla kimom ( Carum carvi  L.). 
(b) Alkoholna jakost jakog alkoholnog pića aromatiziranog kimom  ili 
Kümmel  iznosi najmanje 30 % vol.  
(c) Mogu se dodatno upotrebljavati aromatične tvari i/ili aroma tični 
pripravci, ali prevladava okus kima.  
24. Akvavit  ili aquavit  
(a) Akvavit  ili aquavit  jako je alkoholno piće aromatizirano kimom i/ili 
sjemenkama kopra, proizvedeno upotrebom etilnog alkohola poljop ri­
vrednog podrijetla koji je aromatiziran destilatom bilja ili za čina.  
(b) Alkoholna jakost  akvavita  ili aquavita  iznosi najmanje 37,5 % vol.  
(c) Mogu se dodatno upotrebljavati aromatične tvari ili aromati čni pripravci 
ili oboje, ali okus tih pića mora u velikoj mjeri proizlaziti i z destilata 
kima ( Carum carvi  L.) i/ili sjemenki kopra ( Anethum graveolens  L.) jer 
je upotreba eteričnih ulja zabranjena.  
(d) Gorke tvari ne smiju jasno prevladavati u okusu; sadržaj su hog ekstrakta 
ne smije biti veći od 1,5 grama na 100 mililitara.  
25. Jako alkoholno pi će aromatizirano anisom  
(a) Jako alkoholno piće aromatizirano anisom jako je alkoholno piće proiz­
vedeno aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrije tla 
prirodnim ekstraktima zvjezdolikog anisa ( Illicium verum  Hook f.), 
anisa ( Pimpinella anisum  L.), komorača ( Foeniculum vulgare  Mill.) ili 
bilo koje druge biljke koja sadržava isti glavni aromatski sast ojak, 
upotrebom jednog od sljedećih postupaka ili njihovom kombinacij om: 
i. maceracijom i/ili destilacijom;  
ii. destilacijom alkohola uz dodatak sjemenki ili drugih dijelo va pret­
hodno navedenih biljaka;  
iii. dodavanjem prirodnih destiliranih ekstrakata biljaka s aro mom anisa.  
(b) Alkoholna jakost jakog alkoholnog pića aromatiziranog aniso m iznosi 
najmanje 15 % vol.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 52  
(c) Jako alkoholno piće aromatizirano anisom može se aromatizir ati samo 
aromatičnim pripravcima i prirodnim aromatičnim tvarima.  
(d) Mogu se upotrebljavati i drugi prirodni biljni ekstrakti il i aromatične 
sjemenke, uz uvjet da prevladava okus anisa.  
26. Pastis  
(a) Pastis  je jako alkoholno piće aromatizirano anisom koje sadržava i 
prirodne ekstrakte korijena sladića ( Glycyrrhiza  spp.), što podrazumijeva 
prisutnost bojila poznatih kao „halkoni”, kao i glicirizinske k iseline, čije 
najmanje i najveće količine iznose 0,05 odnosno 0,5 g po litri.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  pastis  iznosi najmanje 40 % vol.  
(c) Pastis  se može aromatizirati samo aromatičnim pripravcima i prirodnim  
aromatičnim tvarima.  
(d) Pastis  smije sadržavati najviše 100 grama sladila po litri, izraženo kao 
invertni šećer, uz najmanji i najveći sadržaj anetola od 1,5 od nosno 
2 grama po litri.  
27. Pastis de Marseille  
(a) Pastis de Marseille  j e pastis  s izrazitim okusom anisa, sa sadržajem 
anetola između 1,9 i 2,1 grama po litri.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  pastis de Marseille  iznosi najmanje 45 % 
vol. 
(c) Pastis de Marseille  aromatizira se samo aromatičnim pripravcima i 
prirodnim aromatičnim tvarima.  
28. Anis  ili janeževec  
(a) Anis  ili janeževec  jako je alkoholno piće aromatizirano anisom čiji karak­
terističan okus potječe isključivo od anisa ( Pimpinella anisum  L.), zvjez­
dastog anisa ( Illicium verum  Hook f.) i/ili komorača ( Foeniculum 
vulgare  Mill.).  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  anis  ili janeževec  iznosi najmanje 35 % vol.  
(c) Anis  ili janeževec  može se aromatizirati samo aromatičnim pripravcima i 
prirodnim aromatičnim tvarima.  
29. Destilirani  anis  
(a) Destilirani  anis  j e anis  koji sadržava alkohol destiliran uz dodatak 
sjemenki navedenih u točki (a) kategorije 28., a u slučaju ozna ka zemljo­
pisnog podrijetla, uz prisutnost mastica (tršlja) i ostalih aro matičnih 
sjemenki, biljaka ili voća, uz uvjet da takav alkohol čini najm anje 
20 % alkoholne jakosti destiliranog  anisa . 
(b) Alkoholna jakost destiliranog proizvoda  anis  iznosi najmanje 35 % vol.  
(c) Destilirani  anis  može se aromatizirati samo aromatičnim pripravcima i 
prirodnim aromatičnim tvarima.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 53  
30. Gorko jako alkoholno pi će ili bitter  
(a) Gorko jako alkoholno piće ili  bitter  jako je alkoholno piće u kojem 
prevladava gorki okus te je proizvedeno aromatiziranjem etilnog  alko­
hola poljoprivrednog podrijetla i/ili destilata poljoprivrednog  podrijetla 
aromatizirajućim tvarima ili aromatizirajućim pripravcima ili i  jednima i 
drugima.  
(b) Alkoholna jakost gorkih jakog alkoholnog pića ili  bittera  iznosi 
najmanje 15 % vol.  
(c) Ne dovodeći u pitanje upotrebu takvih izraza pri prezentira nju i označi­
vanju prehrambenih proizvoda koji nisu jaka alkoholna pića, gor ko jako 
alkoholno piće ili  bitter  može se stavljati na tržište i kao „gorka” ili 
„bitter ” sa ili bez drugog izraza.  
(d) Bez obzira na točku (c), izraz „gorki” ili „ bitter ” može se koristiti pri 
opisivanju, prezentiranju i označivanju gorkih likera.  
31. Aromatizirana votka  
(a) Aromatizirana votka je votka s prevladavajućom aromom druga čijom od 
arome sirovina upotrijebljenih za proizvodnju votke.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda aromatizirana votka iznosi najma nje 
37,5 % vol.  
(c) Aromatizirana votka može se zaslađivati, kupažirati, aromat izirati, osta­
viti da dozrijeva ili bojiti.  
(d) Ako se aromatizirana votka zaslađuje, konačni proizvod sadr ži manje od 
100 grama sladila po litri, izraženog kao invertni šećer.  
(e) Pravni naziv aromatizirane votke može također biti naziv bi lo koje prev­
ladavajuće arome u kombinaciji s riječju „votka”. Izraz „votka”  na bilo 
kojem službenom jeziku Unije može se zamijeniti izrazom „ vodka ”. 
32. Jako alkoholno pi će aromatizirano divljom šljivom ili  pacharán  
(a) Jako alkoholno piće aromatizirano divljom šljivom ili  pacharán  jako je 
alkoholno piće s prevladavajućim okusom divlje šljive i proizve deno 
maceracijom divljih šljiva ( Prunus spinosa ) u etilnom alkoholu poljopri­
vrednog podrijetla s dodatkom prirodnih ekstrakata anisa ili de stilata 
anisa ili oboje.  
(b) Najmanja alkoholna jakost jakog alkoholnog pića aromatizira nog divljom 
šljivom ili  pacharána  iznosi najmanje 25 % vol.;  
(c) za proizvodnju jakog alkoholnog pića aromatiziranog divljom  šljivom ili  
pacharána  upotrijebljeno je najmanje 125 grama divljih šljiva po litri 
konačnog proizvoda;  
(d) jako alkoholno pića aromatiziranog divljom šljivom ili  pacharán  ima 
sadržaj sladila, izražen kao invertni šećer, između 80 i 250 gr ama po 
litri konačnog proizvoda;  
(e) organoleptička svojstva, boju i okus jakom alkoholnom piću aromatizi­
ranom divljom šljivom ili  pacharánu  daju isključivo upotrijebljeno voće 
i anis.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 54  
(f) Izraz „ pacharán ” može se upotrebljavati kao pravni naziv samo ako je 
proizvod proizveden u Španjolskoj. Ako je proizvod proizveden i zvan 
Španjolske, izraz „ pacharán ” može se upotrebljavati samo kao dopuna 
pravnom nazivu „jako alkoholno piće aromatizirano divljom šljiv om”, uz 
uvjet da su dodane sljedeće riječi: „proizvedeno u …”, iza čega  slijedi 
ime države članice ili treće zemlje u kojoj je piće proizvedeno . 
33. Liker  
(a) Liker je jako alkoholno piće:  
i. koje sadržava najmanju količinu sladila, izraženu kao invert ni šećer, 
od: 
— 70 grama po litri za liker od trešnje ili višnje, čiji se eti lni alkohol 
sastoji isključivo od rakije od trešnje ili višnje,  
— 80 grama po litri za likere koji su aromatizirani isključuivo  enci­
janom ili sličnom biljkom ili pelinom,  
— 100 grama po litri u svim drugim slučajevima;  
ii. proizvedeno upotrebom etilnog alkohola poljoprivrednog podr ijetla ili 
destilata poljoprivrednog podrijetla ili jednog ili više jakih alkoholnih 
pića ili njihovom kombinacijom, zaslađeno i s dodatkom jedne il i 
više aroma, proizvodâ poljoprivrednog podrijetla ili prehramben ih 
proizvoda.  
(b) Alkoholna jakost likera iznosi najmanje 15 % vol.  
(c) Za proizvodnju likera mogu se upotrebljavati aromatične tva ri i aroma­
tični pripravci.  
Međutim, sljedeći likeri mogu se aromatizirati samo aromatizira nim 
prehrambenim proizvodima, aromatičnim pripravcima i prirodnim a roma­
tičnim tvarima:  
i. voćni likeri od:  
— ananasa ( Ananas ), 
— agruma ( Citru s L.),  
— pasjeg trna ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— duda ( Morus alba , Morus rubra ), 
— višnje ( Prunus cerasus ), 
— trešnje ( Prunus avium ), 
— crnog ribiza ( Ribes nigrum  L.), 
— arktičke kupine ( Rubus arcticus  L.), 
— močvarne jagode ( Rubus chamaemorus  L.), ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 55  
— maline ( Rubus idaeus  L.). 
— divlje brusnice ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— borovnice ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— europske brusnice ( Vaccinium vitis-idaea  L.); 
ii. biljni likeri od:  
— génépija (kunice, žutilice) ( Artemisia genepi ), 
— encijana ( Gentiana  L.), 
— metvice ( Mentha  L.), 
— anisa ( Pimpinella anisum  L.), 
(d) Pravni naziv u bilo kojoj državi članici može biti „ liqueur ”, a: 
— za likere proizvedene maceracijom višanja ili trešanja ( Prunus 
cerasus  ili Prunus avium ) u etilnom alkoholu poljoprivrednog podri­
jetla pravni naziv može biti „ guignolet ” ili „češnjevec ”, s izrazom 
„liker” ili bez njega;  
— za likere proizvedene maceracijom višanja ( Prunus cerasus ) u 
etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla pravni naziv može b iti 
„ginja ” ili „ ginjinha ” ili „ višnjevec ”, s izrazom „liker” ili bez njega;  
— za likere čiji udio alkohola daje isključivo rum pravni naziv  m o ž e  
biti „ punch au rhum ”, s izrazom „liker” ili bez njega;  
— ne dovodeći u pitanje članak 3. točku 2., članak 10. stavak 5 .točku 
(b) i članak 11., za likere koji sadrže mlijeko ili mliječne pr oizvode 
pravni naziv može biti „krem”, s dodanim nazivom upotrijebljene  
sirovine koja likeru daje njegov prevladavajući okus, s izrazom  
„liker” ili bez njega.  
(e) Pri opisivanju, prezentiranju i označivanju likera proizved enih u Uniji 
upotrebom etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla ili desti lata poljo­
privrednog podrijetla, za odražavanje uobičajene metode proizvo dnje 
mogu se upotrebljavati sljedeće složenice:  
— prune brandy  (brandy  od šljive),  
— orange brandy  (brandy  od naranče),  
— apricot brandy  (brandy  od marelice),  
— cherry brandy  (brandy  od trešnje/višnje),  
— solbaerrom  ili rum od crnog ribiza.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 56  
U pogledu opisivanja, prezentiranja i označivanja likera iz ove  točke, 
složenica mora biti naznačena u jednom redu jednakim slovima is tog 
fonta i boje, a riječ „liker” nalazi se u neposrednoj blizini i  napisana je 
slovima čija veličina nije manja od slova složenice. Ako alkoho l ne 
potječe od navedenog alkoholnog pića, njegovo se podrijetlo ozn ačuje 
na etiketi u istom vidnom polju uz složenicu, a riječ „liker” n aznakom 
vrste poljoprivrednog alkohola ili riječima „poljoprivredni alk ohol”, 
ispred kojih stoji „proizvedeno od” ili „proizvedeno upotrebom” . 
(f) Ne dovodeći u pitanje članke 11. i 12. te članak 13. stavak  4., pravni 
naziv „liker” može se dopuniti nazivom arome ili prehrambenog p roiz­
voda koji jakom alkoholnom piću daje prevladavajući okus, pod u vjetom 
da okus jakog alkoholnog pića daju aromatizirani prehrambeni pr oizvodi, 
aromatični pripravci i prirodne aromatične tvari dobivene od si rovine 
koja se navodi u nazivu arome ili prehrambenog proizvoda, uz 
dodatak aromatičnih tvari samo gdje je to potrebno za pojačavan je 
arome te sirovine.  
34. Krem liker od (uz dodan naziv upotrijebljenog vo ća ili druge sirovine)  
(a) Krem liker od (uz dodan naziv upotrijebljenog voća ili drug e upotrijeb­
ljene sirovine), liker je koji sadrži najmanje 250 grama sladil a po litri, 
izraženog kao invertni šećer.  
(b) Alkoholna jakost krem likera od (uz dodan naziv upotrijeblj enog voća ili 
druge sirovine) iznosi najmanje 15 % vol.  
(c) Na to jako alkoholno piće primjenjuju se pravila o aromatič nim tvarima i 
aromatičnim pripravcima za likere utvrđena u okviru kategorije 33. 
▼C2 
(d) Upotrijebljene sirovine ne uključuju mlijeko i mliječne pro izvode.  
▼B 
(e) voća ili bilo koja druga sirovina koja se koristi u pravnom  nazivu mora 
biti voće ili sirovina koja tom piću daje njegov prevladavajući  okus.  
(f) Pravni naziv može se dopuniti izrazom „liker”.  
(g) Pravni naziv „ crème de cassis ” može se koristiti samo za likere proiz­
vedene od crnog ribiza koji imaju sadržaj sladila veći od 400 g rama po 
litri, izražen kao invertni šećer.  
35. Sloe gin  
(a) Sloe gin  je liker proizveden maceracijom divlje šljive u  ginu  s mogućim 
dodatkom soka divlje šljive.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  sloe gin  iznosi najmanje 25 % vol.  
(c) Samo se prirodne aromatične tvari i aromatični pripravci mo gu upotreb­
ljavati za proizvodnju proizvoda  sloe gin . 
(d) Pravni naziv može se dopuniti izrazom „liker”.  
36. Sambuca  
(a) Sambuca  je bezbojni liker aromatiziran anisom koji zadovoljava sljedeć e 
zahtjeve:  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 57  
i. sadržava destilate anisa ( Pimpinella anisum  L.), zvjezdastog anisa 
(Illicium verum  L.) ili drugog aromatičnog bilja;  
ii. ima najmanji sadržaj sladila od 350 grama po litri, izražen  kao 
invertni šećer;  
iii. ima sadržaj prirodnog anetola od najmanje 1 grama i najviš e 2 grama 
po litri.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  sambuca  iznosi najmanje 38 % vol.  
(c) Na proizvod  sambuca  primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i 
aromatičnim pripravcima za likere utvrđena u okviru kategorije 33. 
(d) Sambuca  se ne smije bojiti.  
(e) Pravni naziv može se dopuniti izrazom „liker”.  
37. Maraschino , marrasquino  ili maraskino  
(a) Maraschino , marrasquino  ili maraskino  bezbojni je liker čija aroma 
potječe uglavnom od destilata višnje maraske ili proizvoda proi zvedenog 
maceracijom višanja ili dijelova višanja u etilnom alkoholu pol jopri­
vrednog podrijetla ili u destilatu višnje maraske, s najmanjim sadržajem 
sladila od 250 grama po litri, izraženim kao invertni šećer.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  maraschino , marrasquino  ili maraskino  
iznosi najmanje 24 % vol.  
(c) Na  maraschino , marrasquino  ili maraskino  primjenjuju se pravila o 
aromatičnim tvarima i aromatičnim pripravcima za likere utvrđen a u 
okviru kategorije 33.  
(d) Maraschino , marrasquino  ili maraskino  ne smiju se bojiti.  
(e) Pravni naziv može se dopuniti izrazom „liker”.  
38. Nocino  ili orehovec  
(a) Nocino  ili orehovec  liker je koji dobiva aromu uglavnom maceracijom, 
ili maceracijom i destilacijom, cijelih zelenih oraha ( Juglans regia  L.), sa 
sadržajem sladila od najmanje 100 grama po litri, izraženim kao  invertni 
šećer.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  nocino  ili orehovec  iznosi najmanje 30 %.  
(c) Za  nocino  ili orehovec  primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i 
aromatičnim pripravcima za likere utvrđena u okviru kategorije 33. 
(d) Pravni naziv može se dopuniti izrazom „liker”.  
39. Liker od jaja ili  advocaat  ili avocat  ili advokat  
(a) Liker od jaja ili  advocaat  ili avocat  ili advokat  jest liker, aromatiziran ili 
ne, proizveden od etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, destilata 
poljoprivrednog podrijetla ili jakog alkoholnog pića, ili njiho ve kombi­
nacije, a čiji su sastojci kvalitetni žumanjci, bjelanjci te še ćer ili med ili 
oboje. Najmanji sadržaj šećera ili meda iznosi 150 grama po lit ri, izražen 
kao invertni šećer. Najmanji sadržaj čistih žumanjaka iznosi 14 0 grama 
po litri konačnog proizvoda. Na etiketi se navodi ako se ne kor iste jaja 
kokoši vrste  Gallus gallus , nego neka druga jaja.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 58  
(b) Alkoholna jakost likera od jaja ili proizvoda  advocaat  ili avocat  ili 
advokat  iznosi najmanje 14 % vol.  
(c) Za proizvodnju proizvoda  advocaat  ili avocat  ili advokat  mogu se 
upotrebljavati samo aromatizirani prehrambeni proizvodi, aromat ične 
tvari i aromatični pripravci.  
▼C2 
(d) Za proizvodnju likera od jaja ili proizvoda  advocaat  ili avocat  ili 
advokat  mogu se upotrebljavati mlijeko i mliječni proizvodi.  
▼B 
40. Liker s jajima  
(a) Liker s jajima jest liker, aromatiziran ili ne, proizveden od etilnog alko­
hola poljoprivrednog podrijetla, destilata poljoprivrednog podr ijetla ili 
jakog alkoholnog pića ili njihove kombinacije, čiji su karakter istični 
sastojci kvalitetni žumanjci, bjelanjci te šećer ili med ili ob oje. Najmanji 
sadržaj šećera ili meda iznosi 150 grama po litri, izražen kao invertni 
šećer. Najmanji sadržaj žumanjka iznosi 70 grama po litri konač nog 
proizvoda.  
(b) Alkoholna jakost likera s jajima iznosi najmanje 15 % vol.  
(c) Za proizvodnju likera s jajima mogu se upotrebljavati samo aromatizirani 
prehrambeni proizvodi, prirodne aromatične tvari i aromatični p ripravci.  
▼C2 
(d) Za proizvodnju likera s jajima mogu se upotrebljavati mlije ko i mliječni 
proizvodi.  
▼B 
41. Mistrà  
(a) Mistrà  je bezbojno jako alkoholno piće aromatizirano sjemenkama anisa  
ili prirodnim anetolom koje zadovoljava sljedeće zahtjeve:  
i. ima sadržaj anetola od najmanje 1 grama i najviše 2 grama po  litri;  
ii. može sadržavati i destilat aromatskog bilja;  
iii. nije zaslađeno.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  mistrà  iznosi najmanje 40 % vol., a najviše 
47 % vol.  
(c) Mistrà  se može aromatizirati samo aromatičnim pripravcima i prirodnim  
aromatičnim tvarima.  
(d) Mistrà  se ne smije bojiti.  
42. Väkevä glögi  ili spritglögg  
(a) Väkevä glögi  ili spritglögg  jako je alkoholno piće proizvedeno aromati­
ziranjem vina ili vinskih proizvoda i etilnog alkohola poljopri vrednog 
podrijetla aromom klinčića ili- cimeta ili obojeg upotrebom jed nog od 
sljedećih postupaka ili njihove kombinacije:  
i. maceracije ili destilacije,  
ii. destilacije alkohola uz dodatak dijelova gore navedenog bil ja, 
iii. dodatka prirodnih aromatičnih tvari klinčića ili cimeta.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 59  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  väkevä glögi  ili spritglögg  iznosi najmanje 
15 % vol.  
(c) Väkevä glögi  ili spritglögg  može se aromatizirati samo aromatičnim 
tvarima, aromatičnim pripravcima ili drugim aromama, ali je pre vlada­
vajuća aroma začina navedenih u točki (a).  
(d) Sadržaj vina ili vinskih proizvoda ne premašuje 50 % konačn og 
proizvoda.  
43. Berenburg  ili Beerenburg  
(a) Berenburg  ili Beerenburg  jako je alkoholno piće koje zadovoljava slje­
deće zahtjeve:  
i. proizvedeno je upotrebom etilnog alkohola poljoprivrednog 
podrijetla;  
ii. proizvedeno je maceracijom voća ili bilja ili njihovih dije lova;  
iii. sadržava kao posebnu aromu destilat korijena encijana ( Gentiana 
lutea  L.), bobica borovice ( Juniperus communis  L.) i lišća lovora  
(Laurus nobilis  L.);  
iv. varira u boji od svjetlosmeđe do tamnosmeđe;  
v. može se zasladiti s maksimalno 20 grama sladila po litri, iz raženog 
kao invertni šećer.  
(b) Alkoholna jakost proizvoda  Berenburg  ili Beerenburg  iznosi najmanje 
30 % vol.  
(c) Berenburg  ili Beerenburg  može se aromatizirati samo aromatičnim 
pripravcima i prirodnim aromatičnim tvarima.  
44. Nektar od meda ili nektar od medovine  
(a) Nektar od meda ili nektar od medovine jako je alkoholno pić e proizve­
deno aromatiziranjem mješavine fermentirane kaše meda i mednog 
destilata ili etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, koji  sadržava 
najmanje 30 % vol. fermentirane kaše meda.  
(b) Alkoholna jakost nektara od meda ili nektar od medovine izn osi 
najmanje 22 % vol.  
(c) Nektar od meda ili nektar od medovine može se aromatizirati  samo 
aromatičnim pripravcima i prirodnim aromatičnim tvarima, pod 
uvjetom da prevladava okus meda.  
(d) Nektar od meda ili nektar od medovine može se zaslađivati s amo 
medom.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 60  
PRILOG II.  
POSEBNA PRAVILA KOJA SE ODNOSE NA ODRE ĐENA JAKA 
ALKOHOLNA PI ĆA 
1. Rum-Verschnitt  proizvodi se u Njemačkoj i dobiva miješanjem ruma i etilnog 
alkohola poljoprivrednog podrijetla, na takav način da udio od najmanje 5 % 
alkohola sadržanog u konačnom proizvodu potječe od ruma. Alkoho lna jakost 
proizvoda  Rum-Verschnitt  iznosi najmanje 37,5 % vol. Riječ „ Verschnitt ” 
navodi se kod opisivanja, prezentiranja i označivanja slovima i ste vrste, veli­ 
čine i boje te u istom redu kao riječ „ Rum”, a u slučaju pakiranja u bocama 
navodi se na prednjoj etiketi. Pravni naziv tog proizvoda glasi  „jako alkoholno 
piće”. Ako se  Rum-Verschnitt  stavlja na tržište izvan Njemačke, na etiketi se 
navodi alkoholni sastav.  
2. Slivovice  se proizvodi u Češkoj i dobiva dodavanjem etilnog alkohola pol jo­
privrednog podrijetla destilatu šljiva prije konačne destilacij e, na takav način 
da udio od najmanje 70 % alkohola sadržanog u konačnom proizvod u potječe 
od destilata šljiva. Pravni naziv tog proizvoda glasi „jako alk oholno piće”. 
Naziv „ slivovice ” može se dodati ako je naveden u istom vidnom polju na 
prednjoj etiketi. Ako se proizvod  slivovice  stavlja na tržište izvan Češke, na 
etiketi se navodi alkoholni sastav. Ovom se odredbom ne dovodi u pitanje 
upotreba pravnih naziva za voćne rakije u kategoriji 9. Priloga  I . 
3. Guignolet Kirsch  proizvodi se u Francuskoj i dobiva miješanjem  guignoleta  i 
kirscha , na takav način da najmanje 3 % ukupnog čistog alkohola sadrža nog u 
konačnom proizvodu mora potjecati od  kirscha . Kod opisivnja, prezentiranja i 
označivanja riječ „ guignolet ” navodi se slovima iste vrste, veličine i boje te u 
istom redu kao riječ „ kirsch ”, a u slučaju pakiranja u bocama navodi se na 
prednjoj etiketi. Pravni naziv tog proizvoda glasi „liker”. U a lkoholnom 
sastavu naznačuje se volumni postotak čistog alkohola koji  guignolet  i 
kirsch  predstavljaju u ukupnom volumnom sadržaju čistog alkohola u  
guignolet kirschu . ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 61  
PRILOG III.  
DINAMI ČKI SUSTAV STARENJA ILI SUSTAV „ CRIADERAS Y 
SOLERA ” ILI „ SOLERA E CRIADERAS ” 
Dinamički sustav starenja ili sustav „ criaderas y solera ” ili „ solera e criaderas ” 
sastoji se od periodičnog ispuštanja dijela  brandyja  sadržanog u svakoj od bačvi 
ili spremnika od hrastova drveta koji čine jednu razinu starenj a te od dolijevanja 
odgovarajućih količina  brandyja  ispuštenog iz druge, prethodne razine starenja.  
Definicije  
„Razina starenja” znači svaka skupina bačvi ili spremnika od hr astova drveta iste 
starosti kroz koje prolazi  brandy  u postupku starenja. Svaka razina naziva se 
„criadera ”, osim posljednje, koja prethodi punjenju  brandyja  u boce i koja se 
naziva „ solera ”. 
„Ispuštanje” znači djelomični volumen  brandyja  koji se ispušta iz svake bačve ili 
spremnika od hrastova drveta određene razine starenja te se dod aje u bačve ili 
spremnike od hrastova drveta sljedeće u nizu razina starenja il i, u slučaju „ sole­
re”, puni u boce i otprema.  
„Dolijevanje” znači volumen  brandyja  iz bačvi ili spremnika od hrastova drveta 
određene razine starenja koji se dodaje i miješa sa sadržajem b ačvi ili spremnika 
od hrastova drveta sljedeće u nizu razina starenja.  
„Prosječna starost” znači vremensko razdoblje koje odgovara rot aciji ukupnih 
zaliha  brandyja  u postupku starenja, izračunato dijeljenjem ukupnog volumena  
brandyja  sadržanog u svim razinama starenja s volumenom ispuštenog bran dyja 
iz posljednje razine starenja – „ solere ” – tijekom godine dana.  
Prosječna starost  brandyja  ispuštenog iz „ solere ” izračunava se prema sljedećoj 
formuli: t = Vt/Ve, u kojoj je:  
— t prosječna starost, izražena u godinama  
— Vt ukupni volumen zaliha u sustavu starenja, izražen u litram a čistog alko­
hola 
— Ve ukupni volumen proizvoda ispuštenog iz sustava tijekom god ine i nami­
jenjenog otpremanju, izražen u litrama čistog alkohola.  
Kada je riječ o bačvama ili spremnicima od hrastova drveta obuj ma do 1 000 
litara, godišnji broj ispuštanja i dolijevanja manji je ili jed nak dvostrukom broju 
razina starenja u sustavu, kako bi se osiguralo da najmlađi dio  bude star šest 
mjeseci ili stariji.  
Kada je riječ o bačvama ili spremnicima od hrastova drveta obuj ma većeg od 
1 000 litara, godišnji broj ispuštanja i dolijevanja manji je i li jednak broju razina 
starenja u sustavu kako bi se osiguralo da najmlađi dio bude st ar jednu godinu ili 
stariji.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 62  
PRILOG IV.  
Korelacijska tablica  
Ova Uredba  Uredba (EZ) br. 110/2008  
članak 1. stavci 1. i 2.  članak 1. stavci 1. i 2.  
članak 2. točke od (a) do (d)  članak 2. stavci 1. i 3.  
članak 2. točka (e)  članak 2. stavak 2.  
članak 2. točka (f)  Prilog I. točka 6.  
članak 3. stavak 1.  Članak 8.  
članak 3. stavci 2. i 3.  Članak 10.  
članak 3. stavak 4.  članak 15. stavak 1.  
članak 3. stavak 5.  —  
članak 3. stavak 6.  —  
članak 3. stavak 7.  članak 15. stavak 3. treći podstavak  
članak 3. stavak 8.  —  
članak 3. stavci 9. i 10.  članak 11. stavak 2. i Prilog I. točka 4.  
članak 3. stavci 11. i 12.  Prilog I. točka 7.  
članak 4. stavak 1.  članak 7. i Prilog I. točka 14.  
članak 4. stavak 2.  članak 7. i Prilog I. točka 15.  
članak 4. stavak 3.  članak 7. i Prilog I. točka 16.  
članak 4. stavak 4.  —  
članak 4. stavak 5.  Prilog I. točka 17.  
članak 4. stavak 6.  —  
članak 4. stavak 7.  Prilog I. točka 2.  
članak 4. stavak 8.  Prilog I. točka 3.  
članak 4. stavak 9.  Prilog I. točka 3.  
članak 4. stavak 10.  Prilog I. točka 5.  
članak 4. stavak 11.  Prilog I. točka 8.  
članak 4. stavak 12.  Prilog I. točka 9.  
članak 4. stavak 13.  —  
članak 4. stavak 14.  —  
članak 4. stavak 15.  —  
članak 4. stavak 16.  —  
članak 4. stavak 17.  —  
članak 4. stavak 18.  —  
članak 4. stavci 19. i 20.  Prilog I. točka 10.  
članak 4. stavak 21.  —  
članak 4. stavak 22.  —  
članak 4. stavak 23.  Prilog I. točka 11.  
članak 4. stavak 24.  Prilog I. točka 12.  
Članak 5.  Prilog I. točka 1.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 63  
Ova Uredba  Uredba (EZ) br. 110/2008  
članak 6. stavak 1.  članak 3. stavak 1.  
članak 6. stavak 2.  članak 3. stavak 3.  
članak 6. stavak 3.  članak 3. stavak 4.  
članak 7. stavak 1.  Članak 4.  
članak 7. stavak 2.  članak 5. stavak 1.  
članak 7. stavak 3.  članak 5. stavak 2.  
članak 7. stavak 4.  članak 5. stavak 3.  
članak 8. stavak 1.  Članak 26.  
članak 8. stavak 2.  članak 1. stavak 3.  
članak 8. stavak 3.  —  
članak 8. stavak 4.  —  
Članak 9.  —  
članak 10. stavak 1.  —  
članak 10. stavak 2.  članak 9. stavak 1.  
članak 10. stavak 3.  članak 9. stavak 2.  
članak 10. stavak 4.  članak 9. stavak 3.  
članak 10. stavak 5.  članak 9. stavci 5. i 6.  
članak 10. stavak 6. točke od (a) do (c), (e) i (f)  —  
članak 10. stavak 6. točka (d)  članak 12. točka 2.  
članak 10. stavak 7. prvi podstavak  članak 9. stavci 4. i 7.  
članak 10. stavak 7. drugi podstavak  —  
članak 11. stavak 1.  članak 10. stavci 1. i 2.  
članak 11. stavci 2. i 3.  —  
članak 12. stavak 1.  članak 10. stavak 1.  
članak 12. stavci 2., 3. i 4.  —  
članak 13. stavak 1.  članak 12. stavak 1.  
članak 13. stavak 2.  članak 9. stavak 9.  
članak 13. stavak 3. prvi i drugi podstavak  članak 11. stavak 4.  
članak 13. stavak 3. treći podstavak  članak 11. stavak 5.  
članak 13. stavak 3. četvrti podstavak  —  
članak 13. stavak 4. prvi podstavak  članak 11. stavak 3.  
članak 13. stavak 4. drugi podstavak  članak 11. stavak 4.  
članak 13. stavak 4. treći podstavak  članak 11. stavak 5.  
članak 13. stavak 5.  —  
članak 13. stavak 6.  članak 12. stavak 3.  
članak 13. stavak 7.  —  
članak 14. stavak 1.  Prilog I. točka 13.  
članak 14. stavak 2.  —  
članak 15. stavak 1.  članak 14. stavak 2.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 64  
Ova Uredba  Uredba (EZ) br. 110/2008  
članak 15. stavak 2.  —  
Članak 16.  —  
Članak 17.  Članak 13.  
Članak 18.  —  
članak 19. stavak 1.  članak 12. stavak 3.  
članak 19. stavak 2.  —  
članak 20. točka (a)  —  
članak 20. točka (b)  članak 28. stavak 2.  
članak 20. točka (c)  —  
članak 20. točka (d)  —  
članak 21. stavak 1.  —  
članak 21. stavak 2.  Članak 16.  
članak 21. stavak 3.  članak 15. stavak 3. prvi podstavak  
članak 21. stavak 4.  —  
članak 22. stavak 1. prvi podstavak  članak 17. stavak 4.  
članak 22. stavak 1. drugi podstavak  —  
članak 22. stavak 2.  —  
članak 23. stavak 1. uvodni tekst i točke (a), (b) i (c)  —  
članak 23. stavak 1. drugi podstavak  članak 17. stavak 3.  
članak 23. stavak 2.  članak 17. stavak 1. druga rečenica  
članak 24. stavci od 1. do 4.  —  
članak 24. stavci 5., 6. i 7.  članak 17. stavak 2.  
članak 24. stavak 8.  članak 17. stavak 3.  
članak 24. stavak 9.  članak 17. stavak 1. prva rečenica  
Članak 25.  —  
članak 26. stavak 1. prvi podstavak  članak 17. stavak 5.  
članak 26. stavak 1. drugi podstavak  —  
članak 26. stavak 2.  članak 17. stavak 6.  
članak 27. stavak 1.  članak 17. stavak 7. prva rečenica  
članak 27. stavci 2., 3. i 4.  —  
članak 27. stavak 5.  članak 17. stavak 7. druga rečenica  
Članak 28.  —  
Članak 29.  —  
članak 30. stavci 1., 2. i 3.  članak 17. stavak 8. prva rečenica  
članak 30. stavak 4. prvi podstavak  članak 17. stavak 8. druga rečenica  
članak 30. stavak 4. drugi podstavak  —  
Članak 31.  Članak 21.  
Članak 32.  Članak 18.  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 65  
Ova Uredba  Uredba (EZ) br. 110/2008  
članak 33. stavak 1.  članak 15. stavak 2.  
članak 33. stavci 2. i 3.  —  
članak 34. stavci 1., 2. i 3.  Članak 19.  
članak 34. stavak 4.  —  
članak 35. stavak 1. prvi podstavak  članak 15. stavak 3. drugi podstavak  
članak 35. stavak 1. drugi podstavak  —  
članak 35. stavak 2.  članak 23. stavak 3.  
članak 35. stavak 3.  —  
članak 36. stavak 1.  članak 23. stavak 1.  
članak 36. stavak 2.  članak 23. stavak 2.  
Članak 37.  —  
članak 38. stavak 1.  —  
članak 38. stavak 2.  članak 22. stavak 1.  
članak 38. stavak 3.  članak 22. stavak 2.  
članak 38. stavak 4.  —  
članak 38. stavak 5.  članak 22. stavak 3.  
članak 38. stavak 6.  članak 22. stavak 4.  
članak 39. stavak 1.  —  
članak 39. stavci 2. i 3.  —  
Članak 40.  —  
Članak 41.  —  
Članak 42.  —  
članak 43. stavak 1.  članak 24. stavak 1.  
članak 43. stavak 2.  članak 24. stavak 3.  
članak 44. stavak 1.  članak 24. stavak 2.  
članak 44. stavak 2.  —  
Članak 45.  Članak 6.  
Članak 46.  —  
Članak 47.  Članak 25.  
Članak 48.  —  
Članak 49.  Članak 29.  
Članak 50.  Članak 28.  
Članak 51.  Članak 30.  
Prilog I. kategorije od 1. do 31.  Prilog II. kategorije od 1. do 31.  
Prilog I. kategorija 32.  Prilog II. kategorija 37. točka (a)  ▼B
 02019R0787 — HR — 17.05.2019 — 000.004 — 66  
Ova Uredba  Uredba (EZ) br. 110/2008  
Prilog I. kategorija 33.  Prilog II. kategorija 32.  
Prilog I. kategorija 34.  Prilog II. kategorija 33.  
Prilog I. kategorija 35.  Prilog II. kategorija 37.  
Prilog I. kategorija 36.  Prilog II. kategorija 38.  
Prilog I. kategorija 37.  Prilog II. kategorija 39.  
Prilog I. kategorija 38.  Prilog II. kategorija 40.  
Prilog I. kategorija 39.  Prilog II. kategorija 41.  
Prilog I. kategorija 40.  Prilog II. kategorija 42.  
Prilog I. kategorija 41.  Prilog II. kategorija 43.  
Prilog I. kategorija 42.  Prilog II. kategorija 44.  
Prilog I. kategorija 43.  Prilog II. kategorija 45.  
Prilog I. kategorija 44.  Prilog II. kategorija 46.  
Prilog II.  Prilog II. dio pod naslovom „Ostala jaka alkoholna pića”  
Prilog III.  —  
Prilog IV.  —  ▼B