2009R0428 — HR — 02.07.2014 — 003.001

►B UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (preinačena) ( L 134, 29.5.2009, p.1)









▼B

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 428/2009

od 5. svibnja 2009.

o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom

(preinačena)







VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133., uzimajući u obzir prijedlog Komisije, budući da: (1) Uredba Vijeća (EZ) br. 1334/2000 od 22. lipnja 2000. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza robe i tehnologije s dvojnom namjenom ( 1 ), nekoliko je puta znatno izmijenjena. Pošto su potrebne daljnje izmjene, potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. (2) Roba s dvojnom namjenom (uključujući softver i tehnologiju) trebala bi podlijegati učinkovitoj kontroli pri izvozu iz Europske zajednice. (3) Potreban je učinkovit zajednički sustav kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornosti država članica i Europske unije (EU), posebno u vezi s neširenjem oružja. (4) Postojanje zajedničkog sustava kontrole i usklađene politike za provedbu i praćenja u svim državama članicama preduvjet je za uspostavu slobodnog kretanja robe s dvojnom namjenom unutar Zajednice. (5) Odgovornost za odlučivanje o individualnim, globalnim ili nacionalnim općim izvoznim dozvolama, o dozvolama za brokerske usluge, o provozu robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice ili o dozvolama za prijenos unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu IV. imaju državna tijela. Nacionalne odredbe i odluke koje utječu na izvoz robe s dvojnom namjenom moraju se donijeti u okviru zajedničke trgovinske politike, a posebno Uredba Vijeća (EEZ) br. 2603/69 od 20. prosinca 1969. o utvrđivanju zajedničkih pravila za izvoz ( 2 ). (6) Odluke za ažuriranje zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza moraju biti u skladu s dužnostima i obvezama koje su države članice prihvatile kao članice odgovarajućih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za nadzor izvoza, ili ratifikacijom međunarodnih ugovora. (7) Zajednički popisi robe s dvojnom namjenom, odredišta i smjernica ključni su elementi učinkovitog režima za kontrolu izvoza. (8) Prijenos softvera i tehnologije putem elektroničkih medija, telefaksa ili telefona na odredišta izvan Zajednice također bi trebalo kontrolirati. (9) Posebnu pažnju potrebno je posvetiti ponovnom izvozu i krajnjoj uporabi. (10) Predstavnici država članica i Europske komisije potpisali su 22. rujna 1998. dodatne Protokole odgovarajućim sporazumima o garancijama između država članica, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencije za atomsku energiju, koji, uz ostale mjere, obvezuju države članice da daju podatke o prijenosu navedene opreme i nenuklearnog materijala. (11) Zajednica je donijela skup carinskih propisa sadržanih u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice ( 3 ) (dalje u tekstu Carinski zakonik Zajednice) i Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93 ( 4 ) o provedbi Uredbe (EEZ) br. 2913/92 kojom se utvrđuju, između ostalog, odredbe koje se odnose na izvoz i ponovni izvoz robe. Ništa u ovoj Uredbi ne ograničava bilo kakve ovlasti na temelju i u skladu s Carinskim zakonikom Zajednice i njegovim provedbenim odredbama. (12) U skladu s i u okviru članka 30. Ugovora i u iščekivanju veće usklađenosti, države članice zadržavaju pravo obavljanja kontrole nad prijenosima određene robe s dvojnom namjenom unutar Zajednice kako bi zaštitile javni interes ili javnu sigurnost. Ako su te kontrole povezane s učinkovitošću kontrole izvoza iz Zajednice, Vijeće bi ih trebalo povremeno pregledavati. (13) Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, svaka bi država članica trebala poduzeti mjere kako bi nadležnim tijelima dala odgovarajuće ovlasti. (14) Šefovi država i vlada EU-a u lipnju 2003. donijeli su Akcijski plan o neširenju oružja za masovno uništenje (Solunski akcijski plan). Ovaj Akcijski plan dopunjen je Strategijom EU-a za suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje koju je donijelo Europsko vijeće 12. prosinca 2003. (Strategija EU-a za suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje (OMU)). U skladu s poglavljem III. ove Strategije, Europska unija mora iskoristiti sve svoje instrumente kako bi spriječila, odvratila, zaustavila i ako je moguće eliminirala širenje programa koji uzrokuju zabrinutost na globalnoj razini. Podstavak 30.A točka 4. navedenog poglavlja posebno se odnosi na jačanje politike i prakse u vezi s kontrolom izvoza. (15) Rezolucijom 1540 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, usvojenom 28. travnja 2004., utvrđuje se da sve države moraju poduzeti i provesti učinkovite mjere za uspostavu unutarnje kontrole za sprečavanje širenja nuklearnog, kemijskog ili biološkog oružja i sredstava njihova prijenosa, uključujući uspostavu odgovarajućih kontrola nad s tim povezanim materijalima i u tu svrhu, između ostalog, uspostavljaju kontrole nad provozom i brokeringom. S tim povezani materijali su materijali, oprema i tehnologija obuhvaćena odgovarajućim višestranim ugovorima i sporazumima ili uključena u nacionalne popise kontrole, koji bi se mogli uporabiti za dizajn, razvoj, proizvodnju ili uporabu nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja i sredstava njihova prijenosa. (16) Ova Uredba uključuje robu koja samo prolazi kroz područje Zajednice, to jest, onu robu kojoj nije dodijeljeno carinski dopušteno postupanje ili uporaba osim postupka vanjskog provoza ili koja je samo stavljena u slobodnu zonu ili slobodno skladište i koju ne treba unositi u odobrenu evidenciju robe. Sukladno tome, nadležnim tijelima država članica potrebno je stvoriti mogućnost da na pojedinačnoj osnovi zabrane provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice, ako imaju opravdane razloge sumnjati temeljem informacija obavještajnih službi ili drugih izvora da roba jest ili može biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za širenje oružja za masovno uništenje ili sredstava njihova prijenosa. (17) Također je potrebno uvesti kontrole pružanja brokerskih usluga, ako je broker obaviješten od strane nadležnih državnih tijela ili je svjestan da bi takvo pružanje usluga moglo dovesti do proizvodnje ili dostave oružja za masovno uništenje u trećoj zemlji. (18) Poželjno je postići jedinstvenu i dosljednu primjenu kontrole diljem EU-a kako bi se promovirala EU i međunarodna sigurnost i osigurali jedinstveni uvjeti poslovanja izvoznicima iz EU-a. Stoga je primjereno, u skladu s preporukama Solunskog akcijskog plana i pozivima Strategije EU-a za suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje (OMU), proširiti opseg savjetovanja između država članica prije izdavanja izvozne dozvole. Jedna od prednosti takvog pristupa bilo bi, na primjer, jamstvo da osnovni sigurnosni interesi države članice ne bi bili ugroženi izvozom iz druge države članice. Veće približavanje uvjeta za provedbu nacionalnih kontrola robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u ovoj Uredbi, te usklađivanje uvjeta za uporabu različitih vrsta dozvola koje se mogu izdati na temelju ove Uredbe doveli bi do jedinstvenije i dosljednije primjene kontrole. Poboljšanje određivanja nematerijalnog prijenosa tehnologije, koji bi uključivali stavljanje na raspolaganje kontrolirane tehnologije osobama koje se nalaze izvan EU-a, poduprlo bi nastojanje da se promovira sigurnost kao i daljnje usklađivanje načina za razmjenu osjetljivih informacija među državama članicama s načinima međunarodnih režima za kontrolu izvoza, posebno osiguravanjem mogućnosti uspostavljanja sigurnosnog elektroničkog sustava za razmjenu informacija među državama članicama. (19) Svaka bi država članica trebala utvrditi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije primjenjive u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe, budući da: DONIJELO JE OVU UREDBU:







POGLAVLJE I.

PREDMET I DEFINICIJE

Članak 1.

Ovom se Uredbom uspostavlja režim Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom.

Članak 2.

Za potrebe ove Uredbe:

1. „Roba s dvojnom namjenom” znači roba, uključujući softver i tehnologiju, koja se može koristiti kako u civilne, tako i u vojne svrhe, te roba koja može biti uporabljena u neeksplozivne svrhe, ali i koja na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava.

2. „Izvoz” znači: i. izvozni postupak u smislu članka 161. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 (Carinski zakonik Zajednice); ii. ponovni izvoz u smislu članka 182. navedenog Zakonika, ali ne uključuje robu u provozu; i iii. prijenos softvera ili tehnologije putem elektroničkih medija, uključujući putem telefaksa, telefona, elektroničke pošte ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvima na odredište izvan Europske zajednice; uključuje stavljanje na raspolaganje takvog softvera i tehnologije u elektroničkom obliku pravnim i fizičkim osobama i partnerstvima izvan Zajednice. Izvoz se također primjenjuje na usmeni prijenos tehnologije ako se tehnologija opisuje telefonom.

3. „Izvoznik” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstvo: i. u čije ime se radi izvozna deklaracija, to jest osobu koja, u vrijeme prihvaćanja deklaracije, posjeduje ugovor s primateljem u trećoj zemlji i ima ovlast određivati slanje robe izvan carinskog područja Zajednice. Ako ugovor o izvozu nije sklopljen ili ako imatelj ugovora ne nastupa u svoje ime, izvoznikom se smatra osoba koja ima ovlast za određivanje slanja robe izvan carinskog područja Zajednice; ii. koji odlučuju prenijeti ili učiniti raspoloživim softver ili tehnologiju putem elektroničkih medija uključujući putem telefaksa, telefona, elektroničke pošte ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvom na odredište izvan Zajednice. Ako korist od prava da raspolaže robom s dvojnom namjenom pripada osobi s poslovnim nastanom izvan Zajednice, u skladu s ugovorom na temelju kojeg je izvoz utemeljen, izvoznikom se smatra ugovorna stranka s poslovnim nastanom u Zajednici.

4. „Izvozna deklaracija” znači čin kojim osoba u propisanom obliku i na propisani način navodi želju da započne izvozni postupak za robu s dvojnom namjenom.

5. „Brokerske usluge” znači: — pregovaranje ili ugovaranje poslova za kupovinu, prodaju ili nabavu robe s dvojnom namjenom iz treće zemlje u bilo koju drugu treću zemlju, ili — prodaja ili kupovina robe s dvojnom namjenom koja se nalazi u trećim zemljama za njezin prijenos u drugu treću zemlju. Za potrebe ove Uredbe samo pružanje pomoćnih usluga isključeno je iz ove definicije. Pomoćne usluge su prijevozništvo, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje i oglašavanje ili promidžba.

6. „Broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili poslovnim nastanom u državi članici Zajednice koji pružaju usluge utvrđene pod točkom 5. iz Zajednice na područje treće zemlje.

7. „Provoz” znači prijevoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice, koja ulazi i prolazi kroz carinsko područje Zajednice s odredištem izvan Zajednice.

8. „Individualna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednog krajnjeg korisnika ili primatelja u trećoj zemlji i koja obuhvaća jednu ili više roba s dvojnom namjenom

▼M1

9. „Opće odobrenje Unije za izvoz” znači odobrenje za izvoz u određene odredišne zemlje dostupno svim izvoznicima koji poštuju njegove uvjete i zahtjeve za korištenje koji su navedeni u prilozima od II.a do II.f.

▼B

10. „Globalna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku u odnosu na vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom ili većem broju određenih krajnjih korisnika i/ili u jednoj ili više određenih trećih zemalja.

11. „Nacionalna opća izvozna dozvola” znači izvozna dozvola dodijeljena u skladu s člankom 9. stavkom 2. i određena nacionalnim zakonodavstvom u skladu s člankom 9. i Prilogom III.c.

12. „Carinsko područje Europske unije” znači područje u smislu članka 3. Carinskog zakonika Zajednice.

13. „Roba s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice” znači roba koja ima status robe koja nije roba Zajednice u smislu članka 4. stavka 8. Carinskog zakonika Zajednice.







POGLAVLJE II.

PODRUČJE PRIMJENE

Članak 3.

1. Dozvola se zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I.

2. Sukladno članku 4. ili članku 8., dozvola se također može zahtijevati za izvoz u sva ili određeno odredište određene robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

Članak 4.

1. Dozvola se zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnih tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, uporabljena za razvoj, proizvodnju, upravljanje, djelovanje, održavanje, skladištenje, otkrivanje, identifikaciju ili širenje kemijskog, biološkog ili nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava, odnosno za razvoj, proizvodnju, održavanje i skladištenje projektila koji su sposobni nositi kemijsko, biološko ili nuklearno oružje.

2. Dozvola se također zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako država nabave ili država odredišta ima embargo na oružje, ►M1 uvedeno odlukom ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće ili odlukom OESS-a, ili ima embargo na oružje nametnut obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, te ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnih tijela iz stavka 1. da odnosna roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe. Za potrebe ovog stavka, „krajnja uporaba u vojne svrhe” znači:

(a) uključivanje u robu vojne namjene iz popisa robe s vojnom namjenom država članica;

(b) korištenje za opremu za proizvodnju, ispitivanje ili analizu i njihove komponente, za razvoj, proizvodnju ili održavanje robe vojne namjene iz prethodno navedenog popisa;

(c) korištenje bilo koje nedovršene robe u postrojenju za proizvodnju robe vojne namjene iz prethodno navedenog popisa.

3. Dozvola se također zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je izvoznik obaviješten od strane vlasti iz stavka 1. da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, uporabljena kao dijelovi ili komponente vojne robe navedene u nacionalnom vojnom popisu koja je izvezena s područja navedene države članice bez dozvole ili je bila prekršena dozvola propisana nacionalnim zakonodavstvom navedene države članice.

4. Ako izvoznik zna da je roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti, koja nije navedena u Prilogu I., namijenjena u cijelosti ili djelomično za bilo koju od namjena iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka, mora o tome obavijestiti tijela koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna izvozna dozvola.

5. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo koje zahtijeva dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako izvoznik ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena bilo kojoj od namjena iz stavka 1.

6. Država članica koja nameće zahtjev za dozvolom, pri primjeni stavaka 1. do 5., za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I., prema potrebi, obavješćuje ostale države članice i Komisiju. Ostale države članice temeljito razmatraju navedene informacije i obavješćuju svoja carinska tijela i ostala odgovarajuća državna tijela.

7. Odredbe članka 13. stavaka 1., 2. i 5. do 7. primjenjuju se u slučajevima koji se odnose na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

8. Ova Uredba ne dovodi u pitanje pravo država članica da poduzmu nacionalne mjere u okviru članka 11. Uredbe (EEZ) br. 2603/69.

Članak 5.

1. Dozvola se zahtijeva za obavljanje brokerskih usluga s robom s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I., ako je broker obaviješten od strane nadležnih tijela države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan da odnosna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. Ako je broker svjestan da je roba s dvojnom namjenom navedena u Prilogu I. za koju nudi pružanje brokerskih usluga namijenjena, u cijelosti ili djelomično, bilo kojoj od namjena iz članka 4. stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležna tijela koja odlučuju ima li svrhe da navedene brokerske usluge podliježu dozvoli.

2. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu, za namjene iz članka 4. stavka 1., i na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

3. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo koje zahtijeva dozvolu za brokering za robu s dvojnom namjenom, ako broker ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena bilo kojoj od namjena iz članka 4. stavka 1.

4. Odredbe članka 8. stavaka 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavka 2. i 3. ovog članka.

Članak 6.

1. Provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice, navedene u Prilogu I., mogu zabraniti nadležna tijela države članice preko koje se odvija provoz ako roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, korištena za namjene iz članka 4. stavka 1. Kod odlučivanja o takvoj zabrani države članice moraju uzeti u obzir obveze i odgovornosti koje su preuzele kao članice međunarodnih ugovora ili kao članice međunarodnih režima o neširenju oružja.

2. Prije odluke o zabrani provoza, država članica može odrediti da njezina nadležna tijela u pojedinačnim slučajevima mogu nametnuti zahtjev za dozvolom za poseban provoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. ako roba jest ili bi mogla biti u cijelosti korištena za namjene iz članka 4. stavka 1.

3. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu za namjene iz članka 4. stavka 1., i na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

4. Odredbe članka 8. stavka 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavaka 2. i 3. ovog članka.

Članak 7.

Ova se Uredba ne primjenjuje na obavljanje usluga ili prijenos tehnologije ako navedeno obavljanje ili prijenos uključuje kretanje osoba preko državne granice.

Članak 8.

1. Država članica može zabraniti ili nametnuti zahtjev za dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava.

2. Države članice obavješćuju Komisiju o svim mjerama donesenim u skladu sa stavkom 1. neposredno nakon njihova donošenja i navode precizne razloge za navedene mjere.

3. Države članice također odmah obavješćuju Komisiju o svim promjenama mjera donesenih u skladu sa stavkom 1.

4. Komisija mjere o kojima je obaviještena u skladu sa stavcima 2. i 3. objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije.







POGLAVLJE III.

IZVOZNA DOZVOLA I DOZVOLA ZA BROKERSKE USLUGE

Članak 9.

▼M1

1. Opća odobrenja Unije za određeni izvoz iz priloga od II.a do II.f utvrđena su ovom Uredbom.

Nadležna tijela države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan mogu izvozniku zabraniti da koristi ta odobrenja u slučaju da opravdano posumnjaju u njegovu sposobnost postupanja u skladu s tim odobrenjem ili odredbama zakonodavstva kontrole izvoza.

Nadležna tijela država članica razmjenjuju informacije o izvoznicima kojima je oduzeto pravo korištenja Općih odobrenja Unije za izvoz, osim ako ne utvrde da izvoznik neće pokušati izvoziti robu s dvojnom namjenom kroz drugu državu članicu. Sustav iz članka 19. stavka 4. koristi se u tu svrhu.

▼M3

Kako bi se osiguralo da su općim odobrenjima Unije za izvoz navedenima u prilozima od II.a do II.f obuhvaćene samo transakcije niskog rizika, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi uklanjanja odredišta iz područja primjene tih općih odobrenja Unije za izvoz ako se za takva odredišta uvede embargo na oružje kako je navedeno u članku 4. stavku 2.

Kada, u slučaju takvih embarga na oružje, krajnje hitni razlozi zahtijevaju uklanjanje pojedinih odredišta iz područja primjene općeg odobrenja Unije za izvoz, na delegirane akte donesene na temelju ovog stavka primjenjuje se postupak predviđen u članku 23.b.

▼B

2. Za sve ostale izvoze za koje se zahtijeva dozvola u skladu s ovom Uredbom, takvu dozvolu izdaju nadležna tijela država članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan. Podložno zabranama iz stavka 4., ova dozvola može biti individualna, globalna ili opća dozvola.

Sve dozvole valjane su diljem Zajednice.

Izvoznici nadležnim tijelima dostavljaju sve informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi nadležnim državnim tijelima dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, državi odredišta i krajnjoj uporabi izvezene robe. Dozvola može podlijegati, ako je potrebno, izjavi o namijenjenoj krajnjoj uporabi robe.

3. Države članice obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim zakonom ili praksom.

4. Nacionalne opće izvozne dozvole:

▼M1

(a) isključiti iz područja njihove primjene robu iz Priloga II.g

▼B

(b) utvrđuju se nacionalnim zakonom ili praksom. Mogu ih koristiti svi izvoznici s poslovnim nastanom ili boravištem u državi članici koja izdaje navedene dozvole ako ispunjavaju zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi i dopunskom nacionalnom zakonodavstvu. Izdaju se u skladu s navodima iz Priloga III.c. Izdaju se u skladu s nacionalnim pravom ili praksom; Države članice odmah obavješćuju Komisiju o svim nacionalnim općim izvoznim dozvolama koje su izdane ili izmijenjene. Komisija navedene obavijesti objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije;

(c) ne upotrebljava se ako država nabave ili država odredišta ima embargo, te ako je izvoznik obaviješten od strane njegovih nadležnih tijela da odnosna roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, bilo kojoj namjeni iz članka 4. stavaka 1. i 3. ili iz članka 4. stavka 2. u državi koja ima embargo na oružje, ►M1 uvedeno odlukom ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće ili odlukom OESS-a, ili ima embargo na oružje nametnut obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, ili ako je izvoznik svjestan da je roba namijenjena naprijed navedenoj namjeni.

5. Države članice u svom odgovarajućem nacionalnom zakonodavstvu zadržavaju ili uvode mogućnost dodjeljivanja globalne izvozne dozvole.

6. Države članice Komisiji dostavljaju popis tijela ovlaštenih za:

(a) dodjeljivanje izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom;

(b) odlučivanje o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice u skladu s ovom Uredbom.

Komisija objavljuje popis navedenih ovlasti u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 10.

1. Dozvole za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom dodjeljuju nadležna tijela države članice u kojoj broker ima boravište ili poslovni nastan. Navedene dozvole dodjeljuju se za utvrđenu količinu posebne robe koja se kreće između dviju ili više trećih zemalja. Lokaciju robe u trećoj zemlji podrijetla, krajnjeg korisnika i njegovu točnu lokaciju potrebno je jasno naznačiti. Dozvole su valjane diljem Zajednice.

2. Brokeri nadležnim tijelima pružaju sve informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje dozvola za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom, posebno detalje o lokaciji robe s dvojnom namjenom u trećoj zemlji podrijetla, jasan opis robe i količinu, podatke o trećim strankama uključenim u transakciju, trećoj zemlji odredišta, krajnjem korisniku u navedenoj državi i njegovu točnu lokaciju.

3. Države članice obrađuju zahtjeve za dozvole za brokerske usluge u vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim pravom ili praksom.

4. Države članice Komisiji dostavljaju popis tijela ovlaštenih za dodjeljivanje dozvola za pružanje brokerskih usluga u skladu s ovom Uredbom. Komisija objavljuje popis navedenih ovlasti u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 11.

1. Ako se roba s dvojnom namjenom za koju je podnesen zahtjev za izdavanje individualne izvozne dozvole na odredište koje nije navedeno u ►M1 Prilog II.a ◄ , ili na bilo koje odredište u slučaju robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu IV., nalazi ili će se nalaziti u jednoj ili više država članica osim u onoj u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole, ta se činjenica mora navesti u zahtjevu. Nadležna tijela države članice kojima je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole odmah se savjetuju s nadležnim tijelima države članice ili dotične države i daju odgovarajuće informacije. Konzultirana država ili države članice u roku od 10 radnih dana obznanjuju sve primjedbe koje ona ili one mogu imati za dodjeljivanje takve dozvole, što obvezuje državu članicu u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje dozvole.

Ako se nikakve primjedbe ne prime u roku od 10 radnih dana, smatra se da konzultirana država ili države članice nemaju nikakvu primjedbu.

U iznimnim slučajevima, svaka konzultirana država članica može zatražiti produljenje desetodnevnog roka. Međutim, produljenje ne smije prelaziti 30 radnih dana.

2. Ako bi izvoz mogao narušiti njezine osnovne sigurnosne interese, država članica može zatražiti da druga država članica ne dodijeli izvoznu dozvolu ili, ako je takva dozvola dodijeljena, zahtijevati njezino poništavanje, obustavljanje, izmjenu ili opoziv. Država članica koja zaprima takav zahtjev odmah započinje neobvezujuća savjetovanja s državom članicom koja podnosi zahtjev, koja se moraju okončati u roku od 10 radnih dana. Ako država članica koja zaprima zahtjev odluči izdati dozvolu, o tome mora obavijestiti Komisiju i ostale države članice putem elektroničkog sustava navedenog u članku 13. stavku 6.

Članak 12.

1. Pri odlučivanju da li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili ne, ili dodijeliti dozvolu za brokerske usluge u skladu s ovom Uredbom, države članice uzimaju u obzir sve s tim povezane čimbenike uključujući:

(a) dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice odgovarajućih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza, ili ratifikacijom odgovarajućih međunarodnih ugovora;

(b) njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim ►M1 odlukama ili zajedničkim stajalištem ◄ koju je usvojilo Vijeće, ili odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda;

(c) razmatranja nacionalne vanjske i sigurnosne politike, uključujući ona obuhvaćena Zajedničkim stajalištem Vijeća 2008/944/CFSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme ( 5 );

(d) razmatranja o namjeravanoj krajnjoj uporabi i riziku od zlouporabe.

2. Osim kriterija utvrđenih u stavku 1., pri procjeni zahtjeva za izdavanje globalne izvozne dozvole, države članice uzimaju u obzir je li izvoznik pri podnošenju zahtjeva za dozvolu upotrijebio razmjerna i odgovarajuća sredstva i postupke za osiguranje usklađenosti s odredbama i ciljevima ove Uredbe te s pravilima i uvjetima za dozvolu.

Članak 13.

1. Nadležna tijela država članica, postupajući u skladu s ovom Uredbom, mogu odbiti dodijeliti izvoznu dozvolu i mogu poništiti, suspendirati, izmijeniti ili opozvati izvoznu dozvolu koju su već dodijelile. Ako odbiju, ponište, suspendiraju, znatno ograniče ili opozovu izvoznu dozvolu ili ako su ustanovili da se namjeravani izvoz ne smije odobriti, o tome moraju obavijestiti nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju i s njima podijeliti odgovarajuće informacije. Ako su nadležna tijela države članice suspendirale izvoznu dozvolu, o konačnoj procjeni obavješćuju države članice i Komisiju na kraju razdoblja obustave.

2. Nadležna tijela država članica pregledavaju odbijanja dozvola o kojima su obaviještene u skladu sa stavkom 1. u roku od tri godine od primitka obavijesti i opozivaju ih, izmjenjuju ili obnavljaju. Nadležna tijela država članica obavješćuju nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju o rezultatima pregleda što je moguće prije. Odbijanja koja nisu opozvana ostaju valjana.

3. Nadležna tijela država članica obavješćuju bez odgađanja države članice i Komisiju o svojim odlukama za zabranu provoza robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. donesenim na temelju članka 6. Te obavijesti sadrže sve odgovarajuće informacije uključujući razvrstavanje robe, njezine tehničke parametre, državu odredišta i krajnjeg korisnika.

4. Stavci 1. i 2. također se primjenjuju na dozvole za brokerske usluge.

5. Prije nego što nadležna tijela država članica, postupajući na temelju ove Uredbe, dodijele dozvolu za izvoz ili brokerske usluge ili odluče o provozu, ispituju sva valjana odbijanja ili odluke o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. koje su donesene u skladu s ovom Uredbom, kako bi se ustvrdilo da li je dozvola ili provoz odbijen od strane nadležnih tijela druge države ili država članica za gotovo istovrsnu transakciju (to podrazumijeva robu s gotovo istovrsnim parametrima ili tehničkim karakteristikama istom krajnjem korisniku ili primatelju). Najprije se savjetuju s nadležnim tijelima države ili država članica koje su izdale takvo odbijanje (odbijanja) ili odluke o zabrani provoza kako je predviđeno stavcima 1. i 3. Ako nakon takvih savjetovanja nadležna tijela države članice odluče dodijeliti dozvolu ili dopustiti provoz, o tome obavješćuju nadležna tijela druge države članice i Komisiju, pružajući im sve odgovarajuće informacije za objašnjenje odluke.

▼M1

6. Sve obavijesti potrebne u skladu s ovim člankom izdaju se putem sigurnih elektroničkih sredstava uključujući sustav iz članka 19. stavka 4.

▼B

7. Sve informacije razmijenjene u skladu s odredbama ovog članka u skladu su s odredbama članka 19. stavaka 3., 4. i 6. glede povjerljivosti takvih informacija.

Članak 14.

1. Sve individualne i globalne izvozne dozvole i dozvole za brokerske usluge izdaju se u pisanom obliku ili putem elektroničkih sredstava na obrascima koji sadrže barem sve elemente i po redoslijedu koji je utvrđen u obrascima koji se pojavljuju u Prilozima III.a i III.b.

2. Na zahtjev izvoznika, globalne izvozne dozvole koje sadrže količinska ograničenja razdjeljuju se.







POGLAVLJE IV.

AŽURIRANJE POPISA ROBE S DVOJNOM NAMJENOM

Članak 15.

1. Popis robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. ažurira se u skladu s odgovarajućim dužnostima i obvezama, te svakom njihovom promjenom, koju su države članice prihvatile kao članice međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza, ili ratifikacijom odgovarajućih međunarodnih ugovora.

2. Prilog IV., koji potpada pod Prilog I., ažurira se s obzirom na članak 30. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, naime radi javnog interesa i javne sigurnosti država članica.

▼M3

3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 23.a u vezi s ažuriranjem popisa robe s dvojnom namjenom navedenog u Prilogu I. Ažuriranje Priloga I. provodi se unutar područja primjene navedenog u stavku 1. ovog članka. Kada se ažuriranje Priloga I. tiče robe s dvojnom namjenom koja je također navedena u prilozima od II.a do II.g ili u Prilogu IV., ti se prilozi mijenjaju na odgovarajući način.

▼B







POGLAVLJE V.

CARINSKI POSTUPCI

Članak 16.

1. Pri obavljanju formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom u carinarnici odgovornoj za obradu izvozne deklaracije, izvoznik predočuje dokaz da su dobivene sve potrebne izvozne dozvole.

2. Od izvoznika se može zatražiti prijevod svih dokumenata predočenih kao dokaz na službeni jezik države članice u kojoj je izvozna deklaracija predočena.

3. Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su joj dane na temelju i u skladu s Carinskim zakonikom Zajednice, država članica također može, za razdoblje koje ne prelazi razdoblja navedena u stavku 4., suspendirati postupak izvoza sa svog područja, ili, ako je potrebno, na drugi način spriječiti da roba s dvojnom namjenom navedena u Prilogu I. koja je obuhvaćena valjanom izvoznom dozvolom napusti Zajednicu preko njezinog područja, ako ima razloga za sumnju da:

(a) odgovarajuće informacije nisu uzete u obzir pri izdavanju dozvole; ili

(b) su se materijalne okolnosti promijenile od izdavanja dozvole.

4. U slučaju iz stavka 3., nadležno tijelo države članice koja je izdala izvoznu dozvolu smjesta će se savjetovati kako bi se mogle poduzeti radnje sukladno članku 13. stavku 1. Ako takva nadležna tijela odluče zadržati dozvolu, moraju odgovoriti u roku od 10 radnih dana, što se, na njihov zahtjev u iznimnim okolnostima može produljiti na 30 radnih dana. U tom se slučaju, ili ako odgovor nije primljen u roku od 10 ili 30 dana, što može biti slučaj, roba s dvojnom namjenom odmah pušta. Država članica koja je izdala dozvolu obavješćuje ostale države članice i Komisiju.

Članak 17.

1. Države članice mogu predvidjeti da se carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom obave samo u carinarnicama koje su za to ovlaštene.

2. Države članice koje su iskoristile mogućnost iz stavka 1. obavješćuju Komisiju o propisno ovlaštenim carinarnicama. Komisija objavljuje informacije u seriji C Službenog lista Europske unije.

Članak 18.

Odredbe članaka 843. i 912.a do 912.g Uredbe (EEZ) br. 2454/93 primjenjuju se na zabrane koje se odnose na izvoz, ponovni izvoz i izlazak iz carinskog područja robe s dvojnom namjenom za čiji je izvoz potrebna dozvola na temelju ove Uredbe.







POGLAVLJE VI.

ADMINISTRATIVNA SURADNJA

Članak 19.

1. Države članice, u suradnji s Komisijom, poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi uspostavile izravnu suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela, posebno kako bi se eliminirao rizik da moguće nepodudarnosti u primjeni kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom mogu dovesti do skretanja trgovine, što bi moglo stvoriti poteškoće za jednu ili više država članica.

2. Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi uspostavile izravnu suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela s ciljem poboljšanja učinkovitosti režima Zajednice za kontrolu izvoza. Takve informacije mogu uključivati:

(a) detalje o izvoznicima kojima je, nacionalnim sankcijama, uskraćeno pravo da koriste nacionalne ►M1 Opće odobrenje Unije za izvoz ◄ ;

(b) podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti nabave, i, ako je dostupno, o putovima prijevoza.

3. Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći između upravnih tijela država članica i suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene zakona o carinskim i poljoprivrednim pitanjima ( 6 ), a posebno odredbe o povjerljivosti podataka, primjenjuju se mutatis mutandis, ne dovodeći u pitanje članak 23. ove Uredbe.

▼M1

4. Komisija uspostavlja siguran i kodiran sustav za razmjenu informacija između država članica i, kad god je potrebno, s Komisijom, uz savjetovanje s koordinacijskom skupinom za dvojnu namjernu osnovanu na temelju članka 23. Europski parlament se obavješćuje o proračunu sustava, proširenju, privremenim i konačnim oblikovanjima, funkcioniranju i troškovima mreže.

▼B

5. Za pripremu smjernica za izvoznike i brokere odgovorne su države članice u kojoj isti imaju boravište ili poslovni nastan. Komisija i Vijeće mogu također subjektima iz ove Uredbe učiniti raspoloživim i/ili preporuke za najbolju praksu.

6. Obrada osobnih podataka u skladu je s pravilima utvrđenim u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka ( 7 ) i Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom prijenosu takvih podataka ( 8 ).







POGLAVLJE VII.

KONTROLNE MJERE

Članak 20.

1. Izvoznici robe s dvojnom namjenom vode detaljne registre ili evidenciju svog izvoza, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom u odgovarajućim državama članicama. Takvi registri ili evidencija posebno uključuju komercijalne isprave kao što su računi, manifesti i prijevozni i ostali otpremni dokumenti koji sadrže dostatne informacije pomoću kojih bi se moglo ustanoviti sljedeće:

(a) opis robe s dvojnom namjenom;

(b) količina robe s dvojnom namjenom;

(c) ime i adresa izvoznika i primatelja;

(d) ako je poznato, krajnja uporaba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

2. U skladu s nacionalnim pravom ili praksom na snazi u odgovarajućim državama članicama, brokeri vode registre ili evidenciju za brokerske usluge koje potpadaju pod područje primjene članka 5. kako bi se mogao dokazati, na zahtjev, opis robe s dvojnom namjenom koja je podlijegala brokerskim uslugama, razdoblje tijekom kojega je roba podlijegala takvim uslugama i njezino odredište, te države kojih se navedene brokerske usluge tiču.

3. Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavku 1. i 2. čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je izvoz obavljen ili su brokerske usluge pružene. Šalju se, na zahtjev, nadležnim tijelima države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan ili u kojoj broker ima poslovni nastan ili boravište.

Članak 21.

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, svaka država članica poduzima sve mjere koje su potrebne da se njezinim nadležnim tijelima dopusti:

(a) da prikupe informacije o svakoj narudžbi ili transakciji koja uključuje robu s dvojnom namjenom;

(b) da ustanovi jesu li izvozne kontrolne mjere pravilno primjenjivane, što može posebno uključivati pravo pristupa u prostorije osoba koje zanima neka izvozna transakcija ili brokera koji obavljaju brokerske usluge pod uvjetima iz članka 5.







POGLAVLJE VIII.

OSTALE ODREDBE

Članak 22.

1. Dozvola se zahtijeva za prijenose unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu IV. Roba navedena u dijelu 2. Priloga IV. nije obuhvaćena općom dozvolom.

2. Država članica može uvesti zahtjev za dozvolu za prijenos ostale robe s dvojnom namjenom s njezinog područja u drugu državu članicu, u slučajevima u kojima u vrijeme prijenosa:

— subjekt zna da je konačno odredište dotične robe izvan Zajednice,

— izvoz navedene robe u to konačno odredište podliježe zahtjevu za dozvolu sukladno člancima 3., 4. ili 8. u državi članici iz koje se roba treba prenijeti, i takav izvoz izravno s njezinog područja nije odobren općom dozvolom ili globalnom dozvolom,

— navedena roba ne smije biti prerađena ili obrađena kako je određeno u članku 24. Carinskog zakonika Zajednice u državi članici u koju se treba prenijeti.

3. Zahtjev za dozvolu za prijenos mora se podnijeti u državi članici iz koje se roba s dvojnom namjenom treba prenijeti.

4. U slučajevima u kojima je naknadni izvoz robe s dvojnom namjenom već bio prihvaćen, u savjetodavnim postupcima iz članka 11., od strane države članice iz koje se roba treba prenijeti, dozvola za prijenos subjektu se izdaje odmah, osim ako su se okolnosti znatno promijenile.

5. Država članica koja donese zakone kojima se uvodi takav zahtjev obavješćuje Komisiju i ostale države članice o mjerama koje je poduzela. Komisija navedene informacije objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije.

6. Mjere iz stavaka 1. i 2. ne uključuju primjenu kontrole na unutarnjim granicama Zajednice, već isključivo kontrole koje se obavljaju kao dio uobičajenih kontrolnih postupaka koji se provode na nediskriminirajući način diljem područja Zajednice.

7. Primjena mjera iz stavaka 1. i 2. nikako ne smije prouzročiti da prijenos iz jedne države članice u drugu podliježe strožim uvjetima od onih koji vrijede za izvoz iste robe u treće zemlje.

8. Dokumenti i evidencija o prijenosima unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I., čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je prijenos izvršen i šalju se nadležnim tijelima države članice iz koje je navedena roba prenesena na zahtjev.

9. Država članica može nacionalnim zakonodavstvom zahtijevati da se, za sve prijenose iz navedene države članice unutar Zajednice, robe navedene u kategoriji 5., dijelu 2. Priloga I. koja nije navedena u Prilogu IV., dodatne informacije glede navedene robe pruže nadležnim tijelima navedene države članice.

10. Odgovarajuće komercijalne isprave koje se odnose na prijenos robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Zajednice jasno navode da navedena roba podliježe kontrolama ako je izvezena iz Zajednice. Odgovarajuće komercijalne isprave uključuju, posebno, sve ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice.

Članak 23.

1. Uspostavlja se Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje predstavnika navedene Skupine.

Koordinacijska skupina proučava sva pitanja koja se tiču primjene ove Uredbe koja može postaviti ili predsjednik ili predstavnik države članice.

2. Predsjednik Koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom ili Koordinacijske skupine, kad god to smatra potrebnim, savjetuje izvoznike, brokere i ostale predmetne zainteresirane stranke obuhvaćene ovom Uredbom.

▼M1

3. Komisija dostavlja godišnje izvješće Europskom parlamentu o aktivnostima, ispitivanjima i konzultacijama s koordinacijskom skupinom za dvojnu namjenu, što podliježe članku 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije ( 9 ).

▼M3

Članak 23.a

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 2. srpnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stavka 1. i članka 15. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 23.b

1. Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka odmah stupaju na snagu i primjenjuju se ako nije uložen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2. U priopćenju Europskom parlamentu i Vijeću o delegiranom aktu navode se razlozi korištenja hitnog postupka.

2. Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na neki delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 23.a stavka 5. U takvom slučaju Komisija dotični akt stavlja izvan snage odmah nakon što je Europski parlament ili Vijeće obavijeste o svojoj odluci o ulaganju prigovora.

▼B

Članak 24.

Svaka država članica poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilnu provedbu svih odredaba ove Uredbe. Posebice, utvrđuje sankcije primjenjive na povredu odredaba ove Uredbe ili onih usvojenih za njezinu provedbu. Navedene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

▼M1

Članak 25.

1. Svaka država članica obavješćuje Komisiju o zakonima i drugim propisima donesenim u okviru provedbe Uredbe, uključujući mjere iz članka 24. Komisija dostavlja informacije ostalim državama članicama.

2. Svake 3 godine Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i dostavlja sveobuhvatno izvješće o provedbi i analizi učinaka Europskom parlamentu i Vijeću, koje može uključivati prijedloge za njegove izmjene. Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.

3. Posebni odjeljci izvješća odnose se na:

(a) koordinacijsku skupinu za dvojnu namjenu i njezine aktivnosti. S informacijama koje Komisija dostavi o ispitivanjima i konzultacijama koordinacijske skupine za dvojnu namjenu postupa se kao s povjerljivim informacijama na temelju članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Informacije se u svakom slučaju smatraju povjerljivima ako postoji mogućnost da njihovo otkrivanje ima bitno štetan učinak na dobavljača ili na izvor navedenih informacija;

(b) provedbu članka 19. stavka 4., i izvješćuje se o postignutom stupnju u postavljanju sigurnog i kodiranog sustava za razmjenu informacija između država članica i Komisije;

(c) provedbu članka 15. stavka 1.;

(d) provedbu članka 15. stavka 2.;

(e) opsežne dostavljene informacije o mjerama koje su države članice poduzele na temelju članka 24., i o kojima je Komisija obaviještena na temelju stavka 1. ovog članka.

4. Najkasnije do 31. prosinca 2013., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o ocjeni provedbe ove Uredbe s posebnim naglaskom na provedbu Priloga II.b, Općeg odobrenja Unije za izvoz br. EU002, popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom za izmjenu ove Uredbe, posebno u vezi pitanja pošiljaka niske vrijednosti.

▼M1

Članak 25.a

Ne dovodeći u pitanje odredbe sporazuma ili protokola o međusobnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima koji su sklopljeni između Unije i trećih zemalja, Vijeće može ovlastiti Komisiju da pregovara s trećim zemljama o sporazumima kojima se predviđa međusobno priznavanje izvoznih kontrola robe s dvojnom namjenom obuhvaćene ovom Uredbom i posebno otklanjanje zahtjeva za odobrenje ponovnog izvoza unutar državnog područja Unije. Ti se pregovori provode u skladu s postupcima određenim u članku 207. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, prema potrebi.

▼B

Članak 26.

Ova Uredba ne utječe na:

— primjenu članka 296. Ugovora o osnivanju Europske zajednice,

— primjenu Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

Članak 27.

Uredba (EZ) br. 1334/2000 stavlja se izvan snage s učinkom od 27. kolovoza 2009.

Međutim, za zahtjeve za izvozne dozvole predane prije 27. kolovoza 2009., odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1334/2000 i dalje se primjenjuju.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VI.

Članak 28.

Ova Uredba stupa na snagu devedesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

▼M2









PRILOG I.

Popis iz članka 3. ove Uredbe

POPIS ROBE S DVOJNOM NAMJENOM

Ovim se popisom primjenjuju međunarodno dogovoreni nadzori robe s dvojnom namjenom, uključujući Wassenaarski aranžman, Režim nadzora raketne tehnologije (MTCR), Skupinu nuklearnih dobavljača (NSG), Australsku skupinu i Konvenciju o kemijskom oružju (CWC).

SADRŽAJ Napomene Akronimi i kratice Definicije Kategorija 0 Nuklearni materijali, postrojenja i oprema Kategorija 1 Posebni materijali i srodna oprema Kategorija 2 Obrada materijala Kategorija 3 Elektronika Kategorija 4 Računala Kategorija 5 Telekomunikacije i „sigurnost informacija” Kategorija 6 Senzori i laseri Kategorija 7 Navigacija i avionika Kategorija 8 Pomorstvo Kategorija 9 Zračni i svemirski prostor i pogonski sustavi

OPĆENITE NAPOMENE UZ PRILOG I.

1. Za nadziranu robu koja je izrađena ili preuređena za vojnu uporabu, vidjeti odgovarajući popis nadzirane robe vojne namjene koji vode pojedine države članice. Napomena u ovom Prilogu „VIDJETI TAKOĐER POPIS ROBE VOJNE NAMJENE” odnosi se na navedeni popis.

2. Predmet nadzora sadržanih u ovom Prilogu ne treba biti ukinut izvozom bilo kojih roba koje nisu nadzirane (uključujući i tvorničko postrojenje), a koje sadrže jednu ili više nadziranih komponenti, kad su nadzirana komponenta ili komponente glavni element tih roba i lako ih se može ukloniti ili koristiti u druge svrhe. NAPOMENA: Pri procjeni treba li nadziranu komponentu ili komponente smatrati glavnim elementom, potrebno je odvagnuti faktore količine, vrijednosti i upotrijebljenog tehnološkog znanja te ostale posebne okolnosti zbog kojih bi nadzirana komponenta ili komponente mogle postati glavnim elementom nabavljene robe.

3. Roba navedena u ovom Prilogu obuhvaća novu i korištenu robu.

4. U nekim slučajevima kemikalije su popisane imenom i CAS brojem. Popis se odnosi na kemikalije iste strukturalne formule (uključujući hidrate) bez obzira na ime ili CAS broj. CAS brojevi prikazani su da bi se lakše identificirala određena kemikalija ne obazirući se na nomenklaturu. CAS brojevi ne mogu se koristiti kao jedino sredstvo identifikacije budući da neki oblici navedenih kemikalija imaju drukčije CAS brojeve, a i smjese koje sadrže navedenu kemikaliju mogu također imati druge CAS brojeve.

NAPOMENA O NUKLEARNOJ TEHNOLOGIJI (NNT)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorije 0)

„Tehnologija” izravno povezana s bilo kojom robom nadziranom u kategoriji 0 nadzire se u skladu s odredbama kategorije 0.

„Tehnologija” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se odnosi na robu koja nije nadzirana.

Odobravanjem robe za izvoz također se odobrava i izvoz istom krajnjem korisniku minimalne „tehnologije” potrebne za postavljanje, rad, održavanje i popravak robe.

Nadzor prijenosa „tehnologije” ne odnosi se na informacije „u javnom vlasništvu” ili na „temeljna znanstvena istraživanja”.

NAPOMENA O TEHNOLOGIJI OPĆENITO (NTO)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorija 1 do 9)

Izvoz „tehnologije” koja je „potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” robe pod nadzorom u kategorijama 1 do 9, nadzire se u skladu s odredbama kategorija 1 do 9.

„Tehnologija”„potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se primjenjuje na robu koja nije nadzirana.

Nadzor se ne odnosi na onu „tehnologiju” koja je minimalno potrebna za postavljanje, rad, održavanje (provjeru) i popravak one robe koja nije nadzirana ili čiji je izvoz odobren.

NAPOMENA: Ovo se ne odnosi na „tehnologiju” navedenu u 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. i 8E002.b.

Nadzor prijenosa „tehnologije” ne odnosi se na informacije „u javnom vlasništvu”, na „temeljna znanstvena istraživanja” niti na minimum informacija potrebnih za primjenu patenata.

NAPOMENA O SOFTVERU OPĆENITO (NSO)

(Ova napomena odbacuje svaki nadzor unutar odjeljka D kategorija 0 do 9)

Kategorije 0 do 9 iz ovog popisa ne nadziru „softver” koji je:

a. općenito dostupan javnosti zato što: 1. prodaje se iz zaliha u maloprodaji, bez ograničenja, na sljedeće načine: a. transakcijama preko prodajnog pulta; b. transakcijama putem poštanske narudžbe; c. elektroničkim transakcijama; ili d. transakcijama putem telefonske narudžbe; i 2. namijenjen je za ugradnju od strane korisnika bez značajnije dodatne podrške dobavljača; ili NAPOMENA: Stavka a. Napomene o softveru općenito ne odnosi se na „softver” naveden u kategoriji 5 – dio 2. („Informacijska sigurnost”).

b. „u javnom vlasništvu”.

AKRONIMI I KRATICE KORIŠTENI U OVOM PRILOGU

Akronim ili kratica, kad se koristi kao definirani izraz, nalazi se u „Definicijama izraza koji se koriste u ovom Prilogu”.







Akronim ili kratica Značenje ABEC Odbor inženjera prstenastih ležajeva (Annular Bearing Engineers Committee) AGMA Američko udruženje proizvođača prijenosnih mehanizama (American Gear Manufacturers’ Association) AHRS referentni sustav za pozicioniranje i smjer (attitude and heading reference systems) AISI Američki institut za željezo i čelik (American Iron and Steel Institute) ALU aritmetička logička jedinica (arithmetic logic unit) ANSI Američki institut za nacionalne standarde (American National Standards Institute) ASTM Američko društvo za ispitivanje i materijale (the American Society for Testing and Materials) ATC nadzor zračnog prometa (air traffic control) AVLIS odvajanje izotopa laserom iz atomskih para (atomic vapour laser isotope separation) CAD projektiranje pomoću računala (computer-aided-design) CAS Referentna arhiva za kemiju i primijenjenu kemiju (Chemical Abstracts Service) CCITT Međunarodni savjetodavni odbor za telegrafiju i telefoniju (International Telegraph and Telephone Consultative Committee) CDU jedinica za upravljanje i prikaz (control and display unit) CEP vjerojatnost kružne pogreške (circular error probable) CNTD termalno nanošenje kontroliranom nukleacijom (controlled nucleation thermal deposition) CRISLA kemijska reakcija selektivnim odvajanjem izotopa laserom (chemical reaction by isotope selective laser activation) CVD taloženje para kemikalija (chemical vapour deposition) CW kemijsko ratovanje (chemical warfare) CW (za lasere) kontinuirani val (continuous wave) DME oprema za mjerenje udaljenosti (distance measuring equipment) DS usmjereno ukrućen (directionally solidified) EB-PVD taloženje fizičkih para elektronskog snopa (electron beam physical vapour deposition) EBU Europska unija za radiodifuziju (European Broadcasting Union) ECM elektrokemijska strojna obrada (electro-chemical machinig) ECR ciklotronska rezonanca elektrona (electron cyclotron resonance) EDM strojevi na električno pražnjenje (electrical discharge machines) EEPROMS elektroprogramirljiva stalna memorija koju se može izbrisati (electrically erasable programmable read only memory) EIA Udruženje elektroničkih industrija (Electronic Industries Association) EMC elektromagnetska kompatibilnost (electromagnetic compatibility) ETSI Europski institut za telekomunikacijske standarde (European Telecommunications Standards Institute) FFT brza Fourierova transformacija (Fast Fourier Transform) GLONASS globalni satelitski sustav za navigaciju (global navigation satellite system) GPS globalni sustav za pozicioniranje (global positioning system) HBT hetero-bipolarni tranzistori (hetero-bipolar transistors) HDDR digitalno snimanje visoke gustoće (high density digital recording) HEMT tranzistori s visokom pokretljivošću elektrona (high electron mobility transistors) ICAO Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (International Civil Aviation Organisation) IEC Međunarodni odbor za elektrotehnička pitanja (International Electro-technical Commission) IEEE Institut elektro i elektroničkih inženjera (Institute of Electrical and Electronic Engineers) IFOV trenutačno pregledno polje (instantaneous-field-of-view) ILS sustav za spuštanje s instrumentima (instrument landing system) IRIG instrumentacijska skupina za signale različita dometa (inter-range instrumentation group) ISA međunarodna standardna atmosfera (international standard atmosphere) ISAR radar inverznog sintetičkog otvora (inverse syntetic aperture radar) ISO Međunarodna organizacija za standardizaciju (International Organization for Standardization) ITU Međunarodna unija za telekomunikacije (International Telecommunication Union) JIS Japanski industrijski standardi (Japanese Industrial Standard) JT Joule-Thomson LIDAR detekcija svjetlosti i patroliranje (light detection and ranging) LRU neispravna zamjenjiva jedinica (line replaceable unit) MAC šifra za utvrđivanje vjerodostojnosti poruke (message authentication code) Mach odnos brzine objekta prema brzini zvuka (prema Ernstu Machu) (ratio of speed of an object to speed of sound) MLIS odvajanje izotopa molekularnim laserom (molecular laser isotopic separation) MLS mikrovalni sustavi za slijetanje (microwave landing systems) MOCVD taloženje para metaloorganskih kemikalija (metal organic chemical vapour deposition) MRI slike magnetske rezonance (magnetic resonance imaging) MTBF srednje vrijeme između kvarova (mean-time-between-failures) Mtops milijun teoretskih operacija u sekundi (milliontheoretical operations per second) MTTF srednje vrijeme do kvara (mean-time-to-failure) NBC nuklearni, biološki i kemijski (Nuclear, Biological and Chemical) NDT nedestruktivno ispitivanje (non-destructive test) PAR radar za precizno približavanje (precision approach radar) PIN osobni identifikacijski broj (personal identification number) ppm dijelova na milijun (parts per million) PSD snaga gustoće spektra (power spectral density) QAM kvadratno-amplitudna modulacija (quadrature-amplitude-modulation) RF radijska frekvencija (radio frequency) SACMA Udruženje dobavljača složenih kompozitnih materijala (Suppliers of Advanced Composite Materials Association) SAR radar sintetičkog otvora (syntetic aperture radar) SC jednostruki kristal (single crystal) SLAR radar nošen na boku letjelice (sidelooking airborne radar) SMPTE Udruženje filmskih i televizijskih inženjera (Society of Motion Picture and Television Engineers) SRA sklop zamjenjiv u radionici (shop replaceable assembly) SRAM statička memorija s izravnim pristupom (static random access memory) SRM metode po preporuci SACMA-e (SACMA Recommended Methods) SSB jednobočni pojas (single sideband) SSR sekundarni nadzorni radar (secondary surveillance radar) TCSEC kriterij za ocjenjivanje pouzdanog računalnog sustava (trusted computer system evaluation criteria) TIR ukupno navedeno očitanje (total indicated reading) UV Ultraljubičasto (ultraviolet) UTS krajnja čvrstoća na vlak (ultimate tensile strenght) VOR domet visoke frekvencije u svim smjerovima (very high frequency omni-directional range) YAG itrijev-aluminijev granat (yttrium/aluminium garnet)

DEFINICIJE IZRAZA KORIŠTENIH U OVOM PRILOGU

Definicije izraza u ‚jednostrukim navodnicima’ navedene su u tehničkoj napomeni uz taj izraz.

Definicije izraza u ‚dvostrukim’ navodnicima su kako slijedi:

NAPOMENA: U zagradama iza definiranog izraza navedene su odgovarajuće kategorije.

„Aeroprofili promjenljive geometrije” (7) znači uporaba zakrilaca ili timera na izlaznom rubu krila ili slotove na napadnom rubu krila ili oborivi prednji rub krila, čijim se položajem može upravljati tijekom leta.

„Agensi za suzbijanje nereda” (1) su tvari koje, u očekivanim uvjetima uporabe u svrhu suzbijanja nereda, uzrokuju kod ljudi senzorične smetnje ili nesposobnost u vrlo kratkom vremenskom periodu, a što prestaje ubrzo nakon prekida njihovom izlaganju.

Tehnička napomena:

Suzavci su podskup „agensa za suzbijanje nereda”.

„Aksijalno zanošenje” (2) znači aksijalni pomak pri jednom okretu radnog vretena mjereno u ravnini okomitoj na čelnu stranu vretena, u blizini oboda čelne strane vretena (poziv na: ISO 230/1 1986, stavak 5.63.).

„Aktivni piksel” (6 8) je najmanji (pojedinačni) element poluvodičkog niza koji ima funkciju fotoelektričnog prijenosa kad je izložen svjetlosnom (elektromagnetskom) zračenju.

„Aktivni sustavi za kontrolu leta” (7) su sustavi čija je funkcija sprečavanje nedozvoljenih kretnji letjelice ili rakete ili strukturnih opterećenja, putem samostalne obrade izlaznih signala od više senzora koji potom daju preventivne komande radi automatske kontrole.

„Analizatori signala” (3) znači uređaji koji mogu mjeriti i iskazivati temeljna svojstva jednofrekventnih komponenti višefrekventnih signala.

„APP” (4) je ekvivalent za „korigiranu najveću sposobnost”.

„Asimetrični algoritam” (5) znači kriptografski algoritam koji koristi različite, matematičke ključeve za šifriranje i dešifriranje.

NAPOMENA: Uobičajena uporaba „asimetričnih algoritama” je upravljanje ključem.

„Automatsko praćenje cilja” (6) znači tehnika obrade kojom se automatski određuje i daje kao izlazni podatak ekstrapolirana vrijednost najvjerojatnijeg položaja cilja u stvarnom vremenu.

„Bespilotna letjelica” („UAVs”) (9) znači bilo kakva letjelica koja može poletjeti i održati kontrolu leta i navigacije bez bilo kakve ljudske prisutnosti u njoj.

„Bias” (akcelerometar) (7) znači prosječni izlazni podatak mjerača ubrzanja (akcelerometra) u određenom vremenu, mjeren pod određenim uvjetima rada, a koji nije povezan s izlaznim ubrzanjem ili rotacijom. „Bias” (pomak) izražen je u g ili metrima u sekundi na kvadrat (g ili m/s2) (standard IEEE 528-2001) (mikro g je jednak 1 × 10–6 g).

„Bias” (giroskop) (7) znači prosječni izlazni podatak giroskopa u određenom vremenu, mjeren pod određenim uvjetima rada, a koji nije povezan s izlaznim ubrzanjem ili rotacijom. „Bias” (pomak) izražen je u stupnjevima po satu (stup/h) (standard IEEE 528-2001).

„Brzina digitalnog prijenosa” (def) znači ukupna brzina prijenosa bita informacije koja se izravno prenosi bilo kojom vrstom medija.

NAPOMENA: Vidjeti također „ukupna brzina digitalnog prijenosa”.

„Centralna memorija” (4) znači primarna memorija za podatke ili instrukcije za brzi pristup središnjoj procesnoj jedinici. Sastoji se od unutarnje memorije „digitalnog računala” i svakog njegovog hijerarhijskog produžetka, kao što su dodatna memorija ili proširena memorija s neslijednim pristupom.

„CEP” (krug jednake vjerojatnosti) (7) je mjera točnosti; polumjer kruga centriran na metu, pri određenom dometu, u koji pada 50 % tereta.

„Civilna letjelica” (1 3 4 7) znači ona „letjelica” navedena po oznaci u objavljenim popisima potvrda o sposobnosti za let, koje su objavile civilne zrakoplovne vlasti, koja može letjeti na komercijalnim civilnim domaćim i inozemnim rutama ili za zakonite civilne, privatne ili poslovne potrebe.

NAPOMENA: Vidjeti također „letjelica”.

„Cjepivo” (1) je imunološki lijek koji je namijenjen stimuliranju zaštitnog imunološkog odgovora kod ljudi i životinja kako bi se spriječila bolest kod onih na koje se primjenjuje. Cjepivo mora imati valjanu dozvolu za stavljanje u promet ili dozvolu za provođenje kliničkog ispitivanja od regulatornih tijela zemlje koja ga je proizvela i/ili one koja ga koristi.

„CW laser” (5) znači „laser” koji proizvodi nominalnu konstantnu izlaznu energiju u periodu dužem od 0,25 s.

„Deformirajuća zrcala” (6) (također poznata kao adaptivna optička zrcala) znači zrcala koja imaju:

a. jednu kontinuiranu optičku reflektirajuću površinu koja se dinamično deformira primjenom pojedinog zakretnog momenta ili sile čime se kompenzira distorzija oblika optičkog vala koji pada na zrcalo; ili

b. višestruke optičke reflektirajuće elemente koje je moguće pojedinačno i dinamično prerazmjestiti primjenom zakretnih momenata ili sila čime se kompenzira distorzija oblika optičkog vala koji pada na zrcalo.

„Digitalna računala” (4 5) znači oprema koja može, u obliku jedne ili više odvojenih varijabli, izvoditi sve od navedenog u nastavku:

a. prihvaćati podatke;

b. pohranjivati podatke ili naredbe u stalne ili promjenjive (ispisne) uređaje za pamćenje;

c. obrađivati podatke pomoću pohranjenog slijeda naredbi koje je moguće modificirati; i

d. osigurati izlazne podatke.

NAPOMENA: Promjene pohranjenog slijeda naredbi uključuju zamjenu fiksnih uređaja za pamćenje, ali ne i fizičku promjenu ožičenja ili međuspojeva.

„Dinamički analizatori signala” (3) znači „analizatore signala” koji koriste tehnike digitalnog uzimanja uzoraka i transformacije kako bi oblikovali Fourierov prikaz spektra danog oblika vala uključujući amplitudne i fazne informacije.

NAPOMENA: Vidjeti također „analizatore signala”.

„Dodijeljen od ITU-a” (3 5) znači dodijeljeni frekvencijski pojasevi u skladu s trenutačnim izdanjem Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU) o radijskim propisima za primarne, dozvoljene i sekundarne usluge.

NAPOMENA: Dodatna i alternativna dodjela nije uključena.

„Države koje jesu (nisu) potpisnice Konvencije o kemijskom oružju” (1) su države kod kojih je (nije) Konvencija o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja stupila na snagu.

„Države sudionice” (7 9) su države koje sudjeluju u Wassenaarskom aranžmanu.

„Efektivni gram” (0 1) za „posebni fisibilni materijal” znači:

a. za izotope plutonija i uranija-233, masu izotopa u gramima;

b. za uranij obogaćen s 1 posto ili više izotopom uranija-235, masu elementa u gramima pomnoženu s kvadratom njegova obogaćenja, izraženu kao decimalni maseni udio;

c. za uranij obogaćen s manje od 1 posto izotopa uranija-235, masu elementa u gramima pomnoženu s 0,0001.

„Ekspertni sustavi” (7) znači sustavi koji daju rezultate primjenom pravila na podatke koji su pohranjeni neovisno o „programu” i koji mogu bilo koje od navedenog u nastavku:

a. automatski modificirati „izvorni kod” koji uvodi korisnik;

b. osigurati znanje povezano s vrstom problema u kvaziprirodnom jeziku; ili

c. steći znanje potrebno za njihov razvoj (simbolična obuka).

„Eksplozivi” (1) znači čvrste, tekuće ili plinovite supstance ili mješavine supstanci koje moraju eksplodirati kada se koriste kao temeljna punjenja, pojačnici ili glavna punjenja u bojevim glavama, prilikom rušenja i drugim aplikacijama.

„Ekstrakcija taline” (1) znači postupak ‚brzog skrućivanja’ i izvlačenja proizvoda slitine u obliku vrpce ulaganjem kratkog segmenta rotirajućeg ohlađenog bloka u kupku rastaljene metalne slitine.

NAPOMENA: ‚Brzo skrućivanje’: skrućivanje rastaljenog materijala pri brzinama hlađenja višim od 1 000 K/s.

„Ekvivalentna gustoća” (6) znači masa optičkog elementa po jedinici optičke površine projicirane na optičku plohu.

„Elektronički sklop” (2 3 4 5) znači skup elektronskih komponenti (npr. ‚elemenata kruga’, ‚odvojenih komponenti’, integriranih krugova itd.) koje su zajedno povezane kako bi obavljale posebnu(-e) funkciju(-e), koje se kao cjelinu može zamijeniti i koje se normalno može rastaviti.

NAPOMENA 1.: ‚Element sklopa’: jedini aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektronskog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

NAPOMENA 2.: ‚Zasebna komponenta’: posebno pakiran „element sklopa” sa svojim vlastitim vanjskim vezama.

„Elektronički upravljana fazna rešetkasta antena” (5 6) znači antena koja tvori zraku pomoću faznog sprega, odnosno smjer zrake kontrolira se pomoću kompleksnih koeficijenata pobude elemenata koji zrače i smjer te zrake može se mijenjati po azimutu ili elevaciji, ili oboje, primjenom električnog signala i prilikom prijenosa i prilikom prijema.

„Energetski materijali” (1) znači supstance ili smjese koje kemijski reagiraju tako da oslobađaju energiju potrebnu za njihovu namijenjenu uporabu. „Eksplozivi”, „pirotehnička sredstva” i „pogonske smjese” su podrazredi energetskih materijala.

„FADEC sustavi” (7 9) znači sustavi potpunog digitalnog upravljanja motorom (Full Authority Digital Engine Control Systems) – digitalni elektronski upravljački sustav za plinskoturbinski motor koji je sposoban samostalno upravljati motorom u cijelom njegovom radnom području od zahtijevanog starta motora do zahtijevanog zaustavljanja motora, kako u normalnim uvjetima tako i u slučaju greške.

„Geografska raspršenost” (6) je kad je svako mjesto udaljeno od bilo kojeg drugog mjesta više od 1 500 m u bilo kojem smjeru. Mobilne se senzore uvijek smatra „geografski raspršenima”.

„Glavni element” (4), kako je primijenjeno u kategoriji 4, je „glavni element” kad je njegova zamjenska vrijednost viša od 35 % ukupne vrijednosti sustava čiji je on element. Vrijednost elementa je cijena koju je proizvođač sustava, ili integrator sustava, platio za element. Ukupna vrijednost je uobičajena međunarodna prodajna cijena neovisnim stranama u trenutku izrade ili slaganja pošiljke.

„Goriva ćelija” (8) je elektrokemijski uređaj koji služi za neposrednu konverziju kemijske energije u istosmjernu električnu struju uz uporabu goriva iz vanjskog izvora.

„Hibridni integrirani sklop” (3) znači bilo koja kombinacija integriranog sklopa (integriranih sklopova), ili integriranih sklopova s elementima sklopa ili ‚zasebnim komponentama’ koje su zajedno povezane kako bi obavljale određenu(-e) funkciju(-e), i koje imaju sve od navedenih karakteristika:

a. sadrže barem jedan neučahureni uređaj;

b. povezane su zajedno tipičnim IC proizvodnim metodama;

c. moguće ih je zamijeniti kao cjelinu; i

d. obično ih se ne može rastaviti.

NAPOMENA 1.: ‚Element sklopa’ je jedini aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektronskog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

NAPOMENA 2.: ‚Zasebna komponenta’: odvojeno pakiran ‚element sklopa’ sa svojim vlastitim vanjskim vezama.

„Hidrauličko prešanje s izravnim djelovanjem” (2) znači proces deformiranja koji koristi fleksibilni spremnik ispunjen fluidom u izravnom kontaktu s radnim predmetom.

„III/V spojevi” (3 6) su polikristalni ili binarni odnosno kompleksni monokristalni proizvodi, koji sadrže elemente iz skupina III.A i V.A Mendeljejevog periodnog sustava kemijskih elemenata (galijev arsenid, galij-aluminijev arsenid, indijev fosfid).

„Imunotoksin” (1) je spoj jedne stanice određenog monoklonskog antitijela i „toksina” ili „podjedinice toksina”, koji selektivno djeluje na oboljele stanice.

„Informacijska sigurnost” (4 5) su sva sredstva i funkcije koje osiguravaju dostupnost, povjerljivost ili cjelovitost informacija ili komunikacija, isključujući sredstva i funkcije koji čuvaju od kvarova. To uključuje „kriptografiju”, „kriptografsku aktivaciju”, „kriptoanalizu”, zaštitu od kompromitirajućeg odljeva informacija i računalnu sigurnost.

NAPOMENA: ‚Kriptoanaliza’: analiza kriptosustava ili njegovih ulaznih i izlaznih podataka kako bi se dobile povjerljive varijable ili osjetljivi podaci, uključujući i otvoreni tekst.

„Instrumentalni doseg” (6) znači specificirani nedvosmisleni prikaz dometa radara.

„Integrirani sklop presvučen filmom” (3) znači polje „elemenata sklopa” i metalnih međuspojeva koji je nastao taloženjem debelog ili tankog filma na izolacijsku „podlogu”.

NAPOMENA: ‚Element sklopa’ je jedini aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektronskog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Integrirani sklop s više čipova” (3) znači dva ili više „monolitna integrirana kruga” povezana na zajedničku „podlogu”.

„Izmiješano” (1) znači miješanje filamenata termoplastičnih vlakana i vlakana za ojačavanje da bi se dobila vlaknasto ojačana „matrična” mješavina u potpuno vlaknastom obliku.

„Izolacijski” (9) se primjenjuje na dijelove i komponente raketnih motora, tj. kućište, mlaznicu, uvodnike, obloge kućišta, i uključuje vulkanizirane ili poluvulkanizirane složene gumene ploče koje sadrže izolaciju ili vatrostalni materijal. Također se može ugraditi kao navlaka ili zaklopac za smanjenje naprezanja.

„Izolirane žive kulture” (1) uključuje žive kulture u umrtvljenom obliku i u suhim pripravcima.

„Izostatske preše” (2) znači oprema koja može narinuti tlak unutar zatvorene komore uporabom različitih medija (plina, tekućine, čvrstih čestice itd.) kako bi se stvorio jednoličan tlak u svim smjerovima na predmet koji se obrađuje ili materijal.

„Izvorni kod” (ili izvorni jezik) (6 7 9) je prikladan izraz za jedan ili više procesa koji se pomoću sustava programiranja mogu pretvoriti u izvršni oblik opreme („objektni kod” (ili objektni jezik)).

„Kaljenje pljuskanjem” (1) znači postupak za „brzo stvrdnjavanje” toka rastaljenog metala koji udara o rashlađeni blok, tvoreći plosnat proizvod.

NAPOMENA: ‚Brzo stvrdnjavanje’ znači stvrdnjavanje rastaljenog materijala hlađenjem brzinom većom od 1 000 K/s.

„Kemijske smjese” (1) su kruti, tekući ili plinovit proizvodi dobiveni od dvije ili više komponenti koje ne djeluju jedna na drugu pod uvjetima u kojima je smjesa uskladištena.

„Kemijski laser” (6) znači „laser” u kojem se oslobođenom energijom kemijske reakcije proizvodi pobuđena vrsta.

„Kompenzacijski sustavi” (6) sastoje se od primarnog skalarnog senzora, jednog ili više referentnih senzora (npr. vektorskih magnetometara) i softvera koji omogućuje smanjivanje buke platforme zbog rotacije krutog tijela.

„Kompozit” (1 2 6 8 9) znači „matrica” i dodatna faza ili dodatne faze koje se sastoje od čestica, niti, vlakana ili bilo koje njihove kombinacije, koji imaju određenu svrhu ili svrhe.

„Kompresija impulsa” (6) znači kodiranje i obradu signalnog impulsa radara dugog trajanja u impuls kratkog trajanja, zadržavajući korisne značajke visoko impulsne energije.

„Kontrolni sustavi s kontroliranim kruženjem protiv zaokretnog momenta ili s kružno kontroliranim smjerom” (7) su sustavi koji koriste zrak koji struji preko aerodinamičnih površina kako bi povećali ili obuzdali sile koje stvaraju površine.

„Korigirana najveća sposobnost” (4) je korigirana najveća sposobnost kojom „digitalna računala” obavljaju 64-bitna ili veća zbrajanja ili množenja s pomičnim zarezom i koja je izražena u teraflopsima (WT) u jedinicama 1 012 korigiranih operacija s pomičnim zarezom u sekundi.

NAPOMENA: Vidjeti kategoriju 4, tehnička napomena.

„Krajnje jedinice” (2) znači hvataljke, „aktivne alatne jedinice” i svaki drugi alat koji je pričvršćen na osnovnu ploču na kraju radne ruke ‚robota’ manipulatora.

NAPOMENA: ‚Aktivna alatna jedinica’ označava uređaj kojim se na predmetu koji se obrađuje primjenjuju pobudna energija, procesna energija ili očitavanje.

„Kriptografija” (5) znači disciplina koja utjelovljuje načela, sredstva i metode pretvaranja podataka kako bi se sakrio njihov informacijski sadržaj, spriječilo njihovo neotkriveno mijenjanje ili spriječilo njihovo neovlašteno korištenje. „Kriptografija” je ograničena na pretvaranje informacija pomoću jednog ili više ‚tajnih parametara’ (npr. kripto varijabli) ili pridruženog upravljanja ključem.

NAPOMENA: ‚Tajni parametar’: konstanta ili ključ koji se taji od drugih ili se koristi samo unutar skupine.

„Kriptografska aktivacija” (5) je svaka tehnika koja aktivira ili omogućava kriptografsku sposobnost i to preko sigurnosnog mehanizma koji primjenjuje proizvođač proizvoda i koji je vezan isključivo uz proizvod ili kupca za kojeg se kriptografska sposobnost aktivira ili omogućuje (npr. licenčni ključ na temelju serijskog broja ili instrument za ovjeravanje autentičnosti kao što je digitalno potpisan certifikat).

Tehnička napomena:

Tehnike i mehanizmi „Kriptografske aktivacije” mogu biti primijenjeni kao hardver, „softver” ili „tehnologija”.

„Kritične temperature” (1 3 5) (ponekad se odnosi na temperaturu prijenosa) određenog „supervodljivog” materijala znači temperatura pri kojoj materijal gubi sav otpor na tok izravne električne struje.

„Kvantna kriptografija” (5) znači skup tehnika za uspostavljanje zajedničkog ključa za „kriptografiju” mjerenjem kvantnomehaničkih osobina nekog fizičkog sustava (uključivo s onim fizičkim osobinama koje isključivo određuje kvantna optika, kvantna teorija polja ili kvantna elektrodinamika).

„Laser izuzetno velike snage” („SHPL”) (6) znači „laser” koji može isporučiti (ukupno ili bilo koji dio) izlazne energije više od 1 kJ unutar 50 ms ili imati prosječnu ili CW snagu veću od 20 kW.

„Laser” (0, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9) je skup komponenti koje proizvode prostorno i vremenski koherentno svjetlo koje je pojačano stimuliranom emisijom zračenja.

NAPOMENA: Vidjeti također:

„Kemijski laser”;

„Laser s izuzetno velikom snagom”;

„Prijenosni laser”.

„Letjelica” (1 7 9) znači zračno vozilo s fiksnim krilima, krilima promjenjive geometrije, rotirajućim krilima (helikopter), zakretnim rotorom (tilt rotor) ili zakretnim krilom (tilt wing).

NAPOMENA: Vidjeti također „civilna letjelica”.

„Linearnost” (2) (obično mjerena kao nelinearnost) znači najveće odstupanje od stvarnih karakteristika (prosječna očitavanja skale gore i dolje), pozitivno ili negativno, od ravne crte tako postavljene da izjednačava i minimalizira najveća odstupanja.

„Lokalna mreža” (4 5) je sustav za komunikaciju podataka koji ima sve od navedenih karakteristika:

a. dozvoljava proizvoljnom broju neovisnih ‚podatkovnih uređaja’ da komuniciraju izravno jedan s drugim; i

b. ograničena je na geografsko područje umjerene veličine (npr. poslovna zgrada, tvornica, kompleks zgrada, skladište).

NAPOMENA: ‚Podatkovni uređaj’ označava opremu koja može prenositi ili primati nizove digitalnih informacija.

„Magnetni gradiometri” (6) su instrumenti namijenjeni otkrivanju prostornih varijacija magnetnog polja izvora izvan instrumenta. Sastoje se od višestrukih „magnetometara” i povezane elektronike čiji je izlaz mjera gradijenta magnetnog polja.

NAPOMENA: Vidjeti također „unutarnji magnetni gradiometar”.

„Magnetometri” (6) su uređaji namijenjeni otkrivanju magnetnih promjena od izvora u prostoru izvan instrumenta. Sastoje se od jednostrukog osjetnog elementa magnetnog polja i povezane elektronike čiji je izlaz mjera magnetnog polja.

„Materijali otporni na koroziju UF6” (0) mogu biti bakar, nehrđajući čelik, aluminij, aluminijev oksid, slitine aluminija, nikal ili slitina koja sadrži 60 težinskih postotaka ili više nikla i na UF6 otpornih fluoriniranih ugljikovodičnih polimera, što je podesno za vrstu postupka odvajanja.

„Matrica” (1 2 8 9) znači temeljna kontinuirana faza koja ispunjava prostor između čestica, čuperaka ili vlakana.

„Mehaničko stvaranje slitina” (1) znači postupak stvaranja slitina koji proizlazi iz vezanja, lomljenja i ponovnog vezanja elementarnih i glavnih prahova slitine mehaničkim djelovanjem. Nemetalne čestice mogu biti uključene u slitinu dodavanjem odgovarajućih prahova.

„Mikroorganizmi” (1 2) znači bakterije, virusi, mikoplazme, rikecije, klamidije ili gljivice, bilo prirodne, poboljšane ili modificirane, bilo u obliku izoliranih živih kultura ili kao materijal koji uključuje živi materijal koji je bio namjerno inficiran ili kontaminiran takvim kulturama.

„Mikroprocesorski mikrosklop” (3) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadrže aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati seriju općih instrukcija iz vanjske memorije.

NAPOMENA 1.: „Mikrosklop mikroprocesora” obično ne sadrži integralnu memoriju dostupnu korisniku, iako memorija koja se nalazi na čipu može biti korištena za izvršavanje njezinih logičkih funkcija.

NAPOMENA 2.: Ovo uključuje skupove čipova koji su namijenjeni da rade zajedno da bi osigurali funkciju „mikrosklopa mikroprocesora”.

„Mikroračunalni mikrosklop” (3) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadrže aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati seriju općih instrukcija iz unutarnje memorije, na temelju podataka koji se nalaze u unutarnjoj memoriji.

NAPOMENA: Unutarnja se memorija može povećati vanjskom memorijom.

„Mjerna nesigurnost” (2) je karakterističan parametar koji određuje u kojem rasponu oko izlazne vrijednosti se nalazi ispravna vrijednost mjerljive varijable s razinom pouzdanosti od 95 %. Uključuje neispravljena sistemska odstupanja, neispravljen mrtvi hod i nasumična odstupanja (poziv na: ISO 10360-2, ili VDI/VDE 2617).

„Mogućnost korisničkog programiranja” (4 5 6) znači mogućnost da korisnik umeće, modificira ili zamjenjuje „program” na način koji nije:

a. fizička promjena ožičenja ili međusobnih spojeva; ili

b. podešavanje upravljačkih funkcija uključujući unošenje parametara.

„Monofilament” (1) ili filament je najmanji dio vlakna, obično promjera nekoliko mikrometara.

„Monolitni integrirani sklop” (3) znači kombinacija pasivnih ili aktivnih „elemenata sklopa” ili oboje koji:

a. su oblikovani postupkom difuzije, usađivanja ili taloženja u ili na jednostruki poluvodički komad materijala, takozvani „čip”;

b. se mogu smatrati nedjeljivo spojenima; i

c. obavljaju funkciju(-e) sklopa.

NAPOMENA: ‚Element sklopa’ jedini je aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektronskog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Monospektralni slikovni senzori” (6) mogu primati slikovne podatke u točno određenom spektralnom području.

„Multispektralni slikovni senzori” (6) mogu istodobno ili serijski prihvaćati podatke o slikama iz dva ili više odvojena spektralna područja. Senzori koji imaju više od dvadeset odvojenih spektralnih područja ponekad se nazivaju hiperspektralni slikovni senzori.

„Nadzor pristupa mreži” (4) znači fizičko sučelje distribuiranoj mreži s mogućnošću uključivanja/isključivanja. Koristi zajednički medij koji radi kada je ista „brzina digitalnog prijenosa”, koristeći proizvoljnost (npr. token ili noseća frekvencija) za prijenos. Neovisno o bilo kome, on odabire pakete podataka ili skupine podataka (npr. IEEE 802) koji su mu upućeni. To je sklop koji može biti integriran u računalo ili telekomunikacijsku opremu kako bi osigurao komunikacijski pristup.

„Navigacije s referentnom bazom podataka” („DBRN”) (7) znači sustavi koji koriste različite izvore prethodno izmjerenih kartografskih podataka integriranih radi dobivanja točnog navigacijskog podatka u dinamičnim uvjetima. Izvori podataka uključuju batimetričke karte, zvjezdane karte, gravitacijske karte, magnetne karte ili trodimenzionalne digitalne terenske karte.

„Nepromjenjivi” (5) znači da algoritam za šifriranje ili kompresiju ne može prihvatiti parametre koji dolaze izvana (npr. kriptografske ili varijable ključa) niti ga može promijeniti korisnik.

„Neuronsko računalo” (4) znači računalni uređaj namijenjen ili modificiran da oponaša ponašanje neurona ili skupa neurona, tj. računalni uređaj čiji hardver ima sposobnost modulacije težine i broja međuspojnih veza i brojnih računalnih komponenti na temelju prethodnih podataka.

„Nuklearni reaktor” (0) znači kompletan reaktor koji može držati pod nadzorom samoodrživu lančanu fisijsku nuklearnu reakciju. „Nuklearni reaktor” uključuje sve predmete unutar posude ili izravno pričvršćene na posudu reaktora, opremu koja upravlja razinom snage u jezgri i komponente, koje obično sadrže primarno sredstvo za hlađenje jezgre reaktora, i koje dolaze u izravan dodir s njim ili ga kontroliraju.

„Numeričko upravljanje” (2) znači automatsko upravljanje procesom koji izvršava uređaj tako da koristi numeričke podatke koji se obično uvode dok traje proces (poziv na: ISO 2382).

„Njihajuće vratilo” (ili osovina) (2) znači vratilo (ili osovinu) za držanje alata koje mijenja, tijekom postupka strojne obrade, kutni položaj svoje središnje linije u odnosu na bilo koju drugu os.

„Objektni kod” (9) znači strojno izvodljiv oblik prikladnog izraza jednog ili više procesa („izvorni kod” (jezik izvora)) koji je sastavio programski sustav.

„Obrada signala” (3 4 5 6) znači obrada izvana dobivenih signala koji nose informacije algoritmima kao što su kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ili transformacija između dviju domena (npr. brza Fourierova transformacija ili Walshova transformacija).

„Obrada u stvarnom vremenu” (2 6 7) znači obrada podataka u računalnom sustavu, koja osigurava potrebne razine usluge kao funkciju raspoloživih izvora unutar zajamčenog vremena odziva, bez obzira na opterećenje sustava, kada je stimuliran vanjskom pobudom.

„Odstupanje od kutnog položaja” (2) znači najveća razlika između kutnog položaja i stvarnog, s velikom točnošću izmjerenog kutnog položaja nakon što je radni dio ploče zakrenut iz svojeg početnog položaja (poziv na: VDI/VDE 2617, Nacrt: „Rotirajuće ploče na uređajima za mjerenje koordinata”).

„Oprema za proizvodnju” (1 7 9) znači alati, predlošci, naprave, šablone, matrice, kalupi, strojni pribor, naprave za učvršćivanje i poravnavanje, oprema za ispitivanje, ostali strojevi i njihove komponente, ograničeno na one koji su posebno namijenjeni ili modificirani za „razvoj” ili za jednu ili više faza „proizvodnje”.

„Optički integrirani sklop” (3) znači „monolitni integrirani sklop” ili „hibridni integrirani sklop”, koji sadrži jedan ili više dijelova namijenjenih da funkcioniraju kao fotosenzor ili fotoemitor ili da obavljaju (jednu) optičku ili (jednu) elektrooptičku funkciju(-e).

„Optičko pojačanje” (5), kod optičkih komunikacija, označava tehniku pojačavanja koja uvodi pojačanje optičkih signala koje je stvorio odvojeni optički izvor, bez konverzije u električne signale, tj. koristeći poluvodička optička pojačala, ili pojačala luminiscentnih optičkih vlakana.

„Optičko prespajanje” (5) znači usmjeravanje ili prespajanje signala u optičkom obliku bez pretvaranja u električne signale.

„Optičko računalo” (4) znači računalo namijenjeno ili modificirano za korištenje svjetla za prikazivanje podataka i čiji se računalni logički elementi temelje na izravno spojenim optičkim uređajima.

„Optičko senzorsko polje za kontrolu leta” (7) je mreža distribuiranih optičkih senzora koji upotrebljavaju „laserske” zrake kako bi dali podatke za kontrolu leta u stvarnom vremenu za potrebe obrade na samoj platformi (on-board).

„Optimizacija putanje leta” (7) je postupak koji umanjuje odstupanja od četverodimenzionalne (prostor i vrijeme) željene putanje s ciljem maksimiziranja performansi ili učinkovitosti borbenog leta.

„Osiromašeni uranij” (0) znači uranij koji je osiromašen izotopom 235 ispod razine u kojoj se pojavljuje u prirodi.

„Osjetljivost zračenja” (6) je određena sljedećom jednadžbom: osjetljivost zračenja (mA/W) = 0,807 × (valna dužina u nm) × kvantna učinkovitost.

Tehnička napomena:

Kvantna učinkovitost se obično izražava u postocima; iako je u ovoj jednadžbi izražena kao decimalni broj manji od jedan, tj. 78 % = 0,78.

„Osobna lokalna mreža” (5) označava komunikacijski sustav podataka koji ima sve sljedeće osobine:

a. omogućava neposredno međusobno komuniciranje određenog broja neovisnih ili međusobno povezanih ‚podatkovnih uređaja’; i

b. ograničeno je na komunikaciju u neposrednoj blizini pojedinca ili onoga koji kontrolira uređaj (npr. određeni prostor, ured ili automobil).

Tehnička napomena:

„Podatkovni uređaj” je oprema koja je sposobna davati ili primati sekvence digitalnih informacija.

„Otpornost na pogrešku” je (4) sposobnost računalnog sustava da, nakon otkaza bilo koje od svojih komponenti hardvera ili „softvera”, nastavi raditi bez intervencije čovjeka na danoj razini usluge koja pruža: neprekinutost rada, cjelovitost podataka i obnovu rada u određenom vremenu.

„Otpornost radara na aktivno ometanje promjenom radne frekvencije” (6) znači bilo koja tehnika koja mijenja, u pseudoproizvoljnom slijedu, frekvenciju nosivog vala impulsnog radarskog odašiljača između impulsa ili između skupina impulsa količinom koja je jednaka ili veća od širine područja impulsa.

„Plinska atomizacija” (1) znači postupak kojim se rastaljen mlaz metalne slitine razbija u kapljice promjera 500 mikrometara ili manje mlazom plina pod visokim pritiskom.

„Poboljšanje slike” (4) znači obrada slika koje nose informacije dobivene izvana, algoritmima kao što su kompresija, filtriranje, ekstrakcija, odabir, korelacija, konvolucija ili transformacija između domena (npr. brza Fourierova transformacija ili Walshova transformacija). To ne uključuje algoritme koji koriste samo linearnu ili rotacijsku transformaciju jedne slike, kao što je translacija, ekstrakcija značajki, bilježenje ili lažno bojenje.

„Podesiv” (6) znači sposobnost „lasera” da proizvede neprekinut izlaz na svim valnim duljinama kroz raspon od nekoliko „laserskih” prijelaza. Linijski selektirajući „laser” proizvodi odvojene valne duljine unutar jednog prijelaza „lasera” i ne smatra ga se „podesivim”.

„Podjedinice toksina” (1) su strukturno i funkcionalno zasebne komponente cijelog „toksina”.

‚Podloga’ (3) znači ploča temeljnog materijala sa ili bez uzorka za međusobno spajanje na koju ili unutar koje se mogu smjestiti ‚zasebne komponente’ ili integrirani krugovi ili oboje.

NAPOMENA 1.: ‚Zasebna komponenta’ je zasebno pakiran ‚element kruga’ sa svojim vlastitim vanjskim vezama.

NAPOMENA 2.: ‚Element kruga’ je jedini aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektronskog kruga, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Pojasna širina u realnom vremenu” (3) za „dinamički analizatori signala” je najšire frekvencijsko područje koje analizator može poslati na prikaz ili memoriju velikog kapaciteta bez uzrokovanja bilo kakvog prekida u analizi ulaznog podatka. Za analizatore s više od jednog kanala, za izračun će se koristiti konfiguracija kanala koji daju najširu „širinu područja u stvarnom vremenu”.

„Ponovljivost” (7) znači stupanj usklađenosti među ponovljenim mjerenjima iste varijable u istim radnim uvjetima, kada se između mjerenja pojave promijenjeni uvjeti ili razdoblja mirovanja. (Referenca: IEEE STD 528-2001 (jedan sigma standarne devijacije)).

„Posebni fisibilni materijal” (0) znači plutonij-239, uranij-233, „uranij obogaćen izotopima 235 ili 233”, i bilo koji drugi materijal koji sadrži navedeno.

„Potpuna kontrola leta” (7) znači automatska kontrola varijabli stanja „letjelice” i putanja leta kako bi se ispunili ciljevi misije odgovaranjem na promjene podataka u stvarnom vremenu koje se odnose na ciljeve, opasnosti i druge „letjelice”.

„Potrebna” (NTO 1-9), kad se primjenjuje na „tehnologiju” ili „softver”, odnosi se na onaj dio „tehnologije” ili „softvera” koji je izričito odgovoran za postizanje ili širenje razina upravljanog izvođenja, karakteristika ili funkcija. Takvu „zahtijevanu”„tehnologiju” ili „softver” mogu dijeliti različite robe.

„Predivo” (1) je snop „monofilamenata”, koji su obično približno paralelni.

„Predoblici ugljičnih vlakana” (1) znači uređen raspored neprevučenih ili prevučenih vlakana s namjerom da se uspostavi struktura udjela (jedinke) prije uvođenja „matrice” kako bi se oblikovao „kompozit”.

„Pređa” (1) je snop zasukanih ‚pramenova’.

NAPOMENA: ‚Pramen’ je snop ‚monofilamenata’ (obično više od 200) uređenih približno paralelno.

„Preskakanje frekvencije” (5) znači „širenje spektra” u kojem se frekvencija prijenosa u jednom komunikacijskom kanalu mijenja nasumičnim ili pseudonasumičnim slijedom diskretnih koraka.

„Prethodno izdvojen” (0 1) znači primjena bilo kojeg postupka kojem je namjera povećati koncentraciju nadziranog izotopa.

„Pretvarači tlaka” (2) su uređaji koji pretvaraju mjerenja tlaka u električni signal.

„Pretvaranje u prah” (1) znači postupak smanjivanja obujma materijala do čestica drobljenjem ili mljevenjem.

„Prijenosni laser” (6) znači „laser” u kojem se laserska vrsta pobuđuje prijenosom energije kolizijom nelaserskog atoma ili molekule s laserskim atomom ili molekulom vrste.

„Prikladni za uporabu u svemiru” (3 6 8) odnosi se na proizvode namijenjene, izrađene i ispitane tako da udovoljavaju posebnim električnim, mehaničkim i zahtjevima okoline za korištenje pri lansiranju i postavljanju satelita u orbitu ili sustava za let na velikim visinama (100 km ili većim).

„Prilagođenih za ratnu uporabu” (1) znači svaka promjena ili odabir (kao što su promjena čistoće, roka trajanja, virulentnosti, karakteristika širenja ili otpornosti na UV zračenje) kojima je cilj povećati učinkovitost u uzrokovanju ljudskih ili životinjskih žrtava, slabljenju opreme ili uništavanju usjeva ili okoliša.

„Primarna kontrola leta” (7) znači kontrola stabilnosti ili upravljanja „letjelice” pomoću generatora sile/momenta, tj. aerodinamičnih kontrolnih površina ili vektoriranjem (usmjeravanjem) sile potiska.

„Prirodni uranij” (0) znači uranij koji sadrži smjese izotopa kako se pojavljuju u prirodi.

„Program” (2 6) znači skup instrukcija za izvršenje procesa, koji ima takav oblik, ili ga se može pretvoriti u takav oblik, da ga računalo može izvršiti.

„Proizvodna postrojenja” (7 9) znači „oprema za proizvodnju” i posebno izrađen softver integriran u instalacije za „razvoj” ili za jednu ili više faza „proizvodnje”.

„Proizvodnja” (NTO NNT, sve kategorije) znači sve proizvodne faze, kao što su: konstrukcija, proizvodni inženjering, izrada, integracija, sklapanje (montaža), inspekcije, ispitivanje, kontrola/osiguranje kvalitete.

„Prosječna izlazna snaga” (6) znači ukupna izlazna energija „lasera” u džulima podijeljena s „trajanjem lasera” u sekundama.

„Radijalno zanošenje” (2) (out-of-true running) znači radijalni pomak pri jednom okretu ranog vretena mjereno u ravnini okomito na os vretena u točki izvan ili unutar površine koja se okreće i koju se ispituje (poziv na: ISO 230/1 1986, točka 5.61.).

„Raketni projektili” (1 3 6 7 9) znači kompletni raketni sustavi i sustavi bespilotnih letjelica, koji mogu nositi najmanje 500 kg tereta i imaju dolet od najmanje 300 km.

„Razlomačka širina pojasa” (3) je „trenutačna širina pojasa” podijeljena sa središnjom frekvencijom, izražena kao postotak.

„Razvoj” (NTO NNT, sve kategorije) se odnosi na sve faze prije serijske proizvodnje kao što su: projektiranje, projektno istraživanje, analize projekta, projektni koncepti, sastavljanje i ispitivanje prototipova, pokusni proizvodni planovi, podaci o projektu, postupak pretvaranja projektnih podataka u proizvod, projekt konfiguracije, projekt spajanja, nacrti.

„Rezolucija” (2) znači najmanji prirast mjerne veličine na mjernom uređaju; kod digitalnih instrumenata, najmanji značajan bit (poziv na: ANSI B-89.1.12).

„Robot” (2 8) znači mehanizam za manipulaciju, koji može biti s kontinuiranom putanjom ili putanjom od-točke-do-točke, može koristiti senzore, i ima sve sljedeće karakteristike:

a. multifunkcionalan je;

b. može postavljati ili orijentirati materijal, dijelove, alate ili posebne uređaje kroz promjenjive pokrete u trodimenzionalnom prostoru;

c. uključuje tri ili više servo uređaja sa zatvorenom ili otvorenom petljom koji mogu uključivati i koračne motore; i

d. ima „programibilnost dostupnu korisniku” pomoću metode nauči/ponovi ili pomoću elektronskog računala koje može biti programibilan logički kontrolor, tj., bez mehaničke intervencije.

NAPOMENA: Gornja definicija ne uključuje sljedeće uređaje: 1. mehanizme za manipulaciju kojima se može upravljati ručno ili daljinski; 2. mehanizme za manipulaciju s fiksnim slijedom koji su automatizirani pokretni uređaji, koji rade prema mehanički utvrđenim programiranim pokretima. Program je mehanički ograničen zaustavnicima, kao što su klinovi ili zupci. Niz pokreta i izbor putanja nisu varijabilni ili promjenjivi mehaničkim, elektronskim ili električnim putem; 3. mehanički upravljane mehanizme za manipulaciju s promjenjivim slijedom koji rade prema mehanički utvrđenim programiranim pokretima. Program je mehanički limitiran pomoću fiksnih, ali podesivih zaustavnika, kao što su klinovi ili zupci. Niz pokreta i izbor putanja ili kutova varijabilni su unutar utvrđenog uzorka programa. Varijacije ili modifikacije uzorka programa (npr. promjene klinova ili zamjena zubaca) u jednoj ili više osi kretanja postižu se samo mehaničkim operacijama; 4. mehanizme za manipulaciju u slijedu, bez upravljanja servo uređajima kao automatiziranim pokretnim uređajima, koji rade prema mehanički utvrđenim programiranim pokretima. Program je varijabilan, ali slijed se nastavlja samo binarnim signalom iz mehanički fiksiranog električnog binarnog uređaja ili podesivih zaustavnika; 5. dizalice za slaganje u uspravnim redovima definirane kao kartezijanski sustav za koordinatnu manipulaciju izrađen kao sastavni dio vertikalnog skladištenja posuda i namijenjen za pristup sadržajima koji se nalaze u posudama kako bi ih se skladištilo ili uzimalo.

„Rotacijska atomizacija” (1) znači postupak kojim se centrifugalnom silom usitnjava tok ili količina rastaljenog metala na kapljice promjera 500 mikrometara ili manje.

„Setovi za navođenje” (7) znači sustavi koji integriraju postupak mjerenja i izračunavanja položaja i brzine vozila (tj. navigaciju) s postupkom izračunavanja i odašiljanja zapovjedi sustavima za kontrolu leta kako bi se ispravila putanja leta.

„SHPL” je akronim za „laser izuzetno velike snage” (super high power laser).

„Signalizacija po zajedničkom kanalu” (5) je metoda signaliziranja kojom se jednim kanalom prenosi, putem označenih poruka, signalizacijska informacija koja se odnosi na više sklopova ili poziva i druge informacije koje se koriste za upravljanje mrežom.

„Simetrični algoritam” (5) znači kriptografski algoritam koji koristi identičan ključ i za šifriranje i za dešifriranje.

NAPOMENA: Uobičajena uporaba „simetričnih algoritama” je povjerljivost podataka.

„Sintetizator frekvencije” (3) znači bilo kakva vrsta izvora frekvencije, bez obzira na stvarno korištenu tehniku, koji daju velik broj simultanih ili alternativnih izlaznih frekvencija, iz jednog ili više izlaza, koji su upravljani, proizašli iz ili su obuzdani manjim brojem standardnih (ili glavnih) frekvencija.

„Sirovi supstrati” (6) znači monolitne smjese dimenzija pogodnih za proizvodnju optičkih elemenata kao što su zrcala ili optički prozori.

„Sistolično matrično računalo” (4) znači računalo gdje tok i modifikacija podataka mogu biti dinamički kontrolirani na razini logičkih vrata od strane korisnika.

„Skalirajući faktor” (giroskop ili akcelerometar) (7) znači odnos promjene izlaza prema promjeni ulaza koji treba mjeriti. Faktor skale općenito se procjenjuje kao nagib ravne linije koju se može postaviti metodom najmanjih kvadrata za ulaz-izlaz podataka dobivenih cikličkim variranjem kroz cijelo područje ulaza.

„Složeni rotirajući stol” (2) znači ploča koja omogućava da se predmet koji se obrađuje rotira i zakreće oko dviju neparalelnih osi, koje se mogu istodobno usklađivati za „konturnu kontrolu”.

„Slučajan hod kuta” (7) znači kutna greška koja nastaje tijekom vremena zbog bijelog šuma brzine vrtnje (IEEE STD 528-2001).

„Snop” (1) je skup (obično 12-120) približno paralelnih ‚niti’.

NAPOMENA: ‚Nit’ je skup ‚monofilamenata’ (obično preko 200) raspoređenih približno paralelno.

„Softver” (NSO, sve kategorije) znači skup jednog ili više „programa” ili ‚mikroprograma’ fiksiranih u bilo kojem stvarnom mediju izražavanja.

NAPOMENA: ‚Mikroprogram’ znači slijed elementarnih instrukcija, održavanih u posebnoj memoriji, čije se izvršenje započinje uvođenjem referentnih instrukcija u registar instrukcija.

„Specifična vlačna čvrstoća” (0 1 9) je granična vlačna čvrstoća u paskalima, jednaka N/m2 podijeljeno specifičnom težinom u N/m3, mjereno pri temperaturi od (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) i relativnoj vlažnosti od (50 ± 5) %.

„Specifični modul” (0 1 9) je Youngov modul u paskalima, jednak N/m2 podijeljeno specifičnom težinom u N/m3, mjereno pri temperaturi od (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) i relativnoj vlažnosti od (50 ± 5) %.

„Stabilnost” (7) znači standardna devijacija (1 sigma) varijacije određenog parametra od njegove kalibrirane vrijednosti u stabilnim temperaturnim uvjetima. To se može izraziti i kao funkcija vremena.

„Superplastično oblikovanje” (1 2) znači postupak deformiranja metala upotrebom topline koje obično karakteriziraju niske vrijednosti produljenja (manje od 20 %) u točki kidanja kako je utvrđeno na sobnoj temperaturi konvencionalnim ispitivanjem vlačne čvrstoće, kako bi se tijekom postupka postiglo produljenje za najmanje dva puta.

„Superslitine” (2 9) znači slitine na bazi nikla, kobalta ili željeza čija je čvrstoća bolja od čvrstoće bilo koje slitine u AISI seriji 300 pri temperaturama iznad 922 K (649 °C) u teškim okolišnim i radnim uvjetima.

„Supravodljiv” (1 3 5 6 8) znači materijali, odnosno metali, slitine ili spojevi koji mogu izgubiti sav električni otpor, odnosno koji mogu poprimiti beskonačnu električnu provodljivost i prenositi vrlo jake električne struje bez Joule-ovog zagrijavanja.

NAPOMENA: Stanje „supravodljiv” materijal individualno je karakterizirano „kritičnom temperaturom”, kritičnim magnetnim poljem, koje ima funkciju temperature, i kritičnom gustoćom struje koja je, ipak, funkcija i magnetnog polja i temperature.

„Sustavne trake” (6) znači obrađen, uspoređen (fuzija ciljanih podataka radara na planirani polož