01999A0728(03) — HR — 01.07.2013 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koji je izmijenila:









▼B

SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI

o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane







KRALJEVINA BELGIJA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, IRSKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, ugovorne stranke Ugovora o osnivanju Europske zajednice, Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik te Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, dalje u tekstu „države članice”, i EUROPSKA ZAJEDNICA, EUROPSKA ZAJEDNICA ZA UGLJEN I ČELIK TE EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Zajednica”, s jedne strane, i KIRGISKA REPUBLIKA, s druge strane, UZIMAJUĆI U OBZIR veze između Zajednice, njezinih država članica i Kirgiske Republike te zajedničke vrijednosti koje one dijele, PREPOZNAJUĆI da Zajednica i Kirgiska Republika žele ojačati te veze i uspostaviti partnerstvo i suradnju, što bi ojačalo i proširilo odnose koji su uspostavljeni u prošlosti, a posebno Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju te Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o trgovini i trgovinskoj i gospodarskoj suradnji koji je potpisan 18. prosinca 1989., UZIMAJUĆI U OBZIR posvećenost Zajednice i njezinih država članica i Kirgiske Republike jačanju političkih i gospodarskih sloboda koje predstavljaju sami temelj partnerstva, UZIMAJUĆI U OBZIR posvećenost stranaka promicanju međunarodnog mira i sigurnosti, kao i mirnom rješavanju sukoba te suradnji u tu svrhu u okviru Ujedinjenih naroda i Konferencije o europskoj sigurnosti i suradnji, UZIMAJUĆI U OBZIR snažnu posvećenost Zajednice i njezinih država članica i Kirgiske Republike potpunoj provedbi svih načela i odredaba sadržanih u Završnom aktu Konferencije o europskoj sigurnosti i suradnji (KESS), Zaključnim dokumentima sastanaka o praćenju provedbe održanih u Madridu i Beču, Dokumentu Bonske konferencije o gospodarskoj suradnji KESS-a, Pariškoj povelji za novu Europu i Helsinškom dokumentu KESS-a „Izazovi promjene” iz 1992. godine, POTVRĐUJUĆI privrženost Zajednice i njezinih država članica te Kirgiske Republike Europskoj energetskoj povelji, UVJERENE u iznimnu važnost vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, posebno prava manjina, uspostavljanja višestranačkog sustava sa slobodnim i demokratskim izborima i gospodarske liberalizacije s ciljem uspostavljanja tržišnoga gospodarstva, UVJERENE da će potpuna provedba ovog Sporazuma o partnerstvu i suradnji ovisiti o i doprinijeti nastavljanju i uspjehu političkih, gospodarskih i pravnih reforma u Kirgiskoj Republici, kao i uvođenju čimbenika koji su potrebni za suradnju, posebno s obzirom na zaključke Bonske konferencije KESS-a, ŽELEĆI potaknuti proces regionalne suradnje sa susjednim državama u područjima koja su obuhvaćena ovim Sporazumom radi promicanja blagostanja i stabilnosti regije, ŽELEĆI uspostaviti i razviti redoviti politički dijalog o bilateralnim i međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa, VODEĆI RAČUNA o spremnosti Zajednice da pruži podršku gospodarskoj suradnji i tehničkoj pomoći, ovisno o slučaju, IMAJUĆI NA UMU gospodarske i društvene razlike između Zajednice i Kirgiske Republike, a posebno činjenicu da je Kirgiska Republika zemlja u razvoju i bez izlaza na more, PREPOZNAJUĆI da bi jedan od glavnih ciljeva Sporazuma trebao biti olakšati uklanjanje navedenih razlika putem pomoći Zajednice za razvoj i restrukturiranje kirgiskoga gospodarstva, IMAJUĆI NA UMU da ovaj Sporazum pogoduje postupnom uzajamnom približavanju Kirgiske Republike i šireg područja suradnje u Europi i susjednih regija te njezinoj postupnoj integraciji u otvoreni međunarodni sustav, UZIMAJUĆI U OBZIR posvećenost stranaka liberalizaciji trgovine na temelju načela koja su sadržana u Općem sporazumu o carinama i trgovini (GATT), SVJESNE potrebe za poboljšanjem uvjeta koji utječu na poslovanje i ulaganje te uvjeta u područjima kao što su poslovni nastan trgovačkih društava, rad, pružanje usluga i kretanja kapitala, UVJERENE da će ovaj Sporazum stvoriti novo ozračje za gospodarske odnose između stranaka, a posebno za razvoj trgovine i ulaganja, koji su ključni za restrukturiranje gospodarstva i tehnološku modernizaciju, ŽELEĆI uspostaviti blisku suradnju u području zaštite okoliša vodeći računa o međusobnoj ovisnosti koja postoji između stranaka u tom području, IMAJUĆI NA UMU namjeru stranaka da razvijaju suradnju u području istraživanja svemira s obzirom na komplementarnost njihovih djelatnosti u tom području, ŽELEĆI uspostaviti kulturnu suradnju i unaprijediti protok informacija, SPORAZUMJELE SU SE:







Članak 1.

Ovim se uspostavlja partnerstvo između Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane. Ciljevi ovog partnerstva su:

— pružiti odgovarajući okvir za politički dijalog između stranaka koji omogućuje razvoj političkih odnosa,

— podržati nastojanja Kirgiske Republike da konsolidira svoju demokraciju i razvije svoje gospodarstvo te da dovrši prijelaz na tržišno gospodarstvo,

— promicati trgovinu i ulaganja te skladne gospodarske odnose između stranaka i time poticati njihov održivi gospodarski razvoj,

— pružiti temelje za zakonodavnu, gospodarsku, socijalu suradnju, suradnju u području civilne znanosti te tehnološku i kulturnu suradnju.







GLAVA I.

OPĆA NAČELA

Članak 2.

Poštovanje demokracije, načela međunarodnog prava i ljudskih prava posebno kako su određena u Povelji Ujedinjenih naroda, Helsinškom završnom aktu i Pariškoj povelji za novu Europu, kao i načela tržišnoga gospodarstva, uključujući načela koja su navedena u dokumentima Bonske konferencije KESS-a, čine temelj unutarnje i vanjske politike stranaka i predstavljaju ključni element partnerstva i ovog Sporazuma.

Članak 3.

Stranke smatraju da je za buduće blagostanje i stabilnost regije bivšeg Sovjetskog Saveza ključno da nove nezavisne države koje su proizašle iz raspada Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika, dalje u tekstu „nezavisne države”, održavaju i razvijaju međusobnu suradnju u skladu s načelima Helsinškog završnog akta, međunarodnim pravom i u duhu dobrosusjedskih odnosa te će uložiti sve napore da taj proces potaknu.







GLAVA II.

POLITIČKI DIJALOG

Članak 4.

Između stranaka uspostavlja se redoviti politički dijalog koji one namjeravaju razvijati i jačati. Dijalog prati i konsolidira međusobno približavanje Zajednice i Kirgiske Republike, podržava političke i gospodarske promjene koje su u tijeku u toj državi i doprinosi uspostavljanju novih oblika suradnje. Politički će dijalog:

— jačati veze Kirgiske Republike i Zajednice i njezinih država članica, a time i s cijelom zajednicom demokratskih naroda. Gospodarsko približavanje ostvareno putem ovog Sporazuma dovest će do intenzivnijih političkih odnosa,

— dovesti do sve većeg približavanja stavova o međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa i time jačati sigurnost i stabilnost.

Takav se dijalog može odvijati na regionalnoj osnovi.

Članak 5.

Na ministarskoj se razini politički dijalog odvija u okviru Vijeća za suradnju uspostavljenog u članku 75. i sporazumno u drugim prigodama.

Članak 6.

Stranke određuju druge postupke i mehanizme za politički dijalog, a posebno u sljedećim oblicima:

— redoviti sastanci na razini visokih dužnosnika između predstavnika Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i predstavnika Kirgiske Republike, s druge strane,

— služeći se u najvećoj mogućoj mjeri diplomatskim kanalima između stranaka, uključujući odgovarajuće kontakte na bilateralnom kao i na multilateralnom planu, kao što su Ujedinjeni narodi, sastanci KESS-a i drugdje,

— sva druga sredstva, uključujući mogućnost stručnih sastanaka koji bi doprinijeli učvršćivanju i razvoju ovog dijaloga.

Članak 7.

Politički dijalog na parlamentarnoj razini odvija se u okviru Parlamentarnog odbora za suradnju koji je uspostavljen u članku 80.







GLAVA III.

TRGOVINA ROBOM

Članak 8.

1. Stranke međusobno odobravaju tretman najpovlaštenije nacije u svim područjima u pogledu:

— carina i davanja koja se primjenjuju na uvoz i izvoz, uključujući metode prikupljanja takvih carina i davanja,

— odredaba koje se odnose na carinjenje, provoz, skladišta i prekrcaj,

— poreza i drugih unutarnjih davanja svih vrsta koji se neposredno ili posredno primjenjuju na uvezenu robu,

— metoda plaćanja i prijenosa takvih plaćanja,

— pravila koja se odnose na prodaju, kupnju, prijevoz, distribuciju i upotrebu robe na domaćem tržištu.

2. Odredbe stavka 1. ne primjenjuju se na:

(a) povlastice dodijeljene s ciljem stvaranja carinske unije ili područja slobodne trgovine ili na temelju stvaranja takve unije ili područja;

(b) povlastice dodijeljene određenim državama u skladu s GATT-om i drugim međunarodnim dogovorima u korist zemalja u razvoju;

(c) povlastice dodijeljene susjednim državama radi olakšavanja pograničnog prometa.

3. Odredbe stavka 1. ne primjenjuju se tijekom prijelaznog razdoblja koje istječe na dan pristupanja Kirgiske Republike GATT-u ili 31. prosinca 1998., ovisno o tome što je ranije, na pogodnosti određene u Prilogu I., a koje Kirgiska Republika dodjeljuje drugim državama koje su nastale raspadom SSSR-a.

Članak 9.

1. Stranke su suglasne da je načelo slobodnog provoza ključan uvjet za ostvarivanje ciljeva ovog Sporazuma.

U skladu s navedenim, svaka stranka osigurava neograničeni provoz kroz svoje područje robe podrijetlom iz carinskog područja ili je namijenjena carinskom području druge stranke.

2. Pravila opisana u članku V. stavcima 2., 3., 4. i 5. GATT-a primjenjuju se između stranaka.

3. Odredbe sadržane u ovom članku ne dovode u pitanje bilo koja posebna pravila koja se odnose na posebne sektore, a posebno na sektore kao promet, ili na određene proizvode i koja su stranke dogovorile.

Članak 10.

Ne dovodeći u pitanje prava i obveze koje proizlaze iz međunarodnih konvencija o privremenom uvozu robe koje obvezuju obje stranke, stranke nadalje odobravaju jedna drugoj izuzeće od uvoznih davanja i carina na privremeno uvezenu robu, u slučajevima i u skladu s postupcima propisanima u bilo kojim drugim međunarodnim konvencijama o ovom pitanju koje ih obvezuju, a u skladu s vlastitim zakonodavstvima. Vodi se računa o uvjetima pod kojima su dotične stranke prihvatile obveze koje proizlaze iz takvih konvencija.

Članak 11.

1. Roba podrijetlom iz Kirgiske Republike uvozi se u Zajednicu bez količinskih ograničenja i ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 13., 16. i 17. ovog Sporazuma i odredbe članaka 77., 81., 244., 249. i 280. Akta o pristupanju Španjolske i Portugala Europskoj zajednici.

2. Roba podrijetlom iz Zajednice uvozi se u Kirgisku Republiku bez količinskih ograničenja i mjera s istovrsnim učinkom.

Članak 12.

Robom se između stranaka trguje po tržišnim cijenama.

Članak 13.

1. Kada se neki proizvod uvozi u područje jedne od stranaka u tako povećanim količinama ili pod takvim uvjetima da uzrokuje ili bi mogao uzrokovati štetu domaćim proizvođačima sličnih ili neposredno konkurentnih proizvoda, Zajednica ili Kirgiska Republika, ovisno o tome o kome je riječ, može poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa sljedećim postupcima i uvjetima.

2. Prije poduzimanja bilo kakvih mjera ili, u slučajevima u kojima se primjenjuje stavak 4., čim prije nakon toga Zajednica ili Kirgiska Republika, ovisno o slučaju, dostavlja Vijeću za suradnju odgovarajuće podatke s ciljem pronalaženja rješenja koje je prihvatljivo za obje stranke, kako je predviđeno u glavi IX.

3. Ako na temelju savjetovanja u roku od 30 dana od upućivanja predmeta Vijeću za suradnju stranke ne postignu dogovor o mjerama koje treba poduzeti kako bi se izbjegla ta situacija, stranka koje je zatražila savjetovanje može ograničiti uvoz dotičnih proizvoda u mjeri i u razdoblju koji su potrebni kako bi se spriječila ili popravila šteta, ili može usvojiti druge odgovarajuće mjere.

4. U kritičnim okolnostima u kojima bi kašnjenje uzrokovalo teško nadoknadivu štetu, stranke mogu poduzeti mjere prije savjetovanja, pod uvjetom da se savjetovanje ponudi odmah nakon poduzimanja takve mjere.

5. Pri odabiru mjera u skladu s ovim člankom ugovorne stranke daju prednost onim mjerama koje najmanje ometaju ostvarivanje ciljeva ovog Sporazuma.

6. Nijedna odredba ovog članka ne dovodi u pitanje niti na bilo koji način utječe na antidampinške ili kompenzacijske mjere koje bilo koja stranka poduzima u skladu s člankom VI. GATT-a, Sporazumom o provedbi članka VI. GATT-a, Sporazumom o tumačenju i primjeni članaka VI., XVI. i XXIII. GATT-a ili odgovarajućeg unutarnjeg zakonodavstva.

Članak 14.

Stranke se obvezuju razmotriti razvoj odredaba u ovom Sporazumu o međusobnoj trgovini robom, koliko to okolnosti dopuštaju, uključujući stanje koje nastaje zbog pristupanja Kirgiske Republike GATT-u. Vijeće za suradnju može za takav razvoj strankama dati preporuke koje mogu stupiti na snagu, ako su prihvaćene, na temelju sporazuma između stranaka u skladu s vlastitim postupcima.

Članak 15.

Sporazum ne isključuje zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza robe koji su opravdani razlozima javnog morala, javnog poretka ili javne sigurnosti; zaštite zdravlja i života ljudi, životinja ili biljaka; zaštite prirodnih resursa; zaštite nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti ili zaštite intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva ili propisa koji se odnose na zlato i srebro. Međutim, takve zabrane ili ograničenja ne smiju predstavljati sredstvo proizvoljne diskriminacije niti prikriveno ograničavanje trgovine između stranaka.

Članak 16.

Ova se glava ne primjenjuje na trgovinu tekstilnim proizvodima obuhvaćenim poglavljima 50. do 63. kombinirane nomenklature. Trgovina navedenim proizvodima uređena je odvojenim sporazumom koji je parafiran 15. listopada 1993. i koji se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 1994.

Članak 17.

1. Trgovina proizvodima obuhvaćenima Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik uređena je odredbama ove glave, osim članka 11.

2. Osniva se kontaktna skupina za pitanja ugljena i čelika koja uključuje predstavnike Zajednice, s jedne strane, i predstavnike Kirgiske Republike, s druge strane.

Kontaktna skupina redovito razmjenjuje informacije o svim pitanjima u vezi s ugljenom i čelikom koja su od interesa za stranke.

Članak 18.

Trgovina nuklearnim materijalima podliježe odredbama posebnog sporazuma koji će biti sklopljen između Europske zajednice za atomsku energiju i Kirgiske Republike.







GLAVA IV.

ODREDBE KOJE UTJEČU NA POSLOVANJE I ULAGANJA







POGLAVLJE I.

RADNI UVJETI

Članak 19.

1. Podložno zakonima, uvjetima i postupcima koji se primjenjuju u svakoj državi članici, Zajednica i države članice nastoje osigurati da tretman dodijeljen kirgiskim državljanima koji su zakonito zaposleni na državnom području određene države članice nije diskriminirajući na temelju državljanstva, što se tiče radnih uvjeta, naknada za rad ili otpuštanja s radnog mjesta, u usporedbi s vlastitim državljanima.

2. Podložno zakonima, uvjetima i postupcima koji se primjenjuju u Kirgiskoj Republici, Kirgiska Republika osigurava da tretman koji se dodjeljuje državljanima određene države članice koji su zakonito zaposleni na državnom području Kirgiske Republike nije diskriminirajući na temelju nacionalnosti, što se tiče radnih uvjeta, naknada za rad ili otpuštanja s radnog mjesta, u usporedbi s vlastitim državljanima.

Članak 20.

Vijeće za suradnju ispituje koji se zajednički napori mogu uložiti u kontrolu ilegalne imigracije, vodeći računa o načelu i praksi ponovnog prihvata.

Članak 21.

Vijeće za suradnju ispituje koja je poboljšanja moguće ostvariti u pogledu radnih uvjeta poslovnih ljudi u skladu s međunarodnim obvezama koje stranaka, uključujući obveze koje su određene u dokumentu Bonske konferencije KESS-a.

Članak 22.

Vijeće za suradnju daje preporuke za provedbu članaka 19., 20. i 21.







POGLAVLJE II.

UVJETI KOJI UTJEČU NA POSLOVNI NASTAN I POSLOVANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

Članak 23.

1. U skladu s vlastitim zakonodavstvom i propisima, Zajednica i njezine države članice dodjeljuju za poslovni nastan kirgiskih trgovačkih društava, kako je određeno u članku 25., uspostavljanjem društava kćeri i podružnica tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji se primjenjuje na bilo koju treću zemlju te dodjeljuju društvima kćerima i podružnicama kirgiskih trgovačkih društava s poslovnim nastanom na njihovom području tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji se primjenjuje na trgovačka društva odnosno podružnice bilo koje treće zemlje, s obzirom na njihovo poslovanje.

2. Ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 35. i 84., Kirgiska Republika dodjeljuje trgovačkim društvima Zajednice i njihovim podružnicama tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji se primjenjuje na kirgiska trgovačka društva i njihove podružnice ili trgovačka društva i podružnice bilo koje treće zemlje, ovisno o tome koji je bolji, u odnosu na njihov poslovni nastan i poslovanje kako je određeno u članku 25., a u skladu s vlastitim zakonodavstvom i propisima.

Članak 24.

Odredbe članka 23. ne primjenjuju se na zračni promet, unutarnje plovne putove i pomorski promet.

Članak 25.

Za potrebe ovog Sporazuma:

(a) „trgovačko društvo Zajednice” odnosno „kirgisko trgovačko društvo” znači trgovačko društvo koje je osnovano u skladu sa zakonima države članice odnosno Kirgiske Republike i čije je registrirano sjedište ili središnja uprava ili glavno mjesto poslovanja na području Zajednice odnosno državnom području Kirgiske Republike. Međutim, ako je trgovačko društvo osnovano u skladu sa zakonima države članice odnosno Kirgiske Republike, trgovačko društvo smatra se trgovačkim društvom Zajednice odnosno kirgiskim trgovačkim društvom ako njegovo poslovanje ima stvarnu i trajnu vezu s gospodarstvom jedne od država članica odnosno Kirgiske Republike;

(b) „društvo kćer” trgovačkog društva znači trgovačko društvo koje je pod stvarnom kontrolom prvog trgovačkog društva;

(c) „podružnica” trgovačkog društva znači mjesto poslovanja koje nema pravnu osobnost i koje u svojem pojavnom obliku ima svojstvo trajnosti, kao produžetak društva majke, koje ima upravu i materijalno je opremljeno za dogovaranje poslova s trećim osobama tako da potonje, iako znaju da će prema potrebi postojati pravna veza s društvom majkom čiji je glavni ured u inozemstvu, ne moraju poslovati izravno s tim društvom majkom, već poslove mogu obavljati u mjestu poslovanja koje je produžetak tog društva majke;

(d) „poslovni nastan” znači pravo trgovačkih društava Zajednice ili kirgiskih trgovačkih društava, kako je navedeno u točki (a), da pokrenu gospodarske djelatnosti osnivanjem i upravljanjem društvima kćerima i podružnicama u Kirgiskoj Republici odnosno Zajednici;

(e) „poslovanje” znači obavljanje gospodarskih djelatnosti;

(f) „gospodarske djelatnosti” znači djelatnosti industrijske, trgovačke i stručne naravi.

S obzirom na međunarodni pomorski promet, uključujući intermodalne aktivnosti koje uključuju pomorsku dionicu, državljani država članica ili Kirgiske Republike s poslovnim nastanom izvan Zajednice odnosno Kirgiske Republike te brodarska društva s poslovnim nastanom izvan Zajednice ili Kirgiske Republike, koja su pod kontrolom državljana države članice odnosno kirgiskih državljana, također su obuhvaćeni odredbama ovog poglavlja i poglavlja III. ako su njihova plovila registrirana u toj državi članici odnosno Kirgiskoj Republici u skladu s njihovim odgovarajućim zakonodavstvom.

Članak 26.

1. Neovisno o bilo kojim drugim odredbama Sporazuma, stranci se ne sprečava poduzimanje mjera iz opreza, uključujući mjere za zaštitu ulagatelja, deponenata, osiguranika ili osoba prema kojima pružatelj financijskih usluga ima fiducijarnu obvezu, ili mjere radi osiguranja cjelovitosti i stabilnosti financijskog sustava. Kada te mjere nisu usklađene s odredbama Sporazuma, one se ne smiju koristiti kao sredstvo izbjegavanja obveza stranke u skladu s ovim Sporazumom.

2. Nijedna se odredba Sporazuma ne tumači tako da se od stranke zatraži otkrivanje podataka koji se odnose na poslove i poslovne knjige pojedinih klijenata ili bilo kakvih tajnih ili nejavnih podataka u posjedu javnih tijela.

Članak 27.

Odredbama ovog Sporazuma ne dovodi se u pitanje niti jedna mjera koju jedna od stranaka primjeni, a koja je nužna radi sprečavanja izbjegavanja njezinih mjera koje se odnose na pristup trećih zemalja njezinu tržištu na temelju odredaba ovog Sporazuma.

Članak 28.

1. Neovisno o odredbama poglavlja I. ove glave, trgovačko društvo Zajednice ili kirgisko trgovačko društvo s poslovnim nastanom na državnom području Kirgiske Republike odnosno području Zajednice ima pravo, u skladu sa zakonodavstvom na snazi u zemlji domaćinu poslovnog nastana, na području Kirgiske Republike odnosno Zajednice, zaposliti ili imati zaposlene u jednoj od svojih društava kćeri ili podružnica zaposlenike koji su državljani država članica Zajednice odnosno Kirgiske Republike, pod uvjetom da su ti zaposlenici ključno osoblje kako je određeno u stavku 2., te da se takvi zaposlenici zapošljavaju isključivo u trgovačkim društvima ili podružnicama. Dozvole boravka i radne dozvole za takve zaposlenike obuhvaćaju samo razdoblje takvog zapošljavanja.

2. Ključno osoblje gore navedenih trgovačkih društava, dalje u tekstu „organizacije”, jesu „osobe premještene unutar društva” kako je određeno u točki (c) u sljedećim kategorijama, pod uvjetom da je ta organizacija pravna osoba te da su dotične osobe u njoj zaposlene ili su bili partneri u toj organizaciji (osim većinskih dioničara), najmanje godinu dana neposredno prije takvog premještaja:

(a) osobe koje rade na višem položaju unutar organizacije, koje prvenstveno vode upravu poslovnog nastana i koje se uglavnom nalaze pod okvirnim nadzorom ili vodstvom upravljačkog odbora ili dioničara poduzeća ili tijela ili osobe koja obnaša istovjetnu dužnost, uključujući osobe koje: — upravljaju poslovnim nastanom, odjelom ili pododjelom poslovnog nastana, — nadziru i kontroliraju rad drugih zaposlenika koji obavljaju nadzorne, stručne ili rukovodeće poslove, — su osobno ovlaštene zapošljavati i otpuštati djelatnike ili davati preporuke vezane uz zapošljavanje, otpuštanje ili druge kadrovske poslove;

(b) osobe zaposlene u organizaciji s posebnim znanjem koje je ključno za usluge poslovnog nastana, istraživačku opremu, tehnike ili upravljanje poslovnim nastanom. Procjena takvog znanja može odražavati, osim znanja specifičnog za poslovni nastan, visoki stupanj stručne osposobljenosti u odnosu na vrstu posla ili djelatnosti koja zahtjeva posebno stručno znanje, uključujući članstvo u ovlaštenoj strukovnoj udruzi;

(c) „osoba premještena unutar društva” definira se kao fizička osoba koja radi u organizaciji na području jedne od stranaka, a privremeno je premještena u kontekstu obavljanja gospodarskih djelatnosti na područje druge stranke; dotična organizacija mora imati svoje glavno mjesto poslovanja na području jedne od stranaka, a premještaj obavlja u poslovni nastan (podružnicu, društvo kćer) te organizacije, koje stvarno obavlja slične gospodarske djelatnosti na području druge stranke.

Članak 29.

Stranke prepoznaju važnost uzajamnog odobravanja nacionalnog tretmana u pogledu poslovnog nastana i poslovanja svojih poduzeća na području druge stranke te su suglasne razmotriti mogućnost približavanja tom cilju na uzajamno zadovoljavajućoj osnovi, a s obzirom na sve preporuke Vijeća za suradnju.

Članak 30.

1. Stranke čine sve u svojoj moći kako bi izbjegle poduzimanje bilo kojih mjera ili postupaka koji uvjete za poslovni nastan i poslovanje svojih trgovačkih društava čine restriktivnijima u odnosu na postojeće stanje na dan koji prethodi danu potpisivanja Sporazuma.

2. Odredbe ovog članka ne dovode u pitanje odredbe članka 38.: situacije obuhvaćene takvim člankom 38. uređene su isključivo njegovim odredbama ne računajući ni jednu drugu.

3. Djelujući u duhu partnerstva i suradnje te s obzirom na odredbe članka 44., Vlada Kirgiske Republike obavješćuje Zajednicu o svojim namjerama za predlaganje novog zakonodavstva ili usvajanje novih propisa koji bi mogli uvjete poslovnog nastana ili poslovanja društva kćeri i podružnica trgovačkih društava Zajednice u Kirgiskoj Republici učiniti restriktivnijima u odnosu na postojeće stanje na dan prije dana potpisivanja Sporazuma. Zajednica može zatražiti od Kirgiske Republike da joj dostavi nacrte navedenog zakonodavstva ili propisa i da sudjeluje u savjetovanjima o navedenim nacrtima.

4. Kada bi novo zakonodavstvo ili propisi koji se uvode u Kirgiskoj Republici imali za posljedicu restriktivnije uvjete poslovanja društava kćeri i podružnica trgovačkih društava Zajednice s poslovnim nastanom u Kirgiskoj Republici u odnosu na postojeće stanje na dan potpisivanja Sporazuma, takvo odgovarajuće zakonodavstvo ili propisi ne primjenjuju se tijekom tri godine nakon stupanja na snagu odgovarajućeg propisa na društva kćeri i podružnice koje u trenutku stupanja na snagu odgovarajućeg akta već imaju poslovni nastan u Kirgiskoj Republici.







POGLAVLJE III.

PREKOGRANIČNO PRUŽANJE USLUGA IZMEĐU ZAJEDNICE I KIRGISKE REPUBLIKE

Članak 31.

1. U skladu s odredbama ovog poglavlja stranke se obvezuju poduzeti potrebne korake kako bi postupno omogućile pružanje usluga trgovačkih društava Zajednice ili kirgiskih trgovačkih društava s poslovnim nastanom u stranci koja nije država osobe kojoj su usluge namijenjene vodeći računa o razvoju uslužnih sektora stranaka.

2. Vijeće za suradnju daje preporuke za provedbu stavka 1.

Članak 32.

Stranke surađuju s ciljem razvijanja tržišno orijentiranog uslužnog sektora u Kirgiskoj Republici.

Članak 33.

1. Stranke se obvezuju djelotvorno primjenjivati načelo neograničenog pristupa međunarodnom pomorskom tržištu i prometu na komercijalnoj osnovi:

(a) gore navedena odredba ne dovodi u pitanje prava i obveze koje proizlaze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o Kodeksu poslovanja linijskih konferencija, kako se primjenjuje na jednu ili drugu stranku ovog Sporazuma. Nekonferencijski linijski brodari mogu se natjecati s konferencijom sve dok se pridržavaju načela poštenog tržišnog natjecanja na komercijalnoj osnovi;

(b) stranke potvrđuju svoje opredjeljenje za slobodno tržišno natjecanje koje je temeljna značajka prometa krutim i tekućim rasutim teretom.

2. Pri primjeni načela iz stavka 1. stranke:

(a) od stupanja na snagu ovog Sporazuma, ne primjenjuju odredbe o podjeli tereta bilateralnih sporazuma između bilo koje države članice Zajednice i bivšeg Sovjetskog Saveza;

(b) u buduće bilateralne sporazume s trećim zemljama ne uvode klauzule o podjeli tereta, osim u izvanrednim okolnostima u kojima brodari u linijskom pomorskom prometu iz jedne ili druge stranke ovog Sporazuma inače ne bi imali stvarnu priliku prometovati radi obavljanja trgovine u i iz dotične treće zemlje;

(c) zabranjuju dogovore o podjeli tereta u budućim bilateralnim sporazumima o trgovini krutim i tekućim rasutim teretom;

(d) stupanjem na snagu ovog Sporazuma, ukidaju sve jednostrane mjere, administrativne, tehničke i druge prepreke koje bi mogle imati restriktivne ili diskriminirajuće učinke na slobodno pružanje usluga u međunarodnom pomorskom prometu.

Članak 34.

S ciljem osiguranja usklađenog razvoja prometa između stranaka, prilagođenog njihovim komercijalnim potrebama, uvjeti obostranog pristupa tržištu i pružanje usluga u cestovnom i željezničkom prijevozu, prijevozu unutrašnjim plovnim putovima i, ako je to primjenjivo, zračnom prometu mogu se urediti posebnim sporazumima o kojima stranke, prema potrebi, pregovaraju nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma.







POGLAVLJE IV.

OPĆE ODREDBE

Članak 35.

1. Odredbe ove glave primjenjuju se podložno ograničenjima koja su opravdana na temelju javnog poretka, javne sigurnosti ili javnog zdravstva.

2. One se ne primjenjuju na djelatnosti koje su na području bilo koje od stranaka povezane, čak i povremeno, s izvršavanjem javnih ovlasti.

Članak 36.

Za potrebe ove glave nijedna odredba ovog Sporazuma ne sprečava stranke da primjenjuju svoje zakone i druge propise u pogledu ulaska i boravka, rada, radnih uvjeta i poslovnog nastana fizičkih osoba te pružanja usluga, pod uvjetom da ih one pritom ne primjenjuju na način koji bi poništio ili umanjio koristi koje ima bilo koja stranka u skladu s određenom odredbom Sporazuma. Gore navedenom odredbom se ne dovodi u pitanje primjena članka 35.

Članak 37.

Trgovačka društva koja su pod kontrolom i isključivo u zajedničkom vlasništvu kirgiskih trgovačkih društva i trgovačkih društva Zajednice također su obuhvaćena odredbama poglavlja II., III. i IV.

Članak 38.

Od dana mjesec dana prije dana stupanja na snagu odgovarajućih obveza Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS), u pogledu sektora ili mjera koje su obuhvaćene GATS-om, tretman koji jedna stranka dodijeli drugoj u skladu s ovim Sporazumom ni u kojem slučaju nije povoljniji od onog koji ta prva stranka dodijeli u skladu s odredbama GATS-a i to za svaki uslužni sektor, podsektor i način pružanja usluga.

Članak 39.

Za potrebe poglavlja II., III. i IV. ne uzima se u obzir tretman koji Zajednica, njezine države članice ili Kirgiska Republika dodjeljuju na temelju obveza preuzetih u sporazumima o gospodarskoj integraciji u skladu s načelima članka V. GATS-a.

Članak 40.

1. Tretman najpovlaštenije nacije dodijeljen u skladu s odredbama ove glave ne primjenjuje se na porezne povlastice koje stranke pružaju ili će pružiti u budućnosti na temelju sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora.

2. Nijedna odredba ove glave ne tumači se kao sprečavanje stranaka da usvoje ili provode mjere kojima je cilj spriječiti izbjegavanje ili utaju poreza na temelju poreznih odredaba sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i drugih poreznih dogovora, ili nacionalnog poreznog zakonodavstva.

3. Nijedna odredba ove glave ne tumači se kao sprečavanje država članica ili Kirgiske Republike da, u primjeni relevantnih odredaba svojeg fiskalnog zakonodavstva, razlikuju porezne obveznike koji nisu u jednakim situacijama, posebno u odnosu na njihovo mjesto boravišta.

Članak 41.

Ne dovodeći u pitanje članak 28., nijedna odredba poglavlja II., III. i IV. ne tumači se da se njome daje pravo:

— državljanima država članica odnosno Kirgiske Republike da ulaze ili borave na državnom području Kirgiske Republike odnosno području Zajednice u bilo kojem svojstvu, a posebno kao dioničari ili partneri u trgovačkom društvu ili upravitelji ili zaposlenici tog društva ili pružatelji ili primatelji usluga,

— društvima kćerima ili podružnicama kirgiskih trgovačkih društava u Zajednici da izravno ili neizravno zaposle državljane Kirgiske Republike na području Zajednice,

— društvima kćerima ili podružnicama trgovačkih društava Zajednice u Kirgiskoj Republici da izravno ili neizravno zaposle državljane država članica na državnom području Kirgiske Republike;

— kirgiskim trgovačkim društvima ili društvima kćerima ili podružnicama kirgiskih trgovačkih društava u Zajednici da dovode kirgiske državljane kako bi djelovali u ime i pod kontrolom drugih osoba na temelju ugovora o privremenom zaposlenju,

— trgovačkim društvima Zajednice ili društvima kćerima ili podružnicama trgovačkih društava Zajednice u Kirgiskoj Republici da radnike koji su državljani država članica zapošljavaju na temelju ugovora o privremenom zaposlenju.







POGLAVLJE V.

TEKUĆA PLAĆANJA I KAPITAL

Članak 42.

1. Stranke se obvezuju odobriti upotrebu slobodno konvertibilne valute za sva plaćanja na tekućem računu bilance plaćanja između rezidenata Zajednice i Kirgiske Republike povezana s kretanjem robe, usluga ili osoba izvršenim u skladu s odredbama ovog Sporazuma.

2. U odnosu na transakcije na kapitalnom računu bilance plaćanja, nakon stupanja na snagu Sporazuma osigurano je slobodno kretanje kapitala koji se odnosi na izravna ulaganja u trgovačka društva koja su osnovana u skladu sa zakonima države domaćina i ulaganja izvršena u skladu s odredbama poglavlja II. te likvidaciju ili repatrijaciju tih ulaganja i sve dobiti koja proizlazi iz njih.

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ili 5., od stupanja na snagu ovog Sporazuma ne uvode se nova devizna ograničenja na kretanje kapitala i s njima povezana tekuća plaćanja između rezidenata Zajednice i Kirgiske Republike, a postojeći dogovori ne smiju postati restriktivniji.

4. Radi promicanja ciljeva ovog Sporazuma, stranke se međusobno savjetuju s ciljem olakšavanja kretanja između Zajednice i Kirgiske Republike oblika kapitala koji nisu navedeni prethodno u stavku 2.

5. U pogledu odredaba ovog članka, sve dok se ne uvede potpuna konvertibilnost kirgiske valute u smislu članka VIII. Statuta Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Kirgiska Republika u iznimnim okolnostima smije primjenjivati tečajna ograničenja u vezi s odobravanjem ili podizanjem kratkoročnih ili srednjoročnih financijskih kredita u mjeri u kojoj se takva ograničenja nameću Kirgiskoj Republici za odobravanje takvih kredita i dozvoljena su u skladu sa statusom Kirgiske Republike u okviru MMF-a. Kirgiska Republika primjenjuje ta ograničenja na nediskriminirajući način. Ograničenja se primjenjuju na način koji u najmanjoj mogućoj mjeri ometa provedbu ovog Sporazuma. Kirgiska Republika odmah obavješćuje Vijeće za suradnju o uvođenju takvih mjera i o svim njihovim promjenama.

6. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., kada u izvanrednim okolnostima kretanje kapitala između Zajednice i Kirgiske Republike uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem ozbiljnih poteškoća u provedbi tečajne politike ili monetarne politike u Zajednici ili Kirgiskoj Republici, Zajednica odnosno Kirgiska Republika mogu poduzeti zaštitne mjere u pogledu kretanja kapitala između Zajednice i Kirgiske Republike u razdoblju od najviše šest mjeseci, ako su takve mjere nužne.







POGLAVLJE VI.

ZAŠTITA INTELEKTUALNOG, INDUSTRIJSKOG I TRGOVAČKOG VLASNIŠTVA

Članak 43.

1. U skladu s odredbama ovog članka i Priloga II., Kirgiska Republika nastavlja unaprjeđivati zaštitu prava intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva kako bi do kraja pete godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma osigurala razinu zaštite koja je slična postojećoj razini zaštite u Zajednici, uključujući djelotvorna sredstva za provedbu takvih prava. Vijeće za suradnju može odlučiti produljiti gore navedeno razdoblje s obzirom na posebne okolnosti koje prevladavaju u Kirgiskoj Republici.

2. Do kraja pete godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma Kirgiska Republika pristupa multilateralnim konvencijama o pravima intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva iz Priloga II. stavka 1. čije su stranke države članice ili koje države članice de facto primjenjuju u skladu s odgovarajućim odredbama sadržanima u tim konvencijama.







GLAVA V.

SURADNJA U PODRUČJU ZAKONODAVSTVA

Članak 44.

1. Stranke prepoznaju da je usklađivanje postojećeg i budućeg zakonodavstva Kirgiske Republike sa zakonodavstvom Zajednice važan preduvjet za jačanje gospodarskih veza između Kirgiske Republike i Zajednice. Kirgiska Republika nastoji osigurati postupno usklađivanje njezinog zakonodavstva sa zakonodavstvom Zajednice.

2. Usklađivanje zakonodavstva posebno obuhvaća sljedeća područja: carinsko pravo, pravo poduzeća, bankovno zakonodavstvo, računi i porezi trgovačkih društava, intelektualno vlasništvo, zaštita radnika na radnom mjestu, financijske usluge, pravila o tržišnom natjecanju, javna nabava, zaštita zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka, okoliš, zaštita potrošača, neizravno oporezivanje, tehničke propise i norme, zakoni i drugi propisi o nuklearnim tvarima i prijevoz.

3. Zajednica Kirgiskoj Republici pruža tehničku pomoć pri provedbi tih mjera koja može obuhvaćati, inter alia:

— razmjenu stručnjaka,

— rano obavješćivanje, posebno o relevantnom zakonodavstvu,

— organizaciju seminara,

— aktivnosti osposobljavanja,

— pomoć pri prevođenju zakonodavstva Zajednice u odgovarajućim sektorima.

4. Stranke su suglasne ispitati načine primjene svojih odgovarajućih propisa o tržišnom natjecanju na usklađenoj osnovi u slučajevima kada utječu na njihovu međusobnu trgovinu.







GLAVA VI.

GOSPODARSKA SURADNJA

Članak 45.

1. Zajednica i Kirgiska Republika uspostavljaju gospodarsku suradnju s ciljem doprinosa postupku gospodarske reforme i oporavka te održivom razvoju Kirgiske Republike. Takva suradnja jača postojeće gospodarske veze u korist obiju stranaka.

2. Razvijaju se politike i druge mjere s ciljem poticanja gospodarskih i socijalnih reformi i restrukturiranja gospodarskog sustava u Kirgiskoj Republici, a bit će vođeni zahtjevima održivosti i skladnog društvenog razvoja; oni će također tako potpuno obuhvaćati pitanja okoliša.

3. U tom smislu, suradnja je usmjerena posebno na gospodarski i socijalni razvoj, razvoj ljudskih potencijala, podršku poduzećima (uključujući privatizaciju, ulaganja i razvoj financijskih usluga), poljoprivredu i hranu, energiju i civilnu nuklearnu sigurnost, promet, turizam, zaštitu okoliša i regionalnu suradnju.

4. Posebna se pažnja posvećuje mjerama koje mogu poduprijeti suradnju između nezavisnih država s ciljem poticanja skladnog razvoja regije.

5. Prema potrebi, gospodarska suradnja i ostali oblici suradnje koji su predviđeni u ovom Sporazumu mogu biti popraćeni tehničkom pomoći Zajednice, vodeći računa o odgovarajućoj uredbi Vijeća koja se primjenjuje na tehničku pomoć u nezavisnim državama, prioritetima dogovorenima u indikativnom programu koji se odnosi na tehničku pomoć Zajednice Kirgiskoj Republici i njezinim utvrđenim postupcima koordinacije i provedbe.

Članak 46.

Industrijska suradnja

1. Cilj je suradnje promicanje posebno sljedećeg:

— razvoja poslovnih veza između gospodarskih subjekata obiju strana,

— sudjelovanja Zajednice u nastojanjima Kirgistana da restrukturira svoju industriju,

— unapređenja upravljanja,

— razvoja odgovarajućih trgovinskih pravila i praksi,

— zaštite okoliša.

2. Odredbe ovog članka ne utječu na izvršenje pravila tržišnog natjecanja Zajednice koja se primjenjuju na poduzeća.

Članak 47.

Poticanje i zaštita ulaganja

1. Imajući na umu odgovarajuće ovlasti i nadležnosti Zajednice i država članica, cilj suradnje je uspostaviti povoljnu klimu za privatna ulaganja, domaća i strana, posebno putem boljih uvjeta za zaštitu ulaganja, prijenos kapitala i razmjenu informacija o mogućnostima ulaganja.

2. Cilj suradnje je posebno:

— sklapanje sporazuma, prema potrebi, između država članica i Kirgiske Republike s ciljem poticanja i zaštite ulaganja,

— sklapanje sporazuma, prema potrebi, između država članica i Kirgiske Republike s ciljem izbjegavanja dvostrukog oporezivanja,

— stvaranje povoljnih uvjeta za privlačenje stranih ulaganja u kirgisko gospodarstvo,

— uspostavljanje stabilnog i primjerenog poslovnog prava i uvjeta te razmjena informacija o zakonima, propisima i administrativnim praksama u području ulaganja,

— razmjena informacija o mogućnostima ulaganja, između ostalog, u obliku sajmova, izložaba, trgovinskih tjedana i drugih događaja.

Članak 48.

Javna nabava

Stranke surađuju s ciljem razvijanja uvjeta za otvorenu i konkurentnu ugovora za robu i usluge, posebno putem poziva na podnošenje ponuda.

Članak 49.

Suradnja u području normi i ocjene sukladnosti

1. Suradnjom između stranaka promiče se usklađivanje s međunarodno usuglašenim kriterijima, načelima i smjernicama koje se slijede u području kakvoće. Potrebne mjere olakšavaju napredak prema uzajamnom priznavanju u području ocjene sukladnosti, kao i poboljšanje kvalitete kirgiskih proizvoda.

2. U tom smislu stranke nastoje surađivati u projektima tehničke pomoći koji:

— promiču odgovarajuću suradnju s organizacijama i institucijama koje su specijalizirane u tim područjima,

— promiču upotrebu tehničkih propisa Zajednice i primjenu europskih normi i postupaka ocjene sukladnosti,

— omogućuju razmjenu iskustava i tehničkih informacija u području upravljanja kvalitetom.

Članak 50.

Rudarstvo i sirovine

1. Stranke imaju za cilj povećanje ulaganja i trgovine u području rudarstva i sirovina.

2. Suradnja je usredotočena posebno na sljedeća područja:

— razmjena informacija o izgledima sektora rudarstva i sektora obojenih metala,

— uspostavljanje pravnog okvira za suradnju,

— trgovinska pitanja,

— usvajanje i provedba zakonodavstva o zaštiti okoliša,

— osposobljavanje,

— sigurnost u rudarstvu.

Članak 51.

Suradnja u području znanosti i tehnologije

1. Stranke promiču suradnju u području civilnog znanstvenog istraživanja i tehnološkog razvoja (ITR) na obostranu korist i, vodeći računa o dostupnosti resursa, odgovarajući pristup svake svojim programima te podložno odgovarajućim razinama učinkovite zaštite prava intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva (IPR).

2. Suradnja u području znanosti i tehnologije obuhvaća:

— razmjenu znanstvenih i tehničkih informacija,

— zajedničke djelatnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja,

— aktivnosti u vezi s osposobljavanjem i programima mobilnosti za znanstvenike, istraživače i tehničare koji se bave istraživanjem i tehnološkim razvojem na obje strane.

Kada se takva suradnja odvija u obliku aktivnosti koje obuhvaćaju obrazovanje i/ili osposobljavanje, potrebno ju je provoditi u skladu s odredbama članka 52.

Stranke na temelju uzajamnog sporazuma mogu pokrenuti druge oblike suradnje u području znanosti i tehnologije.

Pri provođenju tih aktivnosti suradnje posebna se pažnja posvećuje raspoređivanju znanstvenika, inženjera, istraživača i tehničara koji rade ili su radili na istraživanju i/ili proizvodnji oružja za masovno uništenje.

3. Suradnja obuhvaćena ovim člankom provodi se u skladu s posebnim dogovorima o kojima se pregovara i koji se sklapaju u skladu s postupcima koje je usvojila svaka stranka, a kojima se određuju, inter alia, odgovarajuće odredbe IPR-a.

Članak 52.

Obrazovanje i osposobljavanje

1. Stranke surađuju s ciljem povećanja razine općeg obrazovanja i stručnih kvalifikacija u Kirgiskoj Republici, u javnom i privatnom sektoru.

2. Suradnja je posebno usmjerena na sljedeća područja:

— ažuriranje sustava visokog obrazovanja i osposobljavanja u Kirgiskoj Republici, uključujući sustav certifikacije visokoškolskih ustanova i diploma visokog obrazovanja,

— osposobljavanje rukovoditelja u javnom i privatnom sektoru te državnih službenika u prioritetnim područjima koja treba utvrditi,

— suradnja između obrazovnih ustanova te između obrazovnih ustanova i poduzeća,

— mobilnost učitelja, diplomanata, administratora, mladih znanstvenika i istraživača i mladih ljudi,

— promicanje podučavanja u području europskih studija u okviru odgovarajućih institucija,

— podučavanje jezika Zajednice,

— poslijediplomska izobrazba konferencijskih prevoditelja,

— osposobljavanje novinara,

— osposobljavanje osoba koje provode osposobljavanje.

3. Moguće sudjelovanje jedne stranke u programima u području obrazovanja i osposobljavanja druge stranke može se uzeti u obzir u skladu s njihovim odgovarajućim postupcima i, prema potrebi, institucionalni okviri i planovi suradnje zatim će se uspostaviti na temelju sudjelovanja Kirgiske Republike u programu Zajednice Tempus.

Članak 53.

Poljoprivreda i poljoprivredno-industrijski sektor

Cilj suradnje u ovom području je nastavak agrarne reforme, modernizacija, privatizacija i restrukturiranje poljoprivrede, poljoprivredno-industrijskog i uslužnog sektora u Kirgiskoj Republici, razvoj domaćeg i stranog tržišta za kirgiske proizvode u uvjetima koji osiguravaju zaštitu okoliša, vodeći računa o potrebi poboljšanja sigurnosti opskrbe hranom, kao i razvoja poljoprivredne djelatnosti, prerade i distribucije poljoprivrednih proizvoda. Stranke imaju za cilj i postupno približavanje kirgiskih normi tehničkim propisima Zajednice o industrijskim i poljoprivrednim prehrambenim proizvodima, uključujući sanitarne i fitosanitarne norme.

Članak 54.

Energetika

1. Suradnja se odvija u skladu s načelima tržišnoga gospodarstva i Europske energetske povelje, imajući u vidu postupnu integraciju energetskih tržišta u Europi.

2. Suradnja između ostalog uključuje sljedeća područja:

— učinak proizvodnje, opskrbe i potrošnje energije na okoliš radi sprečavanja ili minimiziranja štete nanesene okolišu koja proizlazi iz tih djelatnosti,

— poboljšanje kvalitete i sigurnosti opskrbe energijom, uključujući diversifikaciju opskrbe, na ekonomski i okolišu prihvatljiv način,

— stvaranje energetske politike,

— poboljšanja u upravljanju i reguliranju energetskog sektora u skladu s tržišnim gospodarstvom,

— uvođenje niza institucionalnih, pravnih, fiskalnih i drugih uvjeta koji su potrebni za poticanje intenzivnije trgovine i ulaganja u energetski sektor,

— promicanje štednje energije i energetske učinkovitosti,

— modernizacija energetske infrastrukture,

— poboljšanje energetskih tehnologija za opskrbu i krajnju upotrebu svih tipova energije,

— upravljanje i tehničko osposobljavanje u energetskom sektoru,

— sigurnost opskrbe energijom, prijevoza i provoza energije i energenata.

Članak 55.

Okoliš

1. Imajući na umu Europsku energetsku povelju, stranke razvijaju i jačaju svoju suradnju u području zaštite okoliša i zdravlja ljudi.

2. Suradnja ima za cilj suzbijanje pogoršanja stanja okoliša, a posebno:

— djelotvorno praćenje razina onečišćenja i procjene okoliša; sustav obavješćivanja o stanju okoliša,

— suzbijanje lokalnog, regionalnog i prekograničnog onečišćenja zraka i vode,

— obnavljanje okoliša,

— održiva, učinkovita i ekološki učinkovita proizvodnja i upotreba energije,

— sigurnost industrijskih postrojenja,

— klasifikacija i sigurno rukovanje kemikalijama,

— kakvoća vode,

— smanjenje, recikliranje i sigurno odlaganje otpada, provedba Bazelske konvencije,

— utjecaj poljoprivrede na okoliš, erozija tla i kemijsko onečišćenje,

— zaštita šuma,

— očuvanje bioraznolikosti, zaštićena područja te održiva upotreba i upravljanje biološkim resursima,

— planiranje namjene zemljišta, uključujući planiranje u građevini i urbanističko prostorno planiranje,

— upotreba gospodarskih i fiskalnih instrumenata,

— globalne klimatske promjene,

— obrazovanje i podizanje svijesti o zaštiti okoliša,

— tehnička pomoć vezana uz sanaciju područja pogođenih radioaktivnošću i rješavanje povezanih zdravstvenih i socijalnih problema,

— provedba Konvencije iz Espooa o procjeni utjecaja na okoliš u prekograničnom kontekstu.

3. Suradnja se odvija posebno putem:

— planiranja postupanja kod katastrofa i ostalih kriznih stanja,

— razmjene informacija i stručnjaka, uključujući informacije i stručnjake koji se bave prijenosom čistih tehnologija i sigurnoj i okolišu prihvatljivoj primjeni biotehnologija,

— zajedničkih istraživačkih djelatnosti,

— unaprjeđenja zakona u skladu s normama Zajednice,

— suradnje na regionalnoj razini, uključujući suradnju u okviru Europske agencije za okoliš, te suradnje na međunarodnoj razini,

— razvoja strategija, posebno u pogledu globalnih i klimatskih pitanja i radi postizanja održivog razvoja,

— studija utjecaja na okoliš.

Članak 56.

Prijevoz

Stranke razvijaju i jačaju svoju suradnju u području prijevoza.

Ova suradnja ima za cilj, inter alia, restrukturiranje i modernizaciju prometnih sustava i mreža u Kirgiskoj Republici te, prema potrebi, razvoj i osiguravanje usklađenosti prometnih sustava u kontekstu ostvarivanja globalnog prometnog sustava.

Suradnja obuhvaća, inter alia:

— modernizaciju upravljanja i poslovanja cestovnog i željezničkog prometa, luka i zračnih luka,

— modernizaciju i razvoj željeznice, plovnih putova, cesta, luka, zračnih luka i infrastruktura zračne plovidbe, uključujući modernizaciju glavnih prometnih pravaca od zajedničkog interesa i transeuropskih veza za gore navedene načine prijevoza,

— promicanje i razvoj multimodalnog prijevoza,

— promicanje zajedničkih istraživačkih i razvojnih programa,

— pripremu zakonodavnog i institucionalnog okvira za razvoj i provedbu politike, uključujući privatizaciju prometnog sektora.

Članak 57.

Poštanske usluge i telekomunikacije

U granicama svojih ovlasti i nadležnosti, stranke šire i jačaju suradnju u sljedećim područjima:

— uspostavljanje politika i smjernica za razvoj sektora telekomunikacija i poštanskih usluga,

— razvoj načela carinske politike i stavljanja na tržište u telekomunikacijama i poštanskim uslugama,

— prijenos tehnologija te znanja i iskustva, uključujući europske tehničke norme i sustave certificiranja,

— poticanje razvoja projekata u području telekomunikacija i poštanskih usluga te privlačenje ulaganja,

— povećanje učinkovitosti i kvalitete u pružanju telekomunikacijskih i poštanskih usluga, između ostalog liberalizacijom djelatnosti podsektora,

— napredna primjena naprednih telekomunikacija, posebno u području elektroničkog prijenosa novčanih sredstava,

— upravljanje telekomunikacijskim mrežama i njihova „optimizacija”,

— primjerena regulatorna osnova za pružanje telekomunikacijskih i poštanskih usluga, kao i za upotrebu spektra radio frekvencija,

— osposobljavanje u području telekomunikacija i poštanskih usluga za poslovanje u tržišnim uvjetima.

Članak 58.

Financijske usluge

Suradnja posebno ima za cilj olakšati uključivanje Kirgiske Republike u općeprihvaćene sustave uzajamnih plaćanja. Tehnička pomoć usmjerena je na:

— razvoj bankarskih i financijskih usluga, razvoj zajedničkog tržišta kreditnih izvora, uključenje Kirgiske Republike u općeprihvaćeni sustav uzajamnih plaćanja,

— razvoj fiskalnog sustava i njegovih institucija u Kirgiskoj Republici, razmjena iskustava i osposobljavanje osoblja,

— razvoj usluga osiguranja, čime bi se, inter alia , stvorio povoljan okvir za sudjelovanje trgovačkih društava Zajednice u uspostavljanju zajedničkih ulaganja u sektor osiguranja Kirgiske Republike, kao i razvoj osiguranja izvoznih kredita.

Ova suradnja posebno doprinosi poticanju razvoja odnosa između Kirgiske Republike i država članica u sektoru financijskih usluga.

Članak 59.

Pranje novca

1. Stranke su suglasne da je potrebno uložiti napore i surađivati kako bi se spriječila upotreba njihovih financijskih sustava za pranje prihoda od kaznenih djela općenito, a posebno od kaznenih djela povezanih s drogom.

2. Suradnja u ovom području uključuje administrativnu i tehničku pomoć s ciljem uspostavljanja odgovarajućih normi za suzbijanje pranja novca koje su jednake normama koje su u ovom području usvojili Zajednica i međunarodni forumi, uključujući Radnu skupinu za financijsko djelovanje (FATF).

Članak 60.

Regionalni razvoj

1. Stranke jačaju suradnju u pitanjima regionalnog razvoja i planiranja namjene zemljišta.

2. U tom smislu one potiču razmjenu informacija između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela o politici planiranja namjene zemljišta te o metodama oblikovanja regionalnih politika s posebnim naglaskom na razvoj područja u nepovoljnom položaju.

One također potiču neposredne kontakte između odgovarajućih regija i javnih organizacija odgovornih za planiranje regionalnog razvoja s ciljem, inter alia, razmjene metoda i načina poticanja regionalnog razvoja.

Članak 61.

Suradnja u području socijalne politike

1. S obzirom na zdravlje i sigurnost, stranke razvijaju međusobnu suradnju s ciljem poboljšanja razine zaštite zdravlja i sigurnosti radnika.

Suradnja posebno obuhvaća:

— obrazovanje i osposobljavanje o pitanjima povezanim sa zdravstvom i sigurnošću s posebnim naglaskom na sektore djelatnosti s visokim rizikom od nesreće,

— razvoj i promicanje preventivnih mjera za suzbijanje profesionalnih bolesti i drugih oboljenja povezanih s radom,

— sprečavanje opasnosti od teških nesreća i upravljanje otrovnim kemikalijama,

— istraživanje s ciljem razvoja baze znanja s obzirom na radnu okolinu te zdravlje i sigurnost radnika.

2. S obzirom na zapošljavanje, suradnja posebno uključuje tehničku pomoć u:

— optimizaciji tržišta rada,

— modernizaciji službi za posredovanje pri zapošljavanju i savjetovanje,

— planiranju i upravljanju programima restrukturiranja,

— poticanju razvoja lokalnog zapošljavanja,

— razmjeni informacija o programima fleksibilnog zapošljavanja, uključujući programe kojima se potiče samozapošljavanje i promiče poduzetništvo.

3. Stranke posebnu pozornost posvećuju suradnji u području socijalne zaštite koja, inter alia, uključuje suradnju u planiranju i provedbi reformi socijalne zaštite u Kirgiskoj Republici.

Ove reforme imaju za cilj razvoj metoda zaštite svojstvenih tržišnim gospodarstvima u Kirgiskoj Republici te obuhvaćaju sve oblike socijalne zaštite.

Članak 62.

Turizam

Stranke jačaju i razvijaju međusobnu suradnju koja uključuje sljedeće:

— olakšavanje turističke djelatnosti,

— poboljšanje protoka informacija,

— prijenos znanja i iskustva,

— istraživanje mogućnosti za zajedničko djelovanje,

— suradnju službenih turističkih tijela,

— osposobljavanje za razvoj turizma.

Članak 63.

Mala i srednja poduzeća

1. Stranke nastoje razvijati i jačati mala i srednja poduzeća i njihova udruženja te suradnju između MSP-ova u Zajednici i Kirgiskoj Republici.

2. Suradnja uključuje tehničku pomoć, posebno u sljedećim područjima:

— razvoj zakonodavnog okvira za MSP-ove,

— razvoj odgovarajuće infrastrukture (agencija za podršku MSP-ovima, komunikacija, pomoć pri osnivanju fonda za MSP-ove),

— razvoj tehnoloških parkova.

Članak 64.

Informacije i komunikacija

Stranke podržavaju razvoj modernih metoda postupanja s informacijama, uključujući medije, te potiču učinkovitu međusobnu razmjenu informacija. Prednost se daje programima kojima je cilj javnosti pružiti osnovne informacije o Zajednici i Kirgiskoj Republici, uključujući, gdje je moguće, pristup bazama podataka, poštujući u potpunosti prava intelektualnog vlasništva.

Članak 65.

Zaštita potrošača

Stranke uspostavljaju blisku suradnju s ciljem postizanja usklađenosti svojih sustava zaštite potrošača. Ova suradnja može uključivati razmjenu informacija o zakonodavnom radu i institucionalnoj reformi, uspostavljanje stalnih sustava međusobnog obavješćivanja o opasnim proizvodima, poboljšanje informacija koje se pružaju potrošačima, posebno u pogledu cijena, karakteristika ponuđenih proizvoda i usluga, razvoj razmjena informacija između predstavnika interesa potrošača, povećanje usklađenosti politika zaštite potrošača te organizaciju seminara i vježbeničkog staža.

Članak 66.

Carina

1. Cilj je suradnje osigurati usklađenost sa svim odredbama čije je usvajanje predviđeno u vezi s trgovinom i poštenom trgovinom, te ostvariti približavanje carinskog sustava Kirgiske Republike i carinskog sustava Zajednice.

2. Suradnja posebno uključuje sljedeće:

— razmjenu informacija,

— unaprjeđenje radnih metoda,

— uvođenje kombinirane nomenklature i jedinstvene carinske deklaracije,

— međusobno povezivanje provoznih sustava Zajednice i Kirgiske Republike,

— pojednostavljivanje pregleda i formalnosti u vezi s prijevozom robe,

— podršku pri uvođenju modernih carinskih informacijskih sustava,

— organizaciju seminara i vježbeničkog staža.

Tehnička pomoć pruža se prema potrebi.

3. Ne dovodeći u pitanje daljnju suradnju predviđenu ovim Sporazumom, a posebno člankom 69., uzajamna pomoć između administrativnih tijela u carinskim pitanjima stranaka odvija se u skladu s odredbama Protokola koji je priložen ovom Sporazumu.

Članak 67.

Suradnja u području statistike

Suradnja u ovom području ima za cilj razvijanje učinkovitog statističkog sustava radi pružanja pouzdanih statističkih podataka koji su potrebni kako bi se podržao i pratio postupak gospodarske reforme i kako bi se doprinijelo razvoju privatnih poduzeća u Kirgiskoj Republici.

Stranke posebno surađuju u sljedećim područjima:

— prilagodba kirgiskog statističkog sustava međunarodnim metodama, normama i klasifikaciji,

— razmjena statističkih podataka,

— pružanje potrebnih makroekonomskih i mikroekonomskih statističkih podataka radi provedbe i upravljanja gospodarskim reformama.

Zajednica doprinosi u tu svrhu pružanjem tehničke pomoći Kirgiskoj Republici.

Članak 68.

Ekonomska znanost

Stranke olakšavaju postupak gospodarske reforme i koordinaciju gospodarskih politika suradnjom kojoj je cilj poboljšati razumijevanje temeljnog znanja o njihovim gospodarstvima te izradu i provedbu gospodarske politike u tržišnim gospodarstvima. U tom smislu stranke razmjenjuju informacije o makroekonomskim rezultatima i izgledima.

Zajednica pruža tehničku pomoć, kako bi:

— pomogla Kirgiskoj Republici u postupku gospodarske reforme pružanjem stručne savjetodavne i tehničke pomoći,

— potakla suradnju između ekonomista kako bi se ubrzao prijenos znanja i iskustva za izradu ekonomskih politika i osiguralo širenje informacija o rezultatima istraživanja vezanih uz politike.

Članak 69.

Droga

U okviru svojih ovlasti i nadležnosti, stranke surađuju u povećanju djelotvornosti i učinkovitosti politika i mjera za suzbijanje nezakonite proizvodnje, opskrbe i trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, uključujući sprečavanje zlouporabe kemijskih prekursora, kao i u promicanju prevencije i smanjenja potražnje za drogom. Suradnja u ovom području temelji se na uzajamnom savjetovanju i bliskoj koordinaciji stranaka u pogledu ciljeva i mjera u raznim područjima povezanima s drogom.







GLAVA VII.

KULTURNA SURADNJA

Članak 70.

Stranke se obvezuju promicati, poticati i olakšati kulturnu suradnju. Gdje je primjereno, programi Zajednice za kulturnu suradnju ili programi jedne ili više država članica mogu biti predmetom suradnje te se mogu razvijati daljnje djelatnosti od zajedničkog interesa.







GLAVA VIII.

FINANCIJSKA SURADNJA U PODRUČJU TEHNIČKE POMOĆI

Članak 71.

Radi ostvarivanja ciljeva ovog Sporazuma i u skladu s člankom 72., 73. i 74. Kirgiska Republika koristi privremenu financijsku pomoć Zajednice kao tehničku pomoć u obliku bespovratnih sredstava radi ubrzanja gospodarske preobrazbe Kirgiske Republike.

Članak 72.

Ova financijska pomoć obuhvaćena je u okviru Programa TACIS kako je predviđeno odgovarajućom uredbom Vijeća Zajednice.

Članak 73.

Ciljevi i područja financijske pomoći Zajednice utvrđuju se u indikativnom programu koji odražava utvrđene prioritete koje dvije stranke trebaju dogovoriti vodeći računa o potrebama Kirgiske Republike, apsorpcijskim sposobnostima sektora i napretku reforme. Stranke o tome obavješćuju Vijeće za suradnju.

Članak 74.

Kako bi omogućile optimalnu upotrebu dostupnih resursa, stranke osiguravaju da se doprinosi Zajednice za tehničku pomoć izdvajaju u bliskoj koordinaciji s doprinosima iz drugih izvora kao što su države članice, druge države i međunarodne organizacije, poput Međunarodne banke za obnovu i razvoj te Europske banke za obnovu i razvoj.







GLAVA IX.

INSTITUCIONALNE, OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 75.

Ovim se uspostavlja Vijeće za suradnju koje nadzire provedbu ovog Sporazuma. Ono se sastaje jednom godišnje na ministarskoj razini. Ono ispituje sva glavna pitanja koja proizlaze iz okvira Sporazuma i sva druga bilateralna ili međunarodna pitanja od zajedničkog interesa radi ostvarivanja ciljeva ovog Sporazuma. Vijeće za suradnju može također, dogovorom između dvije stranke, dati odgovarajuće preporuke.

Članak 76.

1. Vijeće za suradnju sastoji se od članova Vijeća Europske unije i članova Komisije Europskih zajednica, s jedne strane, i članova vlade Kirgiske Republike, s druge strane.

2. Vijeće za suradnju donosi svoj poslovnik.

3. Dužnost predsjednika Vijeća za suradnju obnašaju naizmjence predstavnik Zajednice i član Vlade Kirgiske Republike.

Članak 77.

1. Vijeću za suradnju u izvršavanju njegovih dužnosti pomaže Odbor za suradnju koji se sastoji od predstavnika članova Vijeća Europske unije i članova Komisije Europskih zajednica, s jedne strane, i predstavnika Vlade Kirgiske Republike, s druge strane, obično na razini viših državnih službenika. Dužnost predsjednika Odbora za suradnju obnašaju naizmjence predstavnik Zajednice i predstavnik Kirgiske Republike.

U svojem poslovniku Vijeće za suradnju određuje dužnosti Odbora za suradnju, koje uključuju pripremu sastanaka Vijeća za suradnju, te način na koji djeluje Odbor.

2. Vijeće za suradnju može prenijeti bilo koju od svojih ovlasti na Odbor za suradnju, čime se osigurava kontinuitet između sastanaka Vijeća za suradnju.

Članak 78.

Vijeće za suradnju može odlučiti osnovati neki drugi posebni odbor ili tijelo koje mu može pomoći u izvršavanju njegovih dužnosti te određuje sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela i način njihovog djelovanja.

Članak 79.

Pri razmatranju pitanja koja proizlaze iz okvira ovog Sporazuma u vezi s odredbom koja se upućuje na određeni članak GATT-a, Vijeće za suradnju u najvećoj mogućoj mjeri vodi računa o načinu na koji ugovorne stranke GATT-a obično tumače dotični članak GATT-a.

Članak 80.

Ovim se uspostavlja Parlamentarni odbor za suradnju. To je forum u kojem se članovi kirgiskog parlamenta i Europskog parlamenta sastaju i razmjenjuju stajališta. Odbor se sastaje u vremenskim razmacima koje sam odredi.

Članak 81.

1. Parlamentarni odbor za suradnju sastoji se od članova Europskog parlamenta, s jedne strane, i članova kirgiskog parlamenta, s druge strane.

2. Parlamentarni odbor za suradnju donosi svoj poslovnik.

3. Parlamentarnim odborom za suradnju naizmjence predsjedaju Europski parlament odnosno kirgiski parlament, u skladu s odredbama koje trebaju biti utvrđene u njegovom poslovniku.

Članak 82.

Parlamentarni odbor za suradnju može od Vijeća za suradnju zatražiti odgovarajuće informacije o provedbi ovog Sporazuma, koje tada Odboru dostavlja zatražene informacije.

Parlamentarni odbor za suradnju obavješćuje se o preporukama Vijeća za suradnju.

Parlamentarni odbor za suradnju može davati preporuke Vijeću za suradnju.

Članak 83.

1. Svaka se stranka, unutar područja primjene ovog Sporazuma, obvezuje fizičkim i pravnim osobama druge stranke osigurati pristup, bez diskriminacije u odnosu na vlastite državljane, nadležnim sudovima i administrativnim tijelima stranaka radi zaštite njihovih osobnih prava i prava vlasništva, uključujući prava koja se odnose na intelektualno, industrijsko ili komercijalno vlasništvo.

2. U granicama svojih ovlasti i nadležnosti, stranke:

— potiču usvajanje arbitraže radi rješavanja sporova koji proizađu iz suradnje i komercijalnih transakcija koje sklapaju gospodarski subjekti Zajednice i Kirgiske Republike,

— su suglasne da, kada je spor upućen na arbitražu, svaka stranka u sporu može odabrati vlastitog arbitra neovisno o njegovom državljanstvu, osim ako je pravilnikom arbitražnog tijela koje su odabrale stranke predviđeno drukčije, te da predsjedavajući treći arbitar ili jedini arbitar može biti državljanin neke treće zemlje,

— će preporučiti svojim gospodarskim subjektima da sporazumno odaberu pravo koje se primjenjuje na njihove ugovore,

— potiču primjenu arbitražnih pravila koja je izradila Komisija Ujedinjenih naroda za međunarodno trgovačko pravo (Uncitral) i arbitraže bilo kojeg tijela država potpisnica Konvencije o priznavanju i izvršenju stranih arbitražnih odluka, sastavljene u New Yorku 10. lipnja 1958.

Članak 84.

Nijedna odredba Sporazuma ne sprečava stranke da poduzmu mjere:

(a) koje smatraju potrebnima radi sprečavanja otkrivanja informacija koje su u suprotnosti s njihovim ključnim sigurnosnim interesima;

(b) koje se odnose na proizvodnju ili trgovinu oružjem, streljivom ili ratnim materijalima ili na istraživanje, razvoj ili proizvodnju koja je neophodna za obrambene svrhe, pod uvjetom da takve mjere ne narušavaju uvjete tržišnog natjecanja u odnosu na proizvode koji nisu namijenjeni izričito u vojne svrhe;

(c) koje smatraju ključnima za vlastitu sigurnost kod ozbiljnih unutarnjih poremećaja koji utječu na očuvanje zakona i reda, u vrijeme rata ili ozbiljne međunarodne napetosti koja predstavlja ratnu prijetnju, ili radi ispunjavanja obveza koje su prihvatile radi održavanja mira i međunarodne sigurnosti;

(d) koje smatraju potrebnima za poštovanje svojih međunarodnih obveza i obveza u području kontrole industrijske robe i tehnologije dvojne namjene.

Članak 85.

1. U područjima koja su obuhvaćena ovim Sporazumom i ne dovodeći u pitanje bilo koje posebne odredbe koje su u njemu sadržane:

— režim koji Kirgiska Republika primjenjuje u odnosu na Zajednicu ne smije imati za posljedicu diskriminaciju između država članica, njihovih državljana ili njihovih trgovačkih društava ili poduzeća,

— režim koji Zajednica primjenjuje u odnosu na Kirgisku Republiku ne smije imati za posljedicu diskriminaciju između državljana Kirgiske Republike ili njezinih trgovačkih društava ili poduzeća.

2. Odredbama stavka 1. ne dovodi se u pitanje pravo stranaka da primjenjuju odgovarajuće odredbe svojih fiskalnih zakonodavstava na porezne obveznike koji se ne nalaze u identičnim situacijama u pogledu mjesta boravišta.

Članak 86.

1. Svaka stranka može uputiti Vijeću za suradnju bilo koji spor koji se odnosi na primjenu ili tumačenje ovog Sporazuma.

2. Vijeće za suradnju može riješiti spor preporukom.

3. Ako spor nije moguće riješiti u skladu sa stavkom 2., jedna od stranka može izvijestiti drugu stranku o imenovanju miritelja; druga stranka zatim mora imenovati drugog arbitra u roku od dva mjeseca. Za primjenu ovog postupka, Zajednica i države članice smatraju se jednom strankom u sporu.

Vijeće za suradnju imenuje trećeg miritelja.

Preporuke miritelja donose se većinom glasova. Takve preporuke nisu obvezujuće za stranke.

Članak 87.

Stranke su suglasne odmah se savjetovati putem odgovarajućih kanala na zahtjev bilo koje stranke kako bi raspravile svako pitanje u vezi s tumačenjem i provedbom ovog Sporazuma i drugih relevantnih aspekata odnosa između stranaka.

Odredbe ovog članka ni na koji način ne utječu na članke 13., 86. i 92. i ne dovode ih u pitanje.

Članak 88.

Tretman koji je dodijeljen Kirgiskoj Republici na temelju ovog Sporazuma ni u kojem slučaju nije povoljniji od tretmana koji države članice dodjeljuju međusobno.

Članak 89.

Za potrebe ovog Sporazuma pojam „stranke” znači Kirgiska Republika, s jedne strane, i Zajednica ili države članice, ili Zajednica i države članice, u skladu s njihovim odgovarajućim ovlastima, s druge strane.

Članak 90.

U mjeri u kojoj su pitanja obuhvaćena Sporazumom obuhvaćena Ugovorom o Energetskoj povelji i njezinim protokolima, takav ugovor i protokoli primjenjuju se nakon stupanja na snagu na takva pitanja, ali samo u mjeri u kojoj je takva primjena predviđena u njima.

Članak 91.

Ovaj se Sporazum sklapa na početno razdoblje od 10 godina. Sporazum se automatski obnavlja svake godine pod uvjetom da ni jedna stranka drugoj stranki ne uputi pismenu obavijest o otkazu Sporazuma šest mjeseci prije njegovog isteka.

Članak 92.

1. Stranke poduzimaju opće ili posebne mjere koje su potrebne radi ispunjavanja svojih obaveza u skladu sa Sporazumom. One nastoje ostvariti ciljeve koji su određeni u Sporazumu.

2. Ako jedna od stranaka smatra da druga stranka nije ispunila obvezu u skladu sa Sporazumom, ona može poduzeti odgovarajuće mjere. Prije toga, osim u posebno hitnim slučajevima, ona dostavlja Vijeću za suradnju sve relevantne informacije koje su potrebne za temeljito razmatranje situacije s ciljem pronalaženja rješenja koje je prihvatljivo strankama.

Pri odabiru tih mjera prednost se daje onim mjerama koje najmanje ometaju funkcioniranje Sporazuma. Te se mjere odmah priopćuju Vijeću za suradnju, ako druga stranka tako zatraži.

Članak 93.

Prilozi I. i II. zajedno s Protokolom čine sastavni dio ovog Sporazuma.

Članak 94.

Sve dok se u skladu s njim ne ostvare jednaka prava za pojedince i gospodarske subjekte, ovaj Sporazum ne utječe na prava koja su im zajamčena na temelju postojećih sporazuma koji su obvezujući za jednu ili više država članica, s jedne strane, i Kirgisku Republiku, s druge strane, osim u područjima u nadležnosti Zajednice i ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje proizlaze iz ovog Sporazuma u područjima za koja su u njihovoj nadležnosti.

Članak 95.

Ovaj se Sporazum primjenjuje, s jedne strane, na područja na kojima se primjenjuju Ugovor o osnivanju Europske zajednice, Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik i Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju te pod uvjetima koji su utvrđeni u im Ugovorima te, s druge strane, na državno područje Kirgiske Republike.

Članak 96.

Glavni tajnik Vijeća Europske unije depozitar je ovog Sporazuma.

Članak 97.

Izvornik ovog Sporazuma, čiji su tekstovi na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom, talijanskom, kirgiskom i ruskom jeziku jednako vjerodostojni, polaže se kod glavnog tajnika Vijeća Europske unije.

Članak 98.

Ovaj Sporazum stranke odobravaju u skladu s vlastitim postupcima.

Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon dana na koji stranke obavijeste glavnog tajnika Vijeća Europske unije da su postupci iz prvog stavka dovršeni.

Njegovim stupanjem na snagu i u mjeri u kojoj se tiče odnosa između Kirgiske Republike i Zajednice, ovaj Sporazum zamjenjuje Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju te Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o trgovini i gospodarskoj i trgovinskoj suradnji koji je potpisan u Bruxellesu 18. prosinca 1989. godine.

Članak 99.

Ako prije dovršetka postupaka koji su potrebni za stupanje na snagu ovog Sporazuma odredbe određenih dijelova ovog Sporazuma stupe na snagu 1994. putem Privremenog sporazuma između Zajednice i Kirgiske Republike, stranke su suglasne da u takvim okolnostima izraz „dan stupanja na snagu Sporazuma” znači dan stupanja na snagu Privremenog sporazuma.

Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

POPIS PRILOŽENIH DOKUMENATA

Prilog I. Indikativni popis pogodnosti koje Kirgiska Republika dodjeljuje nezavisnim državama u skladu s člankom 8. stavkom 3. Prilog II. Konvencije o intelektualnom, industrijskom i trgovačkom vlasništvu iz članka 43.

Protokol o uzajamnoj pomoći između administrativnih tijela u carinskim pitanjima.

PRILOG I.

INDIKATIVNI POPIS POGODNOSTI KOJE KIRGISKA REPUBLIKA DODJELJUJE NEZAVISNIM DRŽAVAMA U SKLADU S ČLANKOM 8. STAVKOM 3.

1. Sve nezavisne države: Ne primjenjuju se uvozne carine, osim na alkoholna pića i duhanske proizvode. Ne primjenjuju se izvozne carine u odnosu na robu isporučenu na temelju klirinških i međudržavnih sporazuma u količinama koje su utvrđene u tim sporazumima. Na izvoz i uvoz ne primjenjuje se PDV. Na izvoz se ne primjenjuje trošarina. Ne primjenjuju se izvozne kvote.

2. Sve nezavisne države koje nisu uvele svoju nacionalnu valutu: Plaćanja se mogu izvršiti u rubljima. Sve nezavisne države: Posebni sustav nekomercijalnih operacija, uključujući plaćanja koja proizlaze iz tih operacija.

3. Sve nezavisne države: Posebni sustav tekućih plaćanja.

4. Sve nezavisne države: Posebni uvjeti provoza.

5. Sve nezavisne države: Posebni uvjeti za carinske postupke.

PRILOG II.

KONVENCIJE O INTELEKTUALNOM, INDUSTRIJSKOM I TRGOVAČKOM VLASNIŠTVU IZ ČLANKA 43.

1. Članak 43. stavak 2. odnosi se na sljedeće multilateralne konvencije: — Bernska konvencija za zaštitu književnih i umjetničkih djela (Pariški akt, 1971.), — Međunarodna konvencija za zaštitu umjetnika izvođača, proizvođača fonograma i organizacija za radiodifuziju (Rim, 1961.), — Protokol koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Madrid, 1989.), — Nicanski sporazum o međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga za registraciju žigova (Ženeva, 1977., izmijenjen 1979.), — Budimpeštanski ugovor o međunarodnom priznavanju depozita mikroorganizama za potrebe patentnog postupka (1977., izmijenjen 1980.), — Međunarodna konvencija za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV) (Ženevski akt, 1991.).

2. Vijeće za suradnju može preporučiti primjenu članka 43. stavka 2. na druge multilateralne konvencije. Ako se pojave problemi u području intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva koji utječu na uvjete trgovanja, na zahtjev bilo koje stranke se održavaju hitna savjetovanja s ciljem pronalaženja obostrano zadovoljavajućih rješenja.

3. Stranke potvrđuju važnost koju pridaju obvezama koje proizlaze iz sljedećih multilateralnih konvencija: — Pariška konvencija za zaštitu industrijskog vlasništva (Štokholmski akt, 1967., izmijenjen 1979.), — Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Štokholmski akt, 1967., izmijenjen 1979.), — Ugovor o suradnji na području patenata (Washington, 1970., izmijenjen 1979. i 1984.).

4. Od stupanja na snagu ovog Sporazuma Kirgiska Republika dodjeljuje trgovačkim društvima i državljanima iz Zajednice u pogledu priznavanja i zaštite intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji dodjeljuje trećim zemljama na temelju bilateralnih sporazuma.

5. Odredbe stavka 4. ne primjenjuju se na pogodnosti koje je Kirgiska Republika dodijelila bilo kojoj trećoj zemlji na stvarnoj uzajamnoj osnovi te na pogodnosti koje je Kirgiska Republika dodijelila drugoj državi bivšeg SSSR-a.

PROTOKOL

o uzajamnoj pomoći između administrativnih tijela u carinskim pitanjima













Članak 1.

Definicije

Za potrebe ovog Protokola:

(a) „carinsko zakonodavstvo” znači odredbe primjenjive na područjima stranaka kojima je uređen uvoz, izvoz, provoz robe te stavljanje robe u bilo koji carinski postupak, uključujući mjere zabrane, ograničenja i kontrole, koje su usvojile navedene stranke;

(b) „carine” znači sve carine, porezi, pristojbe ili druga davanja koja se ubiru i naplaćuju na područjima stranaka, u primjeni carinskog zakonodavstva, ali ne uključujući pristojbe i davanja čiji je iznos ograničen na približne troškove pruženih usluga;

(c) „podnositelj molbe” znači nadležno administrativno tijelo koje je stranka imenovala u tu svrhu i koje podnosi molbu za pomoć u carinskim pitanjima;

(d) „primatelj molbe” znači nadležno administrativno tijelo koje je stranka imenovala u tu svrhu i koje prima molbu za pomoć u carinskim pitanjima;

(e) „povreda” znači bilo koje kršenje carinskog zakonodavstva, kao i bilo koji pokušaj kršenja takvog zakonodavstva.

Članak 2.

Područje primjene

1. Stranke pomažu jedna drugoj, u okviru svojih nadležnosti, na način i pod uvjetima utvrđenima u ovom Protokolu, kako bi osigurale ispravnu primjenu carinskog zakonodavstva, a posebno sprečavanjem, otkrivanjem i istragom povreda tog zakonodavstva.

2. Pomoć u carinskim pitanjima, kako je predviđeno u ovom Protokolu, primjenjuje se na bilo koje administrativno tijelo stranaka koje je nadležno za primjenu ovog Protokola. Ona ne dovodi u pitanje pravila koja uređuju uzajamnu pomoć u kaznenim stvarima. Isto tako ne obuhvaća informacije koje su dobivene izvršavanjem ovlasti na zahtjev pravosudnog tijela, osim ako su ta tijela suglasna s time.

Članak 3.

Pomoć na temelju molbe

1. Na zahtjev podnositelja molbe primatelj molbe mu pruža sve relevantne informacije, kako bi podnositelju molbe omogućio da osigura ispravnu primjenu carinskog zakonodavstva, uključujući informacije o primijećenim ili planiranim radnjama koje krše ili bi mogle prekršiti takvo zakonodavstvo.

2. Na zahtjev podnositelja molbe primatelj molbe ga izvješćuje je li roba koja je izvezena iz područja jedne od stranaka propisno uvezena u područje druge stranke, pri čemu navodi, gdje je primjereno, koji carinski postupak koji je primijenjen na robu.

3. Na zahtjev podnositelja molbe primatelj molbe poduzima potrebne mjere kako bi osigurao nadzor nad:

(a) fizičkim ili pravnim osobama za koje postoji osnovana sumnja da krše ili su prekršile carinsko zakonodavstvo;

(b) mjestom na kojem je roba pohranjena tako da postoji osnovana sumnja da je namijenjena uporabi u djelima protivnima zakonodavstvu druge stranke;

(c) kretanjem robe za koju je prijavljeno da bi mogla dovesti do značajne povrede carinskog zakonodavstva;

(d) prijevoznim sredstvima za koje postoji osnovana sumnja da su korištena, da se koriste ili da bi se mogla koristiti za kršenje carinskog zakonodavstva.

Članak 4.

Spontana pomoć

Stranke jedna drugoj pružaju pomoć, u skladu sa svojim zakonima, pravilima i drugim pravnim instrumentima ako je smatraju potrebnom za ispravnu primjenu carinskog zakonodavstva, posebno kad prime informacije koje se odnose na:

— radnje kojima se kršilo, krši se ili bi se moglo kršiti takvo zakonodavstvo i koje bi mogle zanimati druge stranke,

— nova sredstva ili metode korištene za izvršavanje takvih radnji,

— robu za koju je poznato da je predmet značajnog kršenja carinskog zakonodavstva.

Članak 5.

Dostava/obavješćivanje

Na zahtjev podnositelja molbe primatelj molbe poduzima sve potrebne mjere u skladu sa svojim zakonodavstvom:

— kako bi dostavio sve dokumente, i

— priopćio sve odluke,

obuhvaćene područjem primjene ovog Protokola adresatu s boravištem ili poslovnim nastanom na svojem području. U tom se slučaju primjenjuje članak 6. stavak 3.

Članak 6.

Oblik i sadržaj molbi za pomoć

1. Molbe se u skladu s ovim Protokolom predaju u pisanom obliku. Molbama se prilažu dokumenti koji su potrebni kako bi se omogućilo izvršavanje takvih molbi. Kada je to potrebno zbog hitnosti situacije, mogu se prihvatiti usmene molbe, ali ih odmah treba potvrditi pisanim putem.

2. Molbe podnesene u skladu sa stavkom 1. ovog članka uključuju sljedeće informacije:

(a) podnositelj molbe;

(b) zatražena mjera;

(c) predmet molbe i razlog podnošenja molbe;

(d) zakoni, pravila i drugi uključeni pravni elementi;

(e) što je moguće točnije i opširnije naznake o fizičkim ili pravnim osobama koje su predmet istražnih postupaka;

(f) pregled relevantnih činjenica i već provedenih istražnih radnji, osim u slučajevima iz članka 5.

3. Molbe se podnose na jednom od službenih jezika primatelja molbe ili na jeziku koji je takvom tijelu prihvatljiv.

4. Ako molba ne zadovoljava formalne zahtjeve, može se zahtijevati njezin ispravak ili dopuna; međutim, moguće je odrediti mjere predostrožnosti.

Članak 7.

Izvršavanje molbi

1. Radi rješavanja molbe za pomoć, primatelj molbe ili, ako potonji ne može djelovati samostalno, administrativni odjel kojem je to tijelo uputilo molbu postupa, u okviru svoje nadležnosti i dostupnih resursa, kao da djeluje za vlastiti račun ili na zahtjev drugih tijela te iste stranke pružanjem informacija koje već posjeduje, provođenjem odgovarajućih istražnih radnji ili dogovaranjem njihovog provođenja.

2. Molbe za pomoć izvršavaju se u skladu sa zakonima, pravilima i drugim pravnim instrumentima stranke koja je molbu primila.

3. Propisno ovlašteni dužnosnici stranke mogu, uz suglasnost druge uključene stranke i pod uvjetima koje potonja utvrdi, dobiti od ureda primatelja molbe ili drugog tijela za koje je primatelj molbe odgovoran informacije koje se odnose na povredu carinskog zakonodavstva koje su potrebne podnositelju molbe za potrebe ovog Protokola.

4. Dužnosnici određene stranke mogu, uz suglasnost druge uključene stranke i pod uvjetima koje potonja utvrdi, prisustvovati istražnim radnjama koje se provode na području potonje.

Članak 8.

Oblik u kojem se informacije dostavljaju

1. Primatelj molbe podnositelju molbe dostavlja rezultate istražnih radnji u obliku dokumenata, ovjerenih preslika dokumenata, izvješća i sl.

2. Dokumente iz stavka 1. mogu zamijeniti u istu svrhu elektroničke informacije dobivene u bilo kojem obliku.

Članak 9.

Izuzeci od obveze pružanja pomoći

1. Stranke mogu odbiti pružiti pomoć kako je predviđeno u ovom Protokolu, ako se time:

(a) mogu dovesti u pitanje suverenost, javni poredak, sigurnost ili drugi ključni interesi; ili

(b) uključuje devizne ili porezne propise, osim zakonodavstva o carinama; ili

(c) krši industrijska, poslovna ili profesionalna tajna.

2. Ako podnositelj molbe zatraži pomoć koju sam ne bi mogao pružiti da se to od njega zatraži, on tu činjenicu mora naglasiti u svojoj molbi. Nakon toga primatelj molbe odlučuje kako odgovoriti na takvu molbu.

3. Ako je pomoć odbijena ili uskraćena, odluka o tome i obrazloženje moraju se priopćiti podnositelju molbe bez odgađanja.

Članak 10.

Obveza povjerljivosti

1. Sve informacije dostavljene u skladu s ovim Protokolom u bilo kojem obliku povjerljive su prirode. Obuhvaćeni su obvezom čuvanja službene tajne i uživaju zaštitu poput one koja se pruža sličnim informacijama u skladu s relevantnim zakonima stranke koja ih je primila i odgovarajućim odredbama koje se primjenjuju na tijela Zajednice.

2. Osobni podaci ne prosljeđuju se ako postoji osnovana sumnja da bi prijenos ili upotreba proslijeđenih podataka bila protivna temeljnim pravnim načelima jedne od stranaka, a posebno ako bi dotična osoba bila nepotrebno stavljena u nepovoljan položaj. Na zahtjev, stranka koja prima informacije obavješćuje stranku koja ih dostavlja o korištenju dostavljenih informacija i ostvarenim rezultatima.

3. Osobni podaci mogu se proslijediti isključivo carinskim tijelima i, za potrebe kaznenog postupka, javnom tužiteljstvu i pravosudnim tijelima. Druge osobe ili tijela mogu dobiti navedene informacije samo uz prethodno odobrenje tijela koje dostavlja informacije.

4. Stranka koja dostavlja informacije provjerava njihovu točnost prije nego ih proslijedi. Kadgod se čini da su dostavljene informacije netočne ili da ih treba izbrisati, stranka koja ih prima obavješćuje se o tome bez odgađanja. Potonja je obvezna provesti ispravke ili brisanje.

5. Ne dovodeći u pitanje slučajeve od prevladavajućeg javnog interesa, dotična osoba može na zahtjev dobiti informacije o pohranjenim podacima i namjeni te pohrane.

Članak 11.

Upotreba informacija

1. Dobivene se informacije rabe isključivo za potrebe ovog Protokola, a u svakoj stranci se mogu koristiti za druge potrebe samo uz prethodno pisano odobrenje administrativnog tijela koje je informacije dostavilo, te podliježu svim ograničenjima koja je utvrdilo navedeno tijelo.

2. Stavkom 1. ne sprečava se upotreba informacija u bilo kojim sudskim ili administrativnim postupcima koji su pokrenuti naknadno zbog nepoštovanja carinskog zakonodavstva.

3. Stranke mogu u svojim evidencijama o dokazima, izvješćima i svjedočenjima te u postupcima i tužbama podnesenim pred sudovima koristiti kao dokaz informacije koje su dobile i dokumente kojima su se služile u skladu s odredbama ovog Protokola.

Članak 12.

Vještaci i svjedoci

Službenik primatelja molbe može biti ovlašten nastupiti, u granicama danog odobrenja, kao vještak ili svjedok u sudskim ili administrativnim postupcima u vezi s pitanjima koja su obuhvaćena ovim Protokolom i u nadležnosti su druge stranke te iznijeti predmete, dokumente ili njihove ovjerene preslike koji su potrebni za postupak. U zahtjevu za svjedočenjem mora biti točno navedeno u vezi s kojim predmetima i u kojem će svojstvu na temelju položaja ili kvalifikacija službenik biti ispitan.

Članak 13.

Troškovi pomoći

Stranke se odriču svih međusobnih tražbina za naknadu troškova nastalih u skladu s ovim Protokolom osim, prema potrebi, troškova vještaka i svjedoka te tumača i prevoditelja koji nisu zaposlenici javnih službi.

Članak 14.

Provedba

1. Upravljanje ovim Protokolom povjereno je središnjim carinskim tijelima Kirgiske Republike, s jedne strane, i nadležnim službama Komisije Europskih zajednica i, gdje je primjereno, carinskim tijelima država članica Europske unije, s druge strane. Oni donose odluke o svim praktičnim mjerama i dogovorima koji su potrebni za njegovu primjenu uzimajući u obzir propise u području zaštite podataka. Oni nadležnim tijelima mogu preporučiti izmjene ovog Protokola koje smatraju potrebnima.

2. Stranke se međusobno savjetuju i naknadno obavješćuju jedna drugu o detaljnim pravilima provedbe koja su usvojena u skladu s odredbama ovog Protokola.

Članak 15.

Komplementarnost

1. Ovaj Protokol nadopunjuje i ne ometa primjenu bilo kojih sporazuma o uzajamnoj pomoći koji su sklopljeni ili mogu biti sklopljeni između pojedinih ili nekoliko država članica Europske unije i Kirgiske Republike. Također ne isključuje opsežniju uzajamnu pomoć dodijeljenu u skladu s takvim sporazumima.

2. Ne dovodeći u pitanje članak 11., navedeni sporazumi ne dovode u pitanje odredbe Zajednice koje uređuju razmjenu između nadležnih službi Komisije i carinskih tijela država članica bilo kakvih informacija dobivenih o carinskim pitanjima koje bi mogle biti od interesa za Zajednicu.

▼M1

PROTOKOL

uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Kirgistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji







KRALJEVINA BELGIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA ESTONIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, IRSKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPAR, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA MAĐARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAČKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, dalje u tekstu „države članice”, koje predstavlja Vijeće Europske unije, i EUROPSKA ZAJEDNICA I EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Zajednice”, koje predstavlja Vijeće Europske unije i Europska komisija, s jedne strane, i REPUBLIKA KIRGISTAN s druge strane, UZIMAJUĆI U OBZIR pristupanje Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke Europskoj uniji 1. svibnja 2004., SPORAZUMJELI SU SE:







Članak 1.

Češka Republika, Estonija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovenija i Slovačka su stranke Sporazuma o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Kirgistana, s druge strane, potpisanog u Bruxellesu 9. veljače 1995. (dalje u tekstu „Sporazum”) i usvajaju i primaju na znanje, na jednak način kao druge države članice Zajednice, tekstove Sporazuma i njemu priloženih dokumenata.

Članak 2.

Kako bi se uzeo u obzir nedavni institucionalni razvoj u Europskoj uniji, stranke su suglasne da se nakon isteka Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik za postojeće odredbe Sporazuma koje upućuju na Europsku zajednicu za ugljen i čelik smatra da upućuju na Europsku zajednicu koja je preuzela sva prava i obveze koje je ugovorila Europska zajednica za ugljen i čelik.

Članak 3.

Ovaj je Protokol sastavni dio Sporazuma.

Članak 4.

1. Ovaj Protokol odobravaju Zajednice, Vijeće Europske unije u ime država članica i Republika Kirgistan u skladu sa svojim postupcima.

2. Ugovorne stranke obavješćuju jedna drugu o provedbi odgovarajućih postupaka iz prethodnog stavka. Isprave o odobrenju polažu se u Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije.

Članak 5.

1. Ovaj Protokol stupa na snagu istog dana kao i Ugovor o pristupanju iz 2003., pod uvjetom da su prije tog datuma položene sve isprave o odobrenju ovog Protokola.

2. U slučaju da prije tog datuma nisu položene sve isprave o odobrenju ovog Protokola, ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon dana polaganja posljednje isprave o odobrenju.

3. U slučaju da do 1. svibnja 2004. nisu položene sve isprave o odobrenju ovog Protokola, ovaj Protokol se privremeno primjenjuje s učinkom od 1. svibnja 2004.

Članak 6.

Tekstovi Sporazuma, Završnog akta i svi priloženi dokumenti sastavljeni su na češkom, estonskom, mađarskom, latvijskom, litavskom, malteškom, poljskom, slovačkom i slovenskom jeziku.

Ti tekstovi su priloženi ovom Protokolu i jednako su vjerodostojni kao i tekstovi na drugim jezicima na kojima su sastavljeni Sporazum, Završni akt i priloženi dokumenti. ( 1 )

Članak 7.

Ovaj je Protokol sastavljen u dva primjerka na češkom, danskom, nizozemskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, njemačkom, grčkom, mađarskom, talijanskom, latvijskom, litavskom, malteškom, poljskom, portugalskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i kirgiškom jeziku, s tim da su svi tekstovi jednako vjerodostojni.

Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.

V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.

Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.

V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.

V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Za Európske spoločenstvá

Za Evropski skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Por la República de Kirguistán

Za Kyrgyzskou republiku

For Den Kirgisiske Republik

Für die Kirgisische Republik

Kirgiisi Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν

For the Republic of Kyrgyzstan

Pour la République du Kirghizstan

Per la Repubblica del Kirghizistan

Kirgizstānas Republikas vārdā

Kirgizijos Respublikos vardu

Kirgizisztán részéről

Għar-Repubblika tal-Kirġizstan

Voor de Republiek Kirgizstan

W imieniu Republiki Kirgijskiej

Pela República do Quirguizistão

Za Kirgizskú republiku

Za Kirgiško republiko

Kirgisian tasavallan puolesta

På Republiken Kirgizistans vägnar

▼M2

PROTOKOL

uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji







KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BUGARSKA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPAR, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA INDIJA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, RUMUNJSKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAČKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, dalje u tekstu „države članice”, koje predstavlja Vijeće Europske unije, i EUROPSKA ZAJEDNICA i EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Zajednice”, koje predstavlja Vijeće Europske unije i Europska komisija, s jedne strane, i KIRGISKA REPUBLIKA, s druge strane, dalje u tekstu „stranke” za potrebe ovog Protokola, UZIMAJUĆI U OBZIR odredbe Ugovora između Kraljevine Belgije, Češke Republike, Kraljevine Danske, Savezne Republike Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikog Vojvodstva Luksemburga, Republike Mađarske, Republike Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Republike Poljske, Portugalske Republike, Republike Slovenije, Slovačke Republike, Republike Finske, Kraljevine Švedske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (države članice Europske unije) i Republike Bugarske i Rumunjske o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji koji je potpisan u Luxembourgu 25. travnja 2005. i primjenjuje se od 1. siječnja 2007., UZIMAJUĆI U OBZIR nove okolnosti u odnosima između Kirgiske Republike i Europske unije nastale zbog pristupanja dviju novih država članica EU-u, što otvara nove mogućnosti i donosi nove izazove za suradnju između Kirgiske Republike i Europske unije, UZIMAJUĆI U OBZIR želju stranaka da osiguraju realizaciju i provedbu ciljeva i načela SPS-a, SPORAZUMJELE SU SE:







Članak 1.

Republika Bugarska i Rumunjska stranke su Sporazuma o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, koji je potpisan u Bruxellesu 9. veljače 1995. i stupio na snagu 1. srpnja 1999. (dalje u tekstu „Sporazum”) te usvajaju i primaju na znanje na isti način kao i ostale države članice tekstove Sporazuma, kao i zajedničkih izjava, razmjena pisama i Izjave Kirgiske Republike priloženih Završnom aktu potpisanom na isti datum i Protokolu uz Sporazum od 30. travnja 2004., koji je stupio na snagu 1. lipnja 2006.

Članak 2.

Ovaj Protokol sastavni je dio Sporazuma.

Članak 3.

1. Ovaj Protokol odobravaju Zajednice, Vijeće Europske unije u ime država članica i Kirgiska Republika u skladu s vlastitim postupcima.

2. Stranke se međusobno obavješćuju o dovršetku odgovarajućih postupaka iz prethodnog stavka. Instrumenti odobrenja polažu se u Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije.

Članak 4.

1. Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon datuma polaganja posljednjeg instrumenta odobrenja.

2. Do njegovog stupanja na snagu, ovaj se Protokol primjenjuje privremeno s učinkom od 1. siječnja 2007.

Članak 5.

1. Tekstovi Sporazuma, Završnog akta i svih njemu priloženih dokumenata, kao i Protokol uz Sporazum od 30. travnja 2004., sastavljeni su na bugarskom i rumunjskom jeziku.

2. Priloženi su ovom Protokolu i jednako su vjerodostojni kao i tekstovi na drugim jezicima na kojima su sastavljeni Sporazum, Završni akt i svi njemu priloženi dokumenti, kao i Protokol uz Sporazum od 30. travnja 2004.

Članak 6.

Ovaj je Protokol sastavljen u dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i kirgiskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

Съставено в Брюксел на единадесети юни две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas, el once de junio de dosmile ocho.

V Bruselu dne jedenáctého června dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den ellevte juni to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am elften Juni zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta juunikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Ιουνίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the eleventh day of June in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le onze juin deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì undici giugno duemilaotto.

Briselé, divtūkstoš astotā gada vienpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų birželio vienuoliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év június tizenegyedik napján.

Maghmul fi Brussell, fil-ħdax-il jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de elfde juni tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli, dnia jedenastego czerwca dwa tysiące ósmego roku.

Feito em Bruxelas, em onze de Junho de dois mil e oito.

Încheiat la Bruxelles, la unsprezece iunie două mii opt.

V Bruseli dňa jedenásteho júna dvetisícosem.

V Bruslju, dne enajstega junija leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä yhdentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den elfte juni tjugohundraåtta.

Составлено в Брюсселе одинадцатого июня две тысячи восьмого года.

За дьржавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalīvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

За Государства-Члены

За Европейс