02014D0466 — HR — 07.08.2018 — 003.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:









▼B

ODLUKA br. 466/2014/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 16. travnja 2014.

kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije







Članak 1.

Jamstvo EU-a

1. Unija Europskoj investicijskoj banci (EIB) izdaje proračunsko jamstvo za operacije financiranja koje se provode izvan Unije („jamstvo EU-a”). Jamstvo EU-a dodjeljuje se kao opće jamstvo za sva dospjela plaćanja koja EIB treba primiti, ali koje on nije zaprimio, u vezi sa zajmovima, jamstvima za zajmove i instrumentima tržišta dužničkog kapitala koji se dodjeljuju ili izdaju u korist ulagačkih projekata EIB-a koji su prihvatljivi u skladu sa stavkom 2.

2. Prihvatljivi za jamstvo EU-a su EIB-ovi zajmovi, jamstva za zajmove i instrumenti tržišta dužničkog kapitala dodijeljeni ili odobreni u korist ulagačkih projekata koji se provode u prihvatljivim zemljama u skladu s EIB-ovim vlastitim pravilima i postupcima uključujući Izjavu EIB-a o okolišnim i socijalnim načelima i standardima te kao potpora odgovarajućim ciljevima vanjske politike Unije, ako je financiranje EIB-a dodijeljeno u skladu s potpisanim sporazumom koji niti je istekao niti je otkazan („EIB-ove operacije financiranja”).

3. EIB-ovim operacijama financiranja u potporu vanjskih politika Unije i dalje se upravlja u skladu s načelima dobre bankarske prakse.

4. Jamstvo EU-a ograničava se na 65 % ukupno isplaćenog iznosa za koji se jamči u okviru EIB-ovih operacija financiranja, uz oduzimanje vraćenih iznosa i dodavanje svih povezanih iznosa.

5. Jamstvo EU-a obuhvaća EIB-ove operacije financiranja potpisane u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

6. Ako po isteku razdoblja iz stavka 5., Europski parlament i Vijeće nisu donijeli odluku kojom se EIB-u dodjeljuje novo jamstvo EU-a za gubitke u okviru njegovih operacija financiranja izvan Unije, to se razdoblje jedan put automatski produljuje za šest mjeseci.

▼M2

Članak 2.

Gornje granice za EIB-ove operacije financiranja u okviru jamstva EU-a

1. Najviša gornja granica EIB-ovih operacija financiranja u okviru jamstva EU-a tijekom cijelog razdoblja 2014.–2020. iznosi 32 300 000 000 EUR. Iznosi prvotno namijenjeni za operacije financiranja koji su kasnije poništeni ne uzimaju se u obzir za gornju granicu.

Ta se najviša gornja granica sastoji od:

(a) najvišeg iznosa od 30 000 000 000 EUR u okviru općeg mandata, od kojega je 1 400 000 000 EUR namijenjeno za projekte u javnom sektoru usmjerene na dugoročnu gospodarsku otpornost izbjeglica, migranata, zajednica domaćina i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla kao strateški odgovor na rješavanje temeljnih uzroka migracija;

(b) najvišeg iznosa od 2 300 000 000 EUR u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora za projekte usmjerene na dugoročnu gospodarsku otpornost izbjeglica, migranata, zajednica domaćina i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla kao strateški odgovor na rješavanje temeljnih uzroka migracija.

2. Najviši iznosi iz stavka 1. sastoje se od regionalnih gornjih granica i dodatnih gornjih granica kako su utvrđene u Prilogu I. Unutar regionalnih gornjih granica i tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom EIB osigurava raspodjelu po zemljama unutar regija koje su obuhvaćene jamstvom EU-a, uravnoteženu u skladu s prioritetima vanjske politike Unije, koji se moraju odraziti u regionalnim tehničkim operativnim smjernicama iz članka 5.

Članak 3.

Opći ciljevi i načela

1. Jamstvo EU-a dodjeljuje se samo za EIB-ove operacije financiranja koje imaju dodanu vrijednost na temelju vlastite ocjene EIB-a i kojima se podupire neki od sljedećih općih ciljeva:

(a) razvoj lokalnog privatnog sektora, posebno potpora mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi);

(b) razvoj socijalne i gospodarske infrastrukture, uključujući prometnu, energetsku i okolišnu infrastrukturu te informacijsku i komunikacijsku tehnologiju;

(c) ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima;

(d) dugoročna gospodarska otpornost izbjeglica, migranata, zajednica domaćina i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla kao strateški odgovor na rješavanje temeljnih uzroka migracija.

2. Uz očuvanje posebnog svojstva EIB-a kao investicijske banke, EIB-ove operacije financiranja koje se provode u okviru ove Odluke doprinose općim interesima Unije, a posebno načelima na kojima se temelji vanjsko djelovanje Unije, kako su navedena u članku 21. UEU-a, te doprinose provedbi međunarodnih sporazuma o okolišu u kojima je Unija stranka. Upravljačka tijela EIB-a potiču se na poduzimanje potrebnih mjera za prilagodbu aktivnosti EIB-a kako bi se pružao doprinos vanjskim politikama Unije na djelotvoran način i kako bi se na odgovarajući način ispunili zahtjevi utvrđeni u ovoj Odluci.

3. Jedan od temeljnih ciljeva EIB-ovih operacija financiranja u područjima obuhvaćenima općim ciljevima navedenima u stavku 1. jest regionalna integracija među zemljama, između ostalog, posebno gospodarska integracija između pretpristupnih zemalja i korisnika, zemalja susjedstva i partnerskih zemalja te Unije. EIB poduzima operacije financiranja u zemljama korisnicama u područjima obuhvaćenima općim ciljevima podržavanjem izravnih stranih ulaganja kojima se promiče gospodarska integracija s Unijom.

4. U zemljama u razvoju, kako su definirane na popisu primatelja službene razvojne pomoći Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, EIB-ovim operacijama financiranja u skladu s člancima 208. i 209. UFEU-a doprinosi se ciljevima politike razvojne suradnje Unije, osobito smanjenju siromaštva uključivim rastom te održivim gospodarskim, okolišnim i socijalnim razvojem.

5. Kako bi se osiguralo da ulaganja privatnog sektora imaju najveći utjecaj na razvoj, EIB nastoji doprinijeti stvaranju povoljnih uvjeta za privatna poduzeća i ulaganja te prvenstveno osigurava jačanje lokalnog privatnog sektora u zemljama korisnicama, uključujući zadruge i socijalna poduzeća, putem potpore lokalnom ulaganju kako je predviđeno u stavku 1. točki (a). EIB-ovim operacijama financiranja kojima se podupiru opći ciljevi utvrđeni u stavku 1. nastoji se također povećati potpora ulagačkim projektima koje vode MSP-ovi iz zemlje primateljice i iz Unije tako što se novim ulagačkim projektima koje vode MSP-ovi omogućuje pristup financiranju. EIB-ovim operacijama financiranja omogućuje se MSP-ovima da, između ostalog, iskoriste pristup tržištu za MSP-ove u prihvatljivim zemalja i njihovu integraciju u svjetske lance vrijednosti te se dodatno doprinosi jačanju konkurentnosti poduzeća iz Unije.

Kako bi se djelotvorno pratilo i evaluiralo korištenje sredstava u korist dotičnih MSP-ova, EIB provodi temeljite dubinske analize te utvrđuje i održava odgovarajuće ugovorne odredbe kojima se uvode standardne obveze u vezi s izvješćivanjem i za financijske posrednike i za krajnje korisnike. EIB nastoji utvrditi prepreke za financiranje s kojima se suočavaju MSP-ovi te doprinijeti njihovu uklanjanju.

EIB surađuje s financijskim posrednicima koji mogu odgovoriti na posebne potrebe MSP-ova u zemljama u kojima djeluje i koji se pridržavaju zahtjeva iz članka 13., kako su preneseni u sporazume na temelju stavka 1. trećeg podstavka tog članka.

6. EIB-ovim operacijama financiranja kojima se pruža potpora općem cilju utvrđenom u stavku 1. točki (b) podupiru se ulagački projekti uglavnom u područjima prometa, energetike, okolišne infrastrukture, informacijske i komunikacijske tehnologije, zdravlja i obrazovanja. To uključuje proizvodnju i integraciju energije iz obnovljivih izvora, mjere energetske učinkovitosti, preobrazbu energetskih sustava kojom se omogućuje prelazak na tehnologije i goriva s nižom emisijom ugljičnog dioksida, održivu sigurnost opskrbe energijom i energetsku infrastrukturu, između ostalog za proizvodnju plina i njegov prijenos na energetsko tržište Unije, kao i elektrifikaciju ruralnih područja, okolišnu infrastrukturu poput infrastrukture za vodoopskrbu te odvodnju otpadnih voda i zelenu infrastrukturu, telekomunikacije i infrastrukturu širokopojasne mreže.

7. EIB-ovim operacijama financiranja kojima se podupiru opći ciljevi utvrđeni u stavku 1. točki (c) podupiru se ulagački projekti ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima kojima se doprinosi općim ciljevima Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Pariškog sporazuma donesenog u okviru te konvencije, posebno izbjegavanjem ili smanjenjem emisija stakleničkih plinova i smanjenjem ugljičnog otiska u područjima obnovljive energije, energetske učinkovitosti i održivog prometa ili povećanjem otpornosti ugroženih zemalja, sektora i zajednica na nepovoljne učinke klimatskih promjena.

Kriteriji prihvatljivosti za projekte u području klimatskog djelovanja definirani su u klimatskoj strategiji EIB-a. Na temelju metodologija koje je izradio EIB za ocjenu emisija stakleničkih plinova projekata i varijacija tih emisija, postupak ocjene utjecaja na okoliš obuhvaća analizu ugljičnog otiska kako bi se utvrdilo osiguravaju li se prijedlozima projekata optimalna poboljšanja energetske učinkovitosti.

Tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom EIB nastoji održati visoku razinu operacija povezanih s klimom, čiji obujam čini najmanje 25 % ukupnih EIB-ovih operacija financiranja izvan Unije. EIB-ovo financiranje na temelju ove Odluke mora biti u skladu s ostvarenjem cilja prema kojem se do 2020. najmanje 35 % ukupnih EIB-ovih operacija financiranja treba ostvarivati u gospodarstvima u usponu i zemljama u razvoju izvan Unije.

EIB-ove operacije financiranja obuhvaćaju, između ostalog, konkretne mjere za postupno ukidanje financiranja projekata kojima se negativno utječe na ostvarenje klimatskih ciljeva Unije i povećanje napora za pružanje potpore obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti.

EIB unaprjeđuje elemente u vezi s prilagodbom na klimatske promjene u svojem doprinosu projektima u svim EIB-ovim operacijama financiranja u okviru EIB-ova mandata za vanjsko kreditiranje.

8. EIB-ovim operacijama financiranja kojima se podupiru opći ciljevi utvrđeni u stavku 1. točki (d) podupiru se ulagački projekti kojima se nastoje riješiti temeljni uzroci migracija i kojima se doprinosi dugoročnoj gospodarskoj otpornosti i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda te kojima se osigurava održivi razvoj u zemljama korisnicama.

Osiguravajući potpuno poštovanje ljudskih, radnih i socijalnih prava, temeljnih sloboda i rodne ravnopravnosti provedbom pristupa koji se temelji na pravima, obuhvaćajući sva ljudska i socijalna prava u skladu s načelima transparentnosti, sudjelovanja, nediskriminacije i odgovornosti, EIB-ovim operacijama financiranja:

(a) nastoje se riješiti povećane potrebe za infrastrukturom i povezanim uslugama radi izravnog ili neizravnog suočavanja s priljevom migranata, uz istodobno osiguravanje koristi za lokalno stanovništvo;

(b) povećavaju se mogućnosti zapošljavanja u zajednicama domaćinima i izbjegličkim zajednicama;

(c) potiče se ekonomska integracija i izbjeglicama omogućuje da postanu samostalni ili

(d) se jača humanitarno djelovanje i potpora za otvaranje pristojnih radnih mjesta.

EIB-ovim operacijama financiranja podupire se sljedeće:

(a) privatni sektor u područjima MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, korporativnog financiranja i mikrofinanciranja;

(b) javni sektor, uključujući općine i subjekte javnog sektora, u pogledu infrastrukture i usluga, što uključuje zdravstvenu skrb i posebne objekte za djecu, usluge odvodnje otpadnih voda i školsko obrazovanje, radi rješavanja znatno povećanih potreba.

9. EIB-ovim operacijama financiranja kojima se podupiru opći ciljevi utvrđeni u stavku 1. prepoznaje se da je rodna ravnopravnost međusektorsko pitanje koje je ključno za postizanje održivog razvoja i predstavlja bitan element za dubinske analize projekata. U svim takvim operacijama financiranja primjenjuje se rodna perspektiva. EIB osigurava da sve EIB-ove operacije financiranja budu u skladu s obvezama utvrđenima u njegovoj rodnoj strategiji i akcijskom planu za rodnu ravnopravnost.

10. EIB nastoji osigurati da se poduzeća koja sudjeluju u projektima koje EIB sufinancira drže načelâ transparentnosti plaća i rodne ravnopravnosti te načela jednakih plaća kako je utvrđeno u Direktivi 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 1 ). Odlukama EIB-a o financiranju projekata u obzir se uzimaju djelovanja poduzeća koja su potencijalni korisnici u pogledu jednakih plaća i društveno odgovornog poslovanja.

11. Jamstvom EU-a pokrivaju se samo EIB-ove operacije financiranja koje se provode u prihvatljivim zemljama koje su sklopile okvirni sporazum s EIB-om o uspostavi pravnih uvjeta pod kojima se takve operacije moraju provoditi i koji moraju biti usklađeni s Izjavom EIB-a o okolišnim i socijalnim načelima i standardima te Priručnikom EIB-a za okolišna i socijalna pitanja.

▼B

Članak 4.

Obuhvaćene zemlje

1. Popis potencijalno prihvatljivih zemalja za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđen je u Prilogu II. Popis prihvatljivih zemalja za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđen je u Prilogu III. i ne obuhvaća ni jednu drugu zemlju pored onih navedenih u Prilogu II. Za zemlje koje nisu navedene u Prilogu II., prihvatljivost za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđuje se za svaki slučaj pojedinačno u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

2. Komisija je, u skladu s člankom 18., ovlaštena za donošenje delegiranih akata o izmjenama Priloga III. Odluke Komisije temelje se na općoj ocjeni koja uključuje gospodarske, socijalne, okolišne i političke aspekte, posebno one u vezi s demokracijom, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kao i na odgovarajućim rezolucijama Europskog parlamenta te odlukama i zaključcima Vijeća.

3. Delegirani akti kojima se izmjenjuje Prilog III. ne utječu na pokrivanje jamstvom EU-a EIB-ovih operacija financiranja koje su potpisane prije stupanja na snagu tih delegiranih akata, podložno stavku 4.

4. Isplate za EIB-ove operacije financiranja koje koriste Sveobuhvatno jamstvo kako je navedeno u članku 8. stavku 1. ne provode se u zemljama koji nisu navedene u Prilogu III.

5. Jamstvo EU-a ne obuhvaća EIB-ove operacije financiranja u određenoj zemlji s kojom je sporazum o takvim operacijama bio potpisan nakon pristupanje te zemlje Uniji.

Članak 5.

Doprinos EIB-ovih operacija financiranja politikama Unije

1. Komisija zajedno s EIB-om ažurira postojeće regionalne tehničke operativne smjernice za EIB-ove operacije financiranja u roku od jedne godine nakon stupanja na snagu ove Odluke.

Regionalne tehničke operativne smjernice u skladu su sa širim okvirom regionalne politike Unije iz Priloga IV. Regionalnim tehničkim operativnim smjernicama posebno se osigurava da financiranje EIB-a sukladno ovoj Odluci bude komplementarno s odgovarajućim politikama, programima i instrumentima pomoći Unije u različitim regijama.

▼M2

Pri ažuriranju regionalnih tehničkih operativnih smjernica Komisija i EIB vode računa o relevantnim rezolucijama Europskog parlamenta te odlukama i zaključcima Vijeća, kao i međunarodno priznatim načelima i smjernicama o društveno odgovornom poslovanju. Regionalne tehničke operativne smjernice moraju biti usklađene s prioritetima sadržanima u nacionalnim ili regionalnim programima, koje su po mogućnosti izradile zemlje korisnice vodeći, tijekom procesa izrade tih programa, na odgovarajući način računa o eventualnim savjetovanjima s lokalnim civilnim društvom.

▼B

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja ažurirane regionalne tehničke operativne smjernice čim one budu utvrđene.

Unutar okvira koji je određen regionalnim tehničkim operativnim smjernicama, EIB određuje odgovarajuće financijske strategije i osigurava njihovu provedbu.

EIB-ove operacije financiranja dosljedne su regionalnim tehničkim operativnim smjernicama i strategijama zemlje korisnice.

Regionalne tehničke operativne smjernice preispituju se nakon preispitivanja u sredini razdoblja iz članka 19.

▼M2

1.a Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 18. u vezi s izmjenama Priloga IV.

▼B

2. U okviru postupka iz članka 19. Protokola br. 5., Komisija daje mišljenje o EIB-ovim operacijama financiranja. U slučaju kada su EIB-ove operacije financiranja obuhvaćene ovom Odlukom i ako Komisija donese nepovoljno mišljenje, ta operacija nije pokrivena jamstvom EU-a.

Članak 6.

Suradnja s Komisijom i ESVD-om

1. Usklađenost vanjskog djelovanja EIB-a s ciljevima vanjske politike Unije i dalje se učvršćuje kako bi se postigla maksimalna sinergija između EIB-ovih operacija financiranja i Unijinih proračunskih resursa, posebice ažuriranjem regionalnih tehničkih operativnih smjernica navedenih u članku 5., pri čemu se savjetuje s ESVD-om o pitanjima politike, prema potrebi, te putem redovnog i sustavnog dijaloga i rane razmjene informacija o:

(a) strateškim dokumentima koje su pripremili Komisija ili ESVD, prema potrebi, kao što su strateški dokumenti za zemlje i regije, indikativni programi, akcijski planovi i pretpristupni dokumenti;

(b) dokumentima EIB-a o strateškom planiranju, investicijskim projektima u pripremi te godišnjem izvješćivanju EIB-a Komisiji;

(c) ostalim aspektima politike i operativnim aspektima.

2. Suradnja se provodi na osnovi „regija po regija”, uključujući i onu na razini delegacija EU-a, uzimajući u obzir ulogu EIB-a kao i politika Unije u svakoj regiji.

Članak 7.

Suradnja s drugim europskim i međunarodnim financijskim institucijama

1. EIB-ove operacije financiranja provode se, prema potrebi, u suradnji s drugim europskim multilateralnim financijskim institucijama i financijskim institucijama država članica („europske financijske institucije”) i međunarodnim financijskim institucijama, uključujući regionalne razvojne banke („međunarodne financijske institucije”) kako bi se ostvarila najveća moguća sinergija, suradnja i učinkovitost, kako bi se zajednički izradili inovativni financijski instrumenti, osigurala oprezna i razumna podjela rizika te koherentna uvjetovanost na razini ulagačkih projekata i sektora, i kako bi se na najmanju razinu smanjilo moguće udvostručavanje troškova i nepotrebno preklapanje.

2. Suradnja iz stavka 1. olakšava se koordinacijom između Komisije, EIB-a i relevantnih europskih i međunarodnih financijskih institucija koje djeluju u različitim regijama i provodi se prema potrebi u kontekstu memorandumâ o razumijevanju ili ostalih Unijinih regionalnih okvira suradnje.

Članak 8.

Pokriće i uvjeti jamstva EU-a

1. Za EIB-ove operacije financiranja, osim onih koje se sastoje od instrumenata tržišta dužničkog kapitala, koje su sklopljene s određenom državom ili za koje određena država jamči te za ostale EIB-ove operacije financiranja sklopljene s regionalnim ili lokalnim tijelima vlasti ili javnim poduzećima ili ustanovama koje su u vlasništvu države ili ih država kontrolira, ako takve druge EIB-ove operacije financiranja imaju odgovarajuću procjenu kreditnog rizika od strane EIB-a kojom se u obzir uzima situacija kreditnog rizika dotične zemlje, jamstvo EU-a pokriva sva plaćanja dospjela EIB-u, ali ne ona koja je EIB primio („Sveobuhvatno jamstvo”).

▼M2

Sveobuhvatno jamstvo pokriva i EIB-ove operacije financiranja u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora iz članka 2. stavka 1. točke (b), koje u prosjeku imaju viši profil rizika nego portfelj koji je pokriven Jamstvom političkog rizika iz stavka 3. ovog članka u pretpristupnim zemljama i korisnicima te zemljama susjedstva i partnerskim zemljama.

▼B

2. Za potrebe stavka 1., Palestinu predstavlja Palestinska samouprava, a Kosovo ( 2 ) predstavljaju tijela Kosova.

3. Kod EIB-ovih operacija financiranja koje nisu one spomenute u stavku 1., jamstvo EU-a pokriva EIB-u sva plaćanja koja su dospjela EIB-u, ali koja EIB nije zaprimio, ako je nezaprimanje uzrokovano realizacijom jednog od sljedećih političkih rizika („Jamstvo političkog rizika”):

(a) neprenošenje valute;

(b) izvlaštenje;

(c) rat ili građanski nemiri;

(d) uskraćivanje sudske zaštite u slučaju kršenju ugovora.

4. Kod EIB-ovih operacija financiranja koje se sastoje od instrumenata tržišta dužničkog kapitala, primjenjuje se samo Jamstvo političkog rizika.

▼M2

5. Sporazumi o financiranju s pojedinačnim predlagateljima povezani s EIB-ovim operacijama financiranja sadržavaju i odgovarajuće odredbe o javnoj nabavi te okolišne, klimatske i socijalne odredbe u skladu s vlastitim pravilima i postupcima EIB-a, uključujući zahtjeve da se jamstvo EU-a i sudjelovanje EIB-a učine vidljivima krajnjem korisniku.

6. Komisija i EIB u Sporazumu o jamstvu iz članka 14. utvrđuju jasnu i transparentnu politiku dodjele kojom se EIB-u u sklopu njegove vanjske aktivnosti omogućuje utvrđivanje operacija koje treba financirati u okviru ove Odluke kako bi se osigurala najdjelotvornija uporaba jamstva EU-a. Politika dodjele temelji se na kreditnoj sposobnosti EIB-ovih operacija financiranja kakvom ju je ocijenio EIB, gornjim granicama određenima u Prilogu I., naravi druge ugovorne stranke, bilo da je riječ o suverenoj državi ili o subjektu na razini nižoj od državne obuhvaćenom stavkom 1. ovog članka ili privatnom subjektu, sposobnosti EIB-a za apsorpciju rizika i drugim relevantnim kriterijima, uključujući dodanu vrijednost jamstva EU-a. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja se politika dodjele u skladu s člankom 14.

▼B

7. Ako se jamstvo EU-a aktivira, Unija subrogacijom preuzima sva odgovarajuća prava EIB-a u odnosu na bilo koju obvezu u vezi s njegovim operacijama financiranja, u skladu sa sporazumom o jamstvu iz članka 14.

Članak 9.

EIB-ova ocjena i praćenje investicijskih projekata

▼M2

1. EIB provodi temeljite dubinske analize i, prema potrebi, u skladu sa svojom Izjavom o okolišnim i socijalnim načelima i standardima te svojim Priručnikom za okolišna i socijalna pitanja, zahtijeva od predlagatelja projekta da provedu lokalna javna savjetovanja, u skladu sa socijalnim i okolišnim načelima Unije, s odgovarajućim nacionalnim i lokalnim dionicima, kao i s civilnim društvom, u fazama planiranja projekta i provedbe, o socijalnim aspektima, aspektima povezanima s ljudskim pravima, rodnom ravnopravnošću, okolišem, gospodarstvom i o razvojnim aspektima ulagačkih projekata obuhvaćenih jamstvom EU-a te da dostave informacije relevantne za ocjenu doprinosa ostvarenju ciljeva vanjske politike i strateških ciljeva Unije.

EIB osigurava da načelo slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka bude provedeno prije nego što financira aktivnosti koje utječu na zemlju i prirodne resurse.

Tim se razmatranjem ocjenjuje bi li kapacitete korisnika financiranja EIB-a trebalo ojačati pružanjem tehničke pomoći tijekom cijelog projektnog ciklusa i, ako bi, o tome kako bi to trebalo učiniti. Vlastita pravila i postupci EIB-a moraju sadržavati potrebne odredbe o ocjeni utjecaja ulagačkih projekata na okoliš i njihovih socijalnih utjecaja, kao i aspekata povezanih ljudskim pravima i sprečavanjem sukoba kako bi se osiguralo da ulagački projekti podržani u okviru ove Odluke budu održivi na razini okoliša i društveno održivi te da se EIB-ovim operacijama financiranja u okviru EIB-ove inicijative za jačanje otpornosti, a posebno u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora, poboljša gospodarska otpornost izbjeglica, migranata, zajednica domaćina i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla.

U okviru dostupnih internih smjernica o primjeni dubinskih analiza EIB, prema potrebi, poboljšava praktične smjernice o ocjeni aspekata povezanih sa svim temeljnim ljudskim pravima putem svojeg Priručnika za okolišna i socijalna pitanja, koje je potrebno primjenjivati tijekom ex ante procjene i trajnog praćenja za svaki projekt zasebno, između ostalog za projekte u kojima sudjeluju financijski posrednici, na temelju postojećih okvira, posebice EU-ovog Strateškog okvira i Akcijskog plana za ljudska prava i demokraciju, te uzimajući u obzir postojeće standarde ljudskih prava koje su utvrdili Unija, relevantna tijela Ujedinjenih naroda i organizacije za ljudska prava.

▼B

2. Osim ex ante ocjene aspekata u vezi s razvojem, EIB prati provedbu operacija financiranja. Posebno zahtijeva da predlagatelji projekta provode temeljito praćenje tijekom provedbe projekta sve do njegova zaključenja, među ostalim, o utjecaju investicijskog projekta na gospodarstvo, razvoj, društvo, okoliš i ljudska prava. EIB redovno provjerava informacije koje dostavlja predlagatelj projekta i objavljuje ih ako se predlagatelj projekta s tim suglasi. Izvješća o dovršenju projekta u vezi s EIB-ovim operacijama financiranja po mogućnosti se objavljuju, uz iznimku povjerljivih informacija.

▼M2

3. Aktivnostima praćenja koje provodi EIB obuhvaćaju se provedba posredovanih operacija i uspješnost financijskih posrednika pri potpori MSP-ovima.

▼B

4. EIB uspostavlja sveobuhvatni sustav za ex ante ocjenu koja se odnosi na relativne i apsolutne emisije stakleničkih plinova u vezi s EIB-ovim operacijama financiranja kada te emisije dostižu značajne pragove emisija, kako je definirano u mjerodavnoj metodologiji uključenoj u strategiji EIB-a za klimatske promjene, a podaci su dostupni.

▼M2

5. Rezultati praćenja objavljuju se, podložno zahtjevima za povjerljivost i suglasnosti relevantnih stranaka.

▼B

Članak 10.

Vanjski namjenski prihodi za Jamstveni fond

Otplate i prihodi u iznosu od 110 000 000 EUR, proizašle iz operacija zaključenih prije 2007., uključujući otplate kapitala, vraćena jamstva i otplate glavnica zajmova, dividende, kapitalnu dobit, naknade za jamstva i kamate na zajmove i iznose na fiducijarnim računima, ponovne uplate na fiducijarni račun otvoren za Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo koji se mogu pripisati potpori iz općeg proračuna Unije, čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU,Euratom) br. 966/2012 i upotrebljavaju se za Jamstveni fond.

Iznosi veći od 110 000 000 EUR koji su ponovno uplaćeni na fiducijarni račun otvoren za Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo unose se u opći proračun Unije po odbitku troškova i naknada za upravljanje.

▼M2

Utvrđuje se cijena rizika za proračun Unije povezanog s EIB-ovim operacijama financiranja u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora iz članka 2. stavka 1. točke (b), a prihodi nastali iz utvrđivanja cijene komercijalnog rizika uplaćuju se u Jamstveni fond.

▼B

Članak 11.

Godišnje izvješćivanje i obračun

1. Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u okviru ove Odluke. Izvješće se objavljuje i uključuje:

(a) ocjenu EIB-ovih operacija financiranja na razini projekta, sektora, zemlje i regije i njihovu sukladnost s ovom Odlukom;

▼M2

(b) ocjenu dodane vrijednosti, procijenjene outpute, ishode i utjecaj EIB-ovih operacija financiranja na razvoj na zbirnoj osnovi, na temelju EIB-ova Godišnjeg izvješća o okviru za mjerenje rezultata. U tu svrhu EIB upotrebljava pokazatelje ishodâ u vezi s razvojnim, okolišnim i socijalnim aspektima, uključujući aspekte u vezi ljudskim pravima i rodnom ravnopravnošću, financiranih projekata, uzimajući u obzir relevantne pokazatelje iz Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoći iz 2005.

Pokazatelji za rodnu ravnopravnost izrađuju se u skladu s EIB-ovom rodnom strategijom i akcijskim planom za rodnu ravnopravnost. Njima se odražava promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca te se, kada je to moguće, provodi njihova ex post evaluacija raščlanjivanjem podataka po spolu. Pokazatelji aspekata projekata u vezi s okolišem uključuju kriterije za čistu tehnologiju, koji su u načelu usmjereni na energetsku učinkovitost i tehnologije za smanjenje emisija. EIB izrađuje pokazatelje za projekte kojima se daje strateški odgovor za rješavanje temeljnih uzroka migracija i izgradnju dugoročne gospodarske otpornosti zajednica domaćina i tranzitnih zajednica uzimajući u obzir mišljenja dionika, civilnog društva, pogođenih zajednica i nevladinih organizacija;

(c) ocjenu doprinosa EIB-ovih operacija financiranja ostvarenju ciljeva vanjske politike i strateških ciljeva Unije, uzimajući u obzir usklađenost s načelima vanjskog djelovanja Unije kako su navedena u članku 21. UEU-a, regionalnim tehničkim operativnim smjernicama iz članka 5. ove Odluke te EU-ovim Strateškim okvirom i akcijskim planom za ljudska prava i demokraciju;

▼B

(d) ocjenu financijske koristi prenesene korisnicima financijskih operacija EIB-a na zbirnoj osnovi;

▼M2

(e) ocjenu kvalitete EIB-ovih operacija financiranja, posebice u mjeri u kojoj je EIB uzeo u obzir okolišnu i društvenu održivost u dubinskim analizama i praćenju financiranih ulagačkih projekata, kao i mjere za ostvarenje što većeg lokalnog sudjelovanja promicanjem sudjelovanja pogođenih zajednica, organizacija civilnog društva i nevladinih organizacija;

▼B

(f) detaljne informacije o aktiviranju jamstva EU-a;

(g) informacije o obujmima financiranja klimatskih promjena i bioraznolikosti u okviru ove Odluke, utjecaj na apsolutne i relativne emisije stakleničkih plinova iz članka 9. stavka 4. na zbirnoj osnovi, kao i broju projekata ocijenjenih u odnosu na klimatski rizik;

(h) opis suradnje s Komisijom i ostalim europskim i međunarodnim financijskim institucijama, uključujući sufinanciranje. Izvješće posebno uključuje podjelu Unijinih financijskih resursa i resursa ostalih europskih i međunarodnih financijskih institucija korištenih u kombinaciji s EIB-ovim financiranjem te na taj način daje pregled cjelokupnih investicija podržanih EIB-ovim operacijama financiranja koje su provedene u okviru ove Odluke. U izvješću se također spominje sklapanje Memorandumâ o razumijevanju između EIB-a i drugih europskih ili međunarodnih financijskih institucija koji utječu na EIB-ove operacije financiranja prema ovoj Odluci;

(i) informacije o praćenju funkcioniranja Memoranduma o razumijevanju između EIB-a i Europskog ombudsmana u mjeri u kojoj se taj memorandum tiče EIB-ovih operacija financiranja obuhvaćenih ovom Odlukom;

▼M2

(j) ocjenu doprinosa EIB-ovih operacija financiranja dugoročnoj gospodarskoj otpornosti izbjeglica, migranata, zajednica domaćina i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla kao strateški odgovor na rješavanje temeljnih uzroka migracija.

▼B

2. U svrhe izvješćivanja Komisije iz stavka 1., EIB Komisiji dostavlja godišnja izvješća o EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u skladu s ovom Odlukom, uključujući sve nužne elemente koji Komisiji omogućuju izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. EIB može Komisiji dostaviti i dodatne informacije koje su važne kako bi Europski parlament i Vijeće dobili sveobuhvatan pregled vanjskih aktivnosti EIB-a.

3. EIB Komisiji dostavlja statističke, financijske i računovodstvene podatke o svakoj EIB-ovoj operaciji financiranja, kao i dodatne informacije potrebne za ispunjavanje Komisijinih dužnosti izvješćivanja ili za ispunjavanje zahtjeva od Revizorskog suda, kao i potvrdu revizora o nepodmirenim iznosima EIB-ovih operacija financiranja. EIB također dostavlja Komisiji sve potrebne druge dokumente u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

4. Za potrebe Komisijinog računovodstva i izvješćivanja o rizicima pokrivenim jamstvom EU-a, EIB Komisiji dostavlja EIB-ovu ocjenu rizika i informacije o klasifikaciji EIB-ovih operacija financiranja.

5. EIB dostavlja Komisiji, barem jednom godišnje, okvirni višegodišnji program planirane količine potpisa EIB-ovih operacija financiranja kako bi se osigurala sukladnost predviđenog financiranja EIB-a s gornjim granicama koje su određene u ovoj Odluci i kako bi Komisija mogla osigurati odgovarajuće planiranje proračuna za Jamstveni fond. Komisija prilikom pripremanja nacrta općeg proračuna Unije uzima u obzir ta predviđanja.

6. EIB redovno dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji svoja neovisna izvješća o evaluaciji u kojima ocjenjuju praktični rezultati ostvareni određenim aktivnostima EIB-a u okviru ove Odluke i drugih vanjskih mandata.

7. EIB podatke iz stavaka 2. do 6. osigurava na vlastiti trošak. EIB također javno objavljuje informacije iz stavaka 2., 3. i 6. u općenitom smislu i izuzimajući sve povjerljive informacije.

Članak 12.

Transparentnost i javna objava informacija

1. U skladu s vlastitom politikom transparentnosti i načelima Unije o pristupu dokumentima i informacijama, te postupno s normama za Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći, EIB javno objavljuje na svojoj internetskoj stranici informacije koje se odnose na:

▼M2

(a) sve EIB-ove operacije financiranja koje se provode u okviru ove Odluke, nakon faze odobrenja projekta, posebno navodeći je li ulagački projekt pokriven jamstvom EU-a te na koji način doprinosi ciljevima vanjskog djelovanja Unije, posebno uzimajući u obzir njegov utjecaj na gospodarstvo, društvo i okoliš, klimu i pitanja rodne ravnopravnosti;

▼B

(b) sve memorandume o razumijevanju između EIB-a i drugih europskih ili međunarodnih financijskih institucija koji utječu na EIB-ove operacije financiranja prema ovoj Odluci, ako se ne primjenjuju zahtjevi za povjerljivost;

▼M2

(c) kada je to moguće i prikladno, postojeće okvirne sporazume između EIB-a i zemlje primateljice. Kada se potpisuju novi sporazumi ili mijenjaju postojeći, EIB osigurava mogućnost objave takvih sporazuma;

▼B

(d) EIB-ovu politiku dodjele.

2. Komisija na svojim internetskim stranicama javno objavljuje posebne informacije o svim slučajevima povrata sredstava u okviru sporazuma o jamstvu iz članka 14., kao i sporazuma kojim se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s naplatom potraživanja iz članka 15. stavka 2., osim ako se primjenjuju zahtjevi za povjerljivost.

▼M2

3. EIB osigurava da informacije o planiranim i odobrenim operacijama ili svim njihovim bitnim promjenama budu objavljene i lako dostupne lokalnom civilnom društvu.

4. Na zahtjev, EIB dostavlja Europskom parlamentu podatke o mjerenju rezultata za ulagačke projekte pokrivene jamstvom EU-a, uzimajući u obzir zaštitu povjerljivih i osjetljivih poslovnih informacija i podložno njihovim odgovarajućim unutarnjim pravilima o postupanju s povjerljivim informacijama.

▼M2

Članak 13.

Sprečavanje pranja novca, borba protiv financiranja terorizma, oporezivanje i nekooperativne jurisdikcije

1. U svojim operacijama financiranja obuhvaćenima ovom Odlukom EIB se pridržava primjenjivog zakonodavstva Unije i dogovorenih međunarodnih standarda i standarda Unije te stoga ne podupire projekte u okviru ove Odluke kojima se doprinosi pranju novca, financiranju terorizma, izbjegavanju plaćanja poreza, poreznim prijevarama ili utaji poreza.

Uz to, EIB ne započinje i ne ponavlja operacije sa subjektima registriranima ili uspostavljenima u jurisdikcijama navedenima u relevantnoj politici Unije o nekooperativnim jurisdikcijama, ili za koje se utvrdi da su visokorizične treće zemlje u skladu s člankom 9. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ), ili koji se u praksi ne pridržavaju dogovorenih poreznih standarda Unije ili međunarodno utvrđenih poreznih standarda o transparentnosti i razmjeni informacija. EIB može odstupiti od tog načela samo ako se projekt fizički provodi u jednoj od tih jurisdikcija i ako ne postoji nijedan pokazatelj da relevantna operacija doprinosi pranju novca, financiranju terorizma, izbjegavanju plaćanja poreza, poreznim prijevarama ili utaji poreza.

Pri sklapanju sporazumâ s financijskim posrednicima EIB prenosi uvjete iz ovog članka u relevantne sporazume i zahtijeva od financijskih posrednika da ga izvješćuju o poštovanju tih uvjeta.

EIB preispituje svoju politiku o nekooperativnim jurisdikcijama najkasnije nakon što Unija donese popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe. Svake godine nakon toga EIB podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi svoje politike o nekooperativnim jurisdikcijama u vezi sa svojim operacijama financiranja, uključujući informacije po zemljama i popis posrednika s kojima surađuje.

2. U svojim operacijama financiranja obuhvaćenima ovom Odlukom EIB primjenjuje načela i standarde utvrđene u pravu Unije o sprečavanju korištenja financijskim sustavom u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, a posebno Uredbom (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća ( 4 ) i Direktivom (EU) 2015/849. Posebno, EIB uvjetuje i izravno financiranje i financiranje putem posrednika u okviru ove Odluke otkrivanjem informacija o stvarnom vlasništvu u skladu s Direktivom (EU) 2015/849.

Članak 14.

Sporazum o jamstvu

Komisija i EIB potpisuju sporazum o jamstvu u kojem se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s jamstvom EU-a kako je određeno u članku 8. Navedeni sporazum o jamstvu dostavlja se Europskom parlamentu i Vijeću podložno njihovim odgovarajućim unutarnjim pravilima o postupanju s povjerljivim informacijama.

▼B

Članak 15.

Povrat plaćanja koja je izvršila Komisija

1. Ako Komisija provodi plaćanje u okviru jamstva EU-a, EIB u ime Komisije i za njezin račun provodi naplatu potraživanja za plaćene iznose.

2. Najkasnije na dan potpisivanja sporazuma o jamstvu iz članka 14. Komisija i EIB potpisuju zaseban sporazum kojim se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s naplatom potraživanja.

Članak 16.

Revizija od strane Revizorskog suda

Reviziju jamstva EU-a i plaćanja te povrata u vezi s njim koji se mogu pripisati općem proračunu Unije obavlja Revizorski sud.

Članak 17.

Mjere za sprečavanje prijevara

1. EIB odmah obavješćuje OLAF i pruža mu potrebne informacije kada, u bilo kojoj fazi pripreme, provedbe ili zaključivanja projekata koji podliježu jamstvu EU-a, ima razloga za sumnju da se radi o mogućem slučaju prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite djelatnosti koja može ugroziti financijske interesima Unije.

2. OLAF smije provoditi istrage, uključujući kontrole i istrage na licu mjesta, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 5 ), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 ( 6 ) te Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 ( 7 ) kako bi zaštitio financijske interese Unije, a u cilju utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije u vezi s bilo kojom operacijom financiranja. OLAF može nadležnim tijelima država članica o kojima je riječ proslijediti informacije dobivene tijekom provođenja istraga.

Kada se takve nezakonite aktivnosti dokažu, EIB pomaže u naporima na povratu u odnosu na svoje operacije financiranja i unutar svog djelokruga.

3. Sporazumi o financiranju potpisani u vezi s projektima koji se podupiru u okviru ove Odluke uključuju klauzule kojima se omogućuje suspenzija EIB-ovih operacija financiranja i, prema potrebi, odgovarajuće mjere povrata u slučajevima prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti. Odluku o tome treba li suspendirati ili otkazati EIB-ovo financiranje donosi EIB nakon odgovarajućeg razmatranja svih okolnosti i rizika.

4. EIB se nastavlja oslanjati na svoju točku za kontakt za sprječavanje korupcije i borbu protiv prijevara za osoblje EIB-a i sve zainteresirane strane.

5. U svojim operacijama financiranja EIB provodi svoj mehanizam isključivanja za zabranu rada partnerima uključenima u prijevaru i korupciju, koji uključuje kriterije isključivanja Unijine Središnje baze podataka o isključenjima, čime se osigurava poštovanje prava svih strana.

Članak 18.

Postupak delegiranja

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Delegacija ovlasti iz članka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od 11. svibnja 2014.

▼M2

2.a Delegiranje ovlasti iz članka 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 8. travnja 2018.

▼M2

3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 4. i 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

▼B

4. Čim Komisija donese delegirani akt, ona ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

▼M2

5. Delegirani akt donesen na temelju članaka 4. i 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

▼B

Članak 19.

Preispitivanje u sredini razdoblja

Do 31. prosinca 2016. Komisija, u suradnji s EIB-om, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u sredini razdoblja kojim se provodi evaluacija provedbe ove Odluke tijekom prvih godina i koje je prema potrebi, popraćeno, prijedlogom njegovih izmjena. Izvješće u sredini razdoblja temelji se na neovisnoj vanjskoj evaluaciji i doprinosu od strane EIB-a.

To izvješće posebno uključuje:

(a) ocjenu primjene politike dodjele;

(b) ocjenu izvješćivanja EIB-a i, prema potrebi, preporuke za njegovo poboljšanje;

(c) ocjenu REM-a, uključujući pokazatelje i kriterije uspješnosti, te njihov doprinos ostvarenju ciljeva ove Odluke;

(d) detaljan popis kriterija za preporuku u vezi s potencijalnim aktiviranjem, u cijelosti ili djelomično, dodatnog fakultativnog iznosa.

▼M2

Članak 20.

Izvješćivanje

Do 30. lipnja 2019. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće u kojem se evaluira primjena ove Odluke i pružaju saznanja za moguću novu odluku o pokrivenosti EIB-ovih operacija financiranja u okviru EIB-ova mandata za vanjsko kreditiranje jamstvom EU-a.

Komisija do 31. prosinca 2021. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Odluke.

▼M2

Članak 20.a

Prijelazna odredba

EIB može financirati projekte koji su odobreni nakon 12. listopada 2016., a prije 8. travnja 2018. i sklapanja sporazuma o jamstvu između Komisije i EIB-a. Takvi projekti smiju biti pokriveni jamstvom EU-a, pod uvjetom da Komisija potvrdi da su u skladu s ciljem utvrđenim u članku 3. stavku 1. točki (d) i da se u njima poštuju uvjeti sporazuma o jamstvu.

▼B

Članak 21.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

▼M2









PRILOG I.

REGIONALNE GORNJE GRANICE

A. Pretpristupne zemlje i korisnici: 8 075 000 000 EUR od kojih 7 635 000 000 EUR u okviru općeg mandata i 440 000 000 EUR u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora.

B. Zemlje susjedstva i partnerske zemlje: 19 680 000 000 EUR, podijeljeno na sljedeće dodatne gornje granice:

i. mediteranske zemlje: 13 030 000 000 EUR od kojih 11 170 000 000 EUR u okviru općeg mandata i 1 860 000 000 EUR u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora;

ii. istočna Europa, južni Kavkaz i Rusija: 6 650 000 000 EUR;

C. Azija i Latinska Amerika: 4 083 000 000 EUR, podijeljeno na sljedeće dodatne gornje granice:

i. Latinska Amerika: 2 694 000 000 EUR;

ii. Azija: 1 165 000 000 EUR;

iii. srednja Azija: 224 000 000 EUR;

D. Južna Afrika: 462 000 000 EUR.

Unutar sveukupne gornje granice upravljačka tijela EIB-a mogu odlučiti, nakon savjetovanja s Komisijom, preraspodijeliti iznos do 20 % gornjih granica na podregionalnoj razini u regijama i do 20 % regionalnih gornjih granica među regijama. Ako do 30. lipnja 2019. upravljačka tijela EIB-a zaključe da EIB nije u mogućnosti iskoristiti svoj predviđeni cilj u okviru EIB-ove inicijative za jačanje otpornosti, do 20 % od 1 400 000 000 EUR u okviru općeg mandata koji su namijenjeni za projekte javnog sektora i do 20 % od 2 300 000 000 EUR u okviru mandata za kreditiranje privatnog sektora mogu se preraspodijeliti unutar regija navedenih u točkama A. i B. ovog Priloga i/ili među njima.

Za sve preraspodjele u okviru EIB-ove inicijative za jačanje otpornosti preduvjet je prethodni sporazum između Komisije i EIB-a.

Upravljačka tijela EIB-a posebice se koriste tom mogućnošću preraspodjele kako bi se omogućila stalna usmjerenost jamstva EU-a na projekte s višim profilom rizika u prioritetnim regijama. Komisija redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o takvim preraspodjelama.









PRILOG II.

POTENCIJALNO PRIHVATLJIVE REGIJE I ZEMLJE

A. Pretpristupne zemlje i korisnici

Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Kosovo ( *1 ), Crna Gora, Srbija, Turska ( 8 )

B. Zemlje susjedstva i partnerske zemlje

1. mediteranske zemlje

Alžir, Egipat, Jordan, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Sirija, Tunis

2. istočna Europa, južni Kavkaz i Rusija

istočna Europa: Bjelarus, Republika Moldova, Ukrajina

južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija

Rusija

C. Azija i Latinska Amerika

1. Latinska Amerika

Argentina, Bolivija, Brazil, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Meksiko, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela

2. Azija

Afganistan, Bangladeš, Butan, Kambodža, Kina, Indija, Indonezija, Iran, Irak, Laos, Malezija, Maldivi, Mongolija, Mjanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Filipini, Šri Lanka, Tajland, Vijetnam, Jemen

3. srednja Azija

Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D. Južna Afrika

Južna Afrika









PRILOG III.

PRIHVATLJIVE REGIJE I ZEMLJE

A. Pretpristupne zemlje i korisnici

Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Kosovo ( *2 ), Crna Gora, Srbija, Turska ( 9 )

B. Zemlje susjedstva i partnerske zemlje

1. mediteranske zemlje

Alžir, Egipat, Jordan, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Tunis

2. istočna Europa, južni Kavkaz i Rusija

istočna Europa: Bjelarus, Republika Moldova, Ukrajina

južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija

Rusija

C. Azija i Latinska Amerika

1. Latinska Amerika

Argentina, Bolivija, Brazil, Kolumbija, Kostarika, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Meksiko, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela

2. Azija

▼M3

Bangladeš, Butan, Kambodža, Kina, Indija, Indonezija, Iran, Irak, Laos, Malezija, Maldivi, Mongolija, Mjanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Filipini, Šri Lanka, Tajland, Vijetnam, Jemen

▼M2

3. srednja Azija

Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D. Južna Afrika

Južna Afrika

▼B









PRILOG IV.

OKVIR REGIONALNE POLITIKE

▼M2

Aktivnost EIB-a u partnerima koji sudjeluju u pretpristupnom procesu odvija se u okviru utvrđenom u pristupnim i europskim partnerstvima kojima se utvrđuju prioriteti za pretpristupne zemlje i korisnike kako bi se ostvario napredak u približavanju Uniji i kojima se osigurava okvir za pomoć Unije. Proces stabilizacije i pridruživanja je okvir politike Unije za zapadni Balkan. Temelji se na progresivnom partnerstvu, u kojem Unija nudi trgovinske koncesije, gospodarsku i financijsku pomoć i ugovorne odnose putem sporazumâ o stabilizaciji i pridruživanju. Pretpristupna financijska pomoć pomaže pretpristupnim zemljama i korisnicima da se pripreme za obveze i izazove članstva u Uniji. Takvom pomoći podupire se proces reformi, uključujući pripreme za moguće članstvo. Ona se usredotočuje na izgradnju institucija, usklađivanje s pravnom stečevinom Unije, pripremu za politike i instrumente Unije i promicanje mjera za ostvarenje gospodarske konvergencije.

▼B

Djelatnost EIB-a u zemljama obuhvaćenima politikom susjedstva odvija se u okviru nove politike europskog susjedstva određene u Zajedničkoj komunikaciji Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije donesene 25. svibnja 2011. pod nazivom „Novi odgovor na promjene u susjedstvu” i zaključaka Vijeća donesenih 20. lipnja 2011., koji najviše pozivaju na veću podršku partnerima predanima izgradnji demokratskih društava i poduzimanju reformi, u skladu s načelima „više za više” i „uzajamne odgovornosti”, te osiguravaju strateški okvir politike za odnose Unije sa susjedima. U okviru ove suradnje financiranje EIB-a u sklopu ove Odluke također će se usmjeriti na politike kojima se promiče uključivi rast i stvaranje novih radnih mjesta, koji pridonose socijalnoj stabilnosti u skladu s pristupom temeljenim na poticajima koji podupire ciljeve vanjske politike Unije, uključujuće one u vezi s temom migracija.

Kako bi ostvarili te ciljeve, Unija i njezini partneri zajedno provode dogovorene bilateralne akcijske planove kojima se definira niz prioriteta, uključujući one koji se tiču političkih i sigurnosnih pitanja, trgovinskih i gospodarskih poslova, problematike okoliša i socijalne problematike i integriranja prometnih i energetskih mreža.

Unija za Mediteran, Istočno partnerstvo, Crnomorska sinergija, Strategija Unije za dunavsku regiju i Strategija Unije za regiju Baltičkog mora multilateralne su i regionalne inicijative usmjerene na pospješivanje suradnje između Unije i dotične skupine susjednih partnerskih zemalja koje se suočavaju sa zajedničkim izazovima i/ili dijele zajedničko geografsko okruženje. Cilj Unije za Mediteran je ponovno pokrenuti proces euro-mediteranske integracije podržavanjem uzajamnog gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja na obje strane Mediterana te podupire poboljšani društveno-gospodarski razvoj, solidarnost, regionalnu integraciju, održivi razvoj i izgradnju znanja, uz naglašavanje potrebe za povećanom financijskom suradnjom za potporu regionalnim i transnacionalnim projektima. Unija za Mediteran osobito podupire stvaranje pomorskih i kopnenih prometnih veza, uklanjanje onečišćenja na Mediteranu, mediteranski plan solarne energije, mediteransku inicijativu razvoja poslovanja, inicijative za civilnu zaštitu i Euro-mediteransko sveučilište.

Cilj Istočnog partnerstva je stvaranje potrebnih uvjeta za ubrzanje političkog udruživanja i daljnje gospodarske integracije između Unije i zemalja Istočnog partnerstva. Istočno partnerstvo će dati dodatni zamah gospodarskom i društvenom i regionalnom razvoju partnerskih zemalja. Olakšat će dobro upravljanje, uključujući ono u financijskom sektoru, promicati regionalni razvoj i društvenu koheziju te pomoći smanjiti socioekonomske razlike partnerskih zemalja.

Strategija Unije za regiju Baltičkog mora podržava održivi okoliš i optimalni gospodarski i društveni razvoj u regiji Baltičkog mora. Strategija Unije za dunavsku regiju osobito podržava razvoj prometa, energetskih veza i sigurnosti, održivi razvoj i društveno-gospodarski razvoj u dunavskoj regiji. Cilj Istočnog partnerstva je stvaranje potrebnih uvjeta za ubrzanje političkog udruživanja i daljnje gospodarske integracije između Unije i zemalja Istočnog partnerstva. Rusija i Unija imaju strateško partnerstvo širokog opsega, koje se razlikuje od Europske politike susjedstva i izražava se kroz Zajedničke prostore i planove. Njih na multinacionalnoj razini dopunjuje Sjeverna dimenzija, koja pruža okvir za suradnju između Unije, Rusije, Norveške i Islanda (Bjelarus, Kanada i Sjedinjene Države su promatrači u Sjevernoj dimenziji).

Djelovanje EIB-a u Latinskoj Americi odvija se u okviru Unije, Latinske Amerike i Karipskog strateškog partnerstva. Kako je naglašeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 30. rujna 2009. pod nazivom „Europska unija i Latinska Amerika: globalni igrači u partnerstvu”, prioriteti Unije u području suradnje s Latinskom Amerikom jesu promicanje regionalne integracije i iskorjenjivanje siromaštva i društvene nejednakosti u svrhu promicanja održivog gospodarskog i društvenog razvoja. Ti ciljevi politike podržavat će se uzimajući u obzir različitu razinu razvoja zemalja Latinske Amerike. Bilateralni dijalog i suradnja nastojat će se ostvariti u područjima zajedničkog interesa za obje regije, uključujući okoliš, klimatske promjene, smanjenje rizika od katastrofa i energetiku, znanost, istraživanje, visoko obrazovanje, tehnologiju i inovacije.

U Aziji Unija produbljuje svoja strateška partnerstva s Kinom i Indijom i napreduju pregovori o novom partnerstvu i sporazumima o slobodnoj trgovini sa zemljama jugoistočne Azije. Istodobno razvojna suradnja ostaje visoko na popisu prioriteta Unije s Azijom; cilj razvojne strategije Unije za regiju Azije jest iskorjenjivanje siromaštva podržavanjem sveobuhvatnog održivog gospodarskog rasta, koji promiče povoljno okruženje i uvjete za trgovinu i integraciju u regiji, jačanje upravljanja, povećanje političke i društvene stabilnosti, te podržavanje ostvarenja Milenijskih razvojnih ciljeva za 2015. Zajednički se uspostavljaju politike za rješavanje zajedničkih izazova, kao što su klimatske promjene, održivi razvoj, sigurnost i stabilnost, upravljanje i ljudska prava, kao i sprečavanje prirodnih i humanitarnih katastrofa i odgovor na njih.

Strategija Unije za novo partnerstvo sa Srednjom Azijom koju je Europsko vijeće donijelo 21.-22. lipnja 2007. ojačala je regionalni i bilateralni dijalog i suradnju Unije sa zemljama Srednje Azije u glavnim pitanjima s kojima se ova regija suočava, kao što su smanjenje siromaštva, održivi razvoj i stabilnost. Provedbom strategije ostvareni su značajni pomaci u područjima ljudskih prava, pravne države, dobrog upravljanja i demokracije, obrazovanja, gospodarskog razvoja, trgovine i ulaganja, energetike te prometne politike i politike zaštite okoliša.

Djelovanje EIB-a u Južnoj Africi odvija se u okviru Zajedničkog strateškog dokumenta EU-a i Južne Afrike. Glavna područja u središtu pozornosti identificirana u tom strateškom dokumentu jesu otvaranje radnih mjesta i razvoj sposobnosti za pružanje usluga i društvenu koheziju. Djelovanja EIB-a u Južnoj Africi odvijaju se uz visoku sukladnost s programom razvojne suradnje Unije, naime, usredotočavanjem EIB-a na podršku privatnom sektoru i ulaganjima u proširenje infrastrukture i socijalne usluge (stanovanje, električna energija, pročišćavanje pitke vode i komunalna infrastruktura). U srednjoročnom pregledu Strateškog dokumenta EU-a i Južne Afrike obavljenom u razdoblju 2009.–2010. predloženo je jačanje djelovanja u području klimatskih promjena posredstvom aktivnosti kojima se podupire otvaranje zelenih radnih mjesta. Očekuje se da će u razdoblju 2014.–2020. djelovanje EIB-a podržavati politike vanjske suradnje, programe i instrumente uz daljnju usredotočenost na glavne prioritete Unije i Južne Afrike kako bi se promicao pravedan i održiv gospodarski rast, kako bi se doprinijelo otvaranju radnih mjesta i razvoju kapaciteta, te kako bi se podržalo održivo osiguravanje osnovne infrastrukture i usluga i pravedan pristup njima.