2002A1430 — HR — 01.04.2012 — 001.002







(*)









▼B

SPORAZUM

između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba







▼M5 EUROPSKA ZAJEDNICA, KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BUGARSKA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPAR, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MAĐARSKA, MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, RUMUNJSKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAČKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, s jedne strane, i ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, s druge strane, ▼B uvjerene da je slobodno kretanje osoba između područja ugovornih stranaka ključni čimbenik skladnog razvoja njihovih odnosa, odlučne postići slobodno kretanje osoba između njih na temelju pravila koja se primjenjuju u Europskoj zajednici, odlučile su sklopiti ovaj Sporazum:







I.

OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Cilj

Cilj je ovog Sporazuma, u korist državljana država članica Europske zajednice i Švicarske:

(a) odobriti pravo ulaska, boravišta, pristupa radu u svojstvu zaposlenih osoba, poslovnog nastana na temelju samostalnog zaposlenja i pravo na boravište na području ugovornih stranaka;

(b) olakšati pružanje usluga na području ugovornih stranaka, a posebno liberalizirati pružanje kratkotrajnih usluga;

(c) odobriti pravo ulaska i boravišta na području ugovornih stranaka osobama bez gospodarske djelatnosti u zemlji domaćinu;

(d) odobriti uvjete života, zapošljavanja i rada istovjetne onima koji su odobreni državljanima.

Članak 2.

Nediskriminacija

Državljani jedne ugovorne stranke koji zakonito imaju boravište na području druge ugovorne stranke, primjenom i u skladu s odredbama priloga I., II. i III. ovom Sporazumu, ni na koji način ne smiju biti podvrgnuti diskriminaciji na temelju državljanstva.

Članak 3.

Pravo ulaska

Pravo ulaska državljana jedne ugovorne stranke na područje druge ugovorne stranke zajamčeno je u skladu s odredbama utvrđenima u Prilogu I.

Članak 4.

Pravo boravišta i pristupa gospodarskoj djelatnosti

Pravo boravišta i pristupa gospodarskoj djelatnosti zajamčeno je, osim ako je drukčije utvrđeno u članku 10. i u skladu s odredbama Priloga I.

Članak 5.

Osobe koje pružaju usluge

1. Ne dovodeći u pitanje druge posebne sporazume između ugovornih stranaka posebno u vezi s pružanjem usluga (uključujući Sporazum o javnoj nabavi u onoj mjeri u kojoj obuhvaća pružanje usluga), osobe koje pružaju usluge, uključujući trgovačka društva u skladu s odredbama Priloga I., imaju pravo pružati usluge na području druge ugovorne stranke u razdoblju ne duljem od 90 dana stvarnog rada u kalendarskoj godini.

2. Pružatelji usluga imaju pravo ulaska i boravišta na području druge ugovorne stranke:

(a) u slučaju kada imaju pravo pružati uslugu na temelju stavka 1. ili na temelju odredaba sporazuma navedenog u stavku 1.;

(b) ili, ako uvjeti navedeni pod točkom (a) nisu ispunjeni, u slučaju kada su dobili odobrenje za pružanje usluge od nadležnih tijela dotične ugovorne stranke.

3. Državljani države članice Europske zajednice ili Švicarske koji ulaze na područje ugovorne stranke samo kako bi primili usluge imaju pravo ulaska i boravišta.

4. Prava navedena u ovom članku zajamčena su u skladu s odredbama utvrđenima u prilozima I., II. i III. Količinska ograničenja iz članka 10. ne mogu se primjenjivati na osobe navedene u ovom članku.

Članak 6.

Pravo boravišta osoba koje ne obavljaju gospodarsku djelatnost

Pravo na boravište na području ugovorne stranke zajamčeno je osobama koje ne obavljaju gospodarsku djelatnost u skladu s odredbama Priloga I. koji se odnosi na osobe koje nisu radno aktivne.

Članak 7.

Ostala prava

Ugovorne stranke osiguravaju, u skladu s Prilogom I., sljedeća prava u odnosu na slobodno kretanje osoba:

(a) pravo na jednako postupanje s državljanima u vezi s pristupom i obavljanjem gospodarske djelatnosti te uvjeta života, zapošljavanja i rada;

(b) pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost koja omogućava državljanima ugovornih stranaka da se slobodno kreću unutar državnog područja države domaćina te se bave zanimanjem koje su odabrali;

(c) pravo na boravak na području ugovorne stranke po završetku gospodarske djelatnosti;

(d) pravo na boravište za članove obitelji, bez obzira na njihovo državljanstvo;

(e) pravo članova obitelji da obavljaju gospodarsku djelatnost, bez obzira na njihovo državljanstvo;

(f) pravo stjecanja nekretnina u mjeri u kojoj je to povezano s ostvarivanjem prava koja su dodijeljena ovim Sporazumom;

(g) tijekom prijelaznog razdoblja, pravo, po završetku gospodarske djelatnosti ili razdoblja boravišta na području ugovorne stranke, na povratak u svrhe obavljanja gospodarske djelatnosti i pravo na pretvaranje privremene dozvole boravišta u trajnu dozvolu boravišta.

Članak 8.

Usklađenost sustava socijalne sigurnosti

Ugovorne stranke osiguravaju, u skladu s Prilogom II., usklađenost sustava socijalne sigurnosti posebno s ciljem:

(a) osiguranja jednakog postupanja;

(b) određivanja zakonodavstva koje se primjenjuje;

(c) zbrajanja radi stjecanja i zadržavanja prava na davanja te izračuna takvih davanja svih razdoblja koja nacionalno zakonodavstvo predmetnih država uzimaju u obzir;

(d) isplate davanja osobama koje borave na području ugovornih stranaka;

(e) poticanja uzajamne upravne pomoći i suradnje između tijela i institucija.

Članak 9.

Diplome, svjedodžbe i druge kvalifikacije

Kako bi se državljanima država članica Europske zajednice i Švicarske olakšalo stjecanje pristupa i obavljanje djelatnosti u svojstvu zaposlenih i samozaposlenih osoba te pružanje usluga, ugovorne stranke poduzimaju potrebne mjere, u skladu s Prilogom III., koje se odnose na uzajamno priznavanje diploma, svjedodžbi i drugih kvalifikacija te usklađenost zakona i drugih propisa ugovornih stranaka za pristup i obavljanje djelatnosti u svojstvu zaposlenih i samozaposlenih osoba te pružanje usluga.







II.

OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 10.

Prijelazne odredbe i razvoj Sporazuma

1. Tijekom pet godina nakon stupanja na snagu Sporazuma Švicarska može zadržati količinska ograničenja u odnosu na pristup gospodarskim djelatnostima za sljedeće dvije kategorije boravišta: boravišta u razdoblju duljem od četiri mjeseca i kraćem od jedne godine i boravišta u razdoblju koje je jednako ili dulje od jedne godine. Nema ograničenja za boravište koje je kraće od četiri mjeseca.

Od početka šeste godine, ukidaju se sva količinska ograničenja koja se primjenjuju na državljane država članica Europske zajednice.

▼M3

1.a Švicarska može do 31. svibnja 2007. zadržati količinska ograničenja u odnosu na pristup radnika zaposlenih u Švicarskoj i samozaposlenih osoba koji su državljani Češke Republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike za sljedeće dvije kategorije boravišta: boravišta u razdoblju duljem od četiri mjeseca i kraćem od godine dana i boravišta u razdoblju koje je jednako ili dulje od godine dana. Nema količinskih ograničenja za boravište koje je kraće od četiri mjeseca.

Prije isteka gore navedenog prijelaznog razdoblja, Zajednički odbor na temelju izvješća Švicarske preispituje funkcioniranje prijelaznog razdoblja koje se primjenjuje na državljane novih država članica. Nakon dovršetka preispitivanja i najkasnije do isteka gore navedenog razdoblja, Švicarska obavješćuje Zajednički odbor hoće li nastaviti primjenjivati količinska ograničenja za radnike zaposlene u Švicarskoj. Švicarska može nastaviti primjenjivati te mjere do 31. svibnja 2009. Ako takva obavijest nije dostavljena, prijelazno razdoblje istječe 31. svibnja 2007.

Nakon isteka prijelaznog razdoblja određenog u ovom stavku ukidaju se sva količinska ograničenja koja se primjenjuju na državljane Češke Republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike. Te države članice imaju pravo uvesti jednaka količinska ograničenja za švicarske državljane za ista razdoblja.

▼M5

1.b Švicarska može do dvije godine nakon stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka zadržati kvantitativna ograničenja u pogledu pristupa od strane radnika zaposlenih u Švicarskoj i za samozaposlene osobe koje su državljani Republike Bugarske i Rumunjske za sljedeće dvije kategorije boravka: boravak za razdoblje dulje od četiri mjeseca i manje od jedne godine, i boravak za razdoblje od godinu dana ili dulje. Ne postoje kvantitativna ograničenja za boravak kraći od četiri mjeseca.

Prije isteka gore navedenog prijelaznog razdoblja, Zajednički odbor provjerava funkcioniranje prijelaznog razdoblja koje se primjenjuje na državljane novih država članica na temelju izvješća Švicarske. Po završetku preispitivanja, a najkasnije na završetku gore navedenog razdoblja, Švicarska obavještava Zajednički odbor o tome hoće li i dalje primjenjivati kvantitativna ograničenja za radnike zaposlene u Švicarskoj. Švicarska može nastaviti primjenjivati te mjere najdulje pet godina nakon stupanja na snagu gore navedenog Protokola. U slučaju nepostojanja takve obavijesti, prijelazno razdoblje završava po isteku dvogodišnjeg razdoblja navedenog u prvom podstavku.

Po isteku prijelaznog razdoblja definiranog u ovom stavku, ukidaju se sva kvantitativna ograničenja koja se primjenjuju na državljane Republike Bugarske i Rumunjske. Ove države članice imaju pravo uvesti ista kvantitativna ograničenja za švicarske državljane za ista razdoblja.

▼B

2. U razdoblju od najviše dvije godine, ugovorne stranke mogu zadržati provjere prvenstva radnika integriranih u redovito tržište rada te s obzirom na plaće i uvjete rada koji se primjenjuju na državljane drugih ugovornih stranaka, uključujući osobe koje pružaju usluge iz članka 5. Prije kraja prve godine, Zajednički odbor razmatra treba li zadržati ta ograničenja. On može smanjiti razdoblje od najviše dvije godine. Provjere prvenstva radnika integriranih u redovito tržište rada ne primjenjuje se na pružatelje usluga liberaliziranih posebnim sporazumom između ugovornih stranaka koji se odnosi na pružanje usluga (uključujući Sporazum o određenim aspektima javne nabave u mjeri u kojoj obuhvaća pružanje usluga).

▼M3

2.a Švicarska i Češka Republika, Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Mađarska, Republika Poljska, Republika Slovenija i Slovačka Republika mogu za radnike iz jedne od tih ugovornih stranaka koji su zaposleni na njihovom državnom području do 31. svibnja 2007. zadržati provjere prvenstva radnika integriranih u redovito tržište rada te s obzirom na plaće i uvjete rada koji se primjenjuju na državljane dotične ugovorne stranke. Iste se provjere mogu zadržati nad osobama iz članka 5. stavka 1. Sporazuma koje pružaju usluge u sljedećim četirima sektorima: djelatnosti hortikulturnih usluga; građevinarstvo, uključujući srodne grane; zaštitarske djelatnosti; industrijsko čišćenje (oznake NACE ( 1 ) 01.41; 45.1 do 4; 74.60; odnosno 74.70). Švicarska u odnosu na pristup svojem tržištu rada tijekom prijelaznih razdoblja navedenih u stavcima 1.a, 2.a, 3.a i 4.a daje prednost radnicima koji su državljani novih država članica u odnosu na radnike koji su državljani država koje nisu države članice EU-a ni EFTA-e. Provjere prvenstva radnika integriranih u redovito tržište rada ne primjenjuje na pružatelje usluga liberaliziranih posebnim sporazumom između ugovornih stranaka koji se odnosi na pružanje usluga (uključujući Sporazum o određenim aspektima javne nabave u mjeri u kojoj obuhvaća pružanje usluga). Za isto se razdoblje mogu zadržati zahtjevi u pogledu kvalifikacija za dozvole boravišta kraće od četiri mjeseca ( 2 ) te za osobe iz članka 5. stavka 1. Sporazuma koje pružaju usluge u četirima gore navedenim sektorima.

Zajednički odbor do 31. svibnja 2007. preispituje funkcioniranje prijelaznih mjera sadržanih u ovom stavku na temelju izvješća koje je pripremila svaka ugovorna stranka koja provodi te mjere. Nakon dovršetka preispitivanja i najkasnije do 31. svibnja 2007. ugovorna stranka koja je provodila prijelazne mjere sadržane u ovom stavku i koja je obavijestila Zajednički odbor da namjerava nastaviti s primjenom tih prijelaznih mjera, može nastaviti s njihovom primjenom do 31. svibnja 2009. Ako takva obavijest nije dostavljena, prijelazno razdoblje istječe 31. svibnja 2007.

Nakon isteka prijelaznog razdoblja određenog u ovom stavku ukidaju se sva gore navedena ograničenja iz ovog stavka.

▼M5

2.b Švicarska te Republika Bugarska i Rumunjska mogu, do dvije godine nakon stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka, za radnike jedne od ovih ugovornih stranaka zaposlene na njihovom teritoriju zadržati nadzor nad prvenstvom radnika integriranih u redovno tržište rada, te plaćama i uvjetima rada koji se primjenjuju na državljane druge relevantne ugovorne stranke. Isti se nadzor može zadržati i za osobe koje pružaju usluge, kao što je navedeno u članku 5. stavku 1. ovog Sporazuma, u sljedeća četiri sektora: usluge u hortikulturi; graditeljstvo, uključujući i srodne grane; zaštitarske djelatnosti; industrijsko čišćenje (oznake NACE ( 3 ) 01.41; 45.1 do 4; 74.60 i 74.70). Tijekom prijelaznih razdoblja navedenih u stavcima 1.b, 2.b, 3.b i 4.c, Švicarska daje prednost radnicima koji su državljani novih članica pred radnicima koji su državljani zemalja koje nisu članice EU-a i EFTA-e što se tiče pristupa njezinom tržištu rada. Nadzor nad prvenstvom radnika integriranih u redovno tržište rada ne primjenjuje se na pružatelje usluga koje su liberalizirane posebnim sporazumom između ugovornih stranaka u području pružanja usluga (uključujući i Sporazum o određenim aspektima javne nabave u mjeri u kojoj obuhvaćaju pružanje usluga). Za isto se razdoblje mogu zadržati kvalifikacijski zahtjevi za dozvole boravka kraćeg od četiri mjeseca ( 4 ) i za pružatelje usluga, kako je navedeno u članku 5. stavku 1. ovog Sporazuma, u četiri gore navedena sektora.

U roku od dvije godine od dana stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka, Zajednički odbor preispituje funkcioniranje prijelaznih mjera sadržanih u ovom stavku na temelju izvješća koje je pripremila svaka od ugovornih stranaka koja ih primjenjuje. Po završetku preispitivanja, a najkasnije u roku od dvije godine nakon stupanja na snagu navedenog Protokola, ugovorna stranka koja je provodila prijelazne mjere sadržane u ovom stavku i koja je obavijestila Zajednički odbor o svojoj namjeri da i dalje primjenjuje te prijelazne mjere, može to nastaviti činiti najdulje pet godina nakon stupanja na snagu gore navedenog Protokola. U slučaju nepostojanja takve obavijesti, prijelazno razdoblje završava po isteku dvogodišnjeg razdoblja navedenog u prvom podstavku.

Po isteku prijelaznog razdoblja definiranog u ovom stavku, ukidaju se sva ograničenja navedena u ovom stavku.

▼B

3. Nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma te do kraja pete godine, Švicarska svake godine rezervira, u okviru svojih ukupnih kvota, za zaposlene i samozaposlene osobe Europske zajednice najmanje 15 000 novih dozvola boravišta koje vrijede za razdoblje koje je jednako ili dulje od jedne godine i 115 500 koje vrijede za razdoblje dulje od četiri mjeseca i kraće od jedne godine.

▼M3

3.a Stupanjem na snagu Protokola uz ovaj Sporazum u vezi sa sudjelovanjem dolje navedenih novih država članica kao ugovornih stranaka i do isteka razdoblja opisanog u stavku 1.a, Švicarska rezervira godišnje (pro rata temporis), u okviru svojih ukupnih kvota za treće zemlje, minimalan broj novih dozvola boravišta ( 5 ) za radnike zaposlene u Švicarskoj i za samozaposlene osobe koje su državljani Češke Republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike u skladu sa sljedećim rasporedom:







Do Broj dozvola za razdoblje jednako ili dulje od godine dana Broj dozvola za razdoblje dulje od četiri mjeseca i kraće od godine dana 31. svibnja 2005. 900 9 000 31. svibnja 2006. 1 300 12 400 31. svibnja 2007. 1 700 15 800 31. svibnja 2008. 2 200 19 200 31. svibnja 2009. 2 600 22 600

▼M5

3.b Nakon stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka, a do isteka razdoblja navedenog u stavku 1.b, Švicarska zadržava na godišnjoj razini (pro rata temporis), u okviru svoje opće kvote za treće zemlje, minimalni broj novih boravišnih dozvola ( 6 ) za radnike zaposlene u Švicarskoj i za samozaposlene osobe koje su državljani tih novih članica prema sljedećem rasporedu:







Razdoblje Broj dozvola za razdoblje Broj dozvola za razdoblje od godinu dana ili dulje dulje od četiri mjeseca i kraće od godinu dana Do kraja prve godine 362 3 620 Do kraja druge godine 523 4 987 Do kraja treće godine 684 6 355 Do kraja četvrte godine 885 7 722 Do kraja pete godine 1 046 9 090

▼B

4. Neovisno o odredbama stavka 3., ugovorne stranke sporazumjele su se o sljedećim dogovorima; ako, nakon pet do 12 godina nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, broj novih dozvola boravišta bilo koje kategorije iz stavka 1. izdanih zaposlenim i samozaposlenim osobama Europske zajednice u određenoj godini premašuje prosjek za tri prethodne godine za više od 10 %, Švicarska može, za sljedeću godinu, jednostrano ograničiti broj novih dozvola boravišta za tu kategoriju zaposlenih i samozaposlenih osoba Europske zajednice na prosjek tri prethodne godine uvećan za 5 %. Sljedeće godine, broj se može ograničiti na istu razinu.

Neovisno o odredbama prethodnog podstavka, broj novih dozvola boravišta izdanih zaposlenim i samozaposlenim osobama Europske zajednice ne može se ograničiti na manje od 15 000 godišnje koje vrijede za razdoblje koje je jednako ili dulje od godine dana i 115 500 godišnje koje vrijede za razdoblje dulje od četiri mjeseca i kraće od godine dana.

▼M3

4.a Nakon isteka razdoblja opisanog u stavku 1.a i u ovom stavku te do 12 godina nakon stupanja na snagu Sporazuma primjenjuju se odredbe članka 10. stavka 4. Sporazuma.

U slučaju ozbiljnih poremećaja na njezinom tržištu rada ili opasnosti od takvih poremećaja, Švicarska i bilo koja nova država članica koja je provela prijelazne mjere obavješćuju o takvim okolnostima Zajednički odbor do 31. svibnja 2009. U tom slučaju, zemlja koja obavješćuje može do 30. travnja 2011. nastaviti primjenjivati mjere opisane u stavcima 1.a, 2.a i 3.a na radnike zaposlene na njezinom državnom području. U takvom slučaju godišnji broj dozvola boravišta iz stavka 1.a iznosi:







Do Broj dozvola za razdoblje jednako ili dulje od godine dana Broj dozvola za razdoblje dulje od četiri mjeseca i kraće od godine dana 31. svibnja 2010. 2 800 26 000 30. travnja 2011. 3 000 29 000

4.b U slučaju da Malta pretrpi ili predvidi poremećaje na svojem tržištu rada koji bi mogli ozbiljno ugroziti životni standard ili razinu zaposlenosti u određenoj regiji ili zanimanju i odluči pozvati se na odredbe sadržane u odjeljku 2. „Sloboda kretanja osoba” Priloga XI. Aktu o pristupanju, mjere ograničavanja koje Malta poduzme prema ostalim državama članicama EU-a također se mogu primijeniti na Švicarsku. U takvom slučaju, Švicarska ima pravo poduzeti jednake uzajamne mjere u odnosu na Maltu.

Malta i Švicarska mogu primjenjivati takav postupak do 30. travnja 2011.

▼M5

4.c Po isteku razdoblja opisanog u stavku 1.b i u ovom stavku i najdulje 10 godina nakon stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka, na državljane tih novih država članica primjenjuju se odredbe članka 10. stavka 4. ovog Sporazuma.

U slučaju ozbiljnih poremećaja ili prijetnje švicarskom tržištu rada, Švicarska i svaka nova država članica koja je provodila prijelazne mjere obavješćuje Zajednički odbor o tim okolnostima prije isteka petogodišnjega prijelaznog razdoblja navedenog u stavku 2.b(2). U tom slučaju zemlja koja šalje obavijest može i dalje ​​na radnike zaposlene na vlastitom teritoriju primjenjivati mjere opisane u stavcima 1.b, 2.b i 3.b najdulje sedam godina nakon stupanja na snagu gore navedenog Protokola. U tom slučaju godišnji broj dozvola boravka iz stavka 1.b iznosi:







Razdoblje Broj dozvola za razdoblje Broj dozvola za razdoblje od godinu dana ili dulje dulje od četiri mjeseca i kraće od godinu dana Do kraja šeste godine 1 126 10 457 Do kraja sedme godine 1 207 11 664

▼B

5. Prijelazne odredbe stavaka 1. do 4., a posebno odredbe stavka 2. koje se odnose na prvenstvo radnika integriranih u redovito tržište rada te kontrola plaća i uvjeta rada, ne primjenjuju se na zaposlene i samozaposlene osobe koje, u vrijeme stupanja na snagu ovog Sporazuma, imaju dozvolu za obavljanje gospodarske djelatnosti na području ugovornih stranka. Takve osobe posebno uživaju profesionalnu i geografsku mobilnost. Nositelji dozvola boravišta koje vrijede za razdoblje kraće od godine dana imaju pravo na obnovu svojih dozvola; iskorištenost količinskih ograničenja ne smije se primijeniti na njih. Nositelji dozvola boravišta koje vrijede za razdoblje jednako ili dulje od godine dana automatski imaju pravo na produljenje svojih dozvola. Takve zaposlene ili samozaposlene osobe stoga imaju pravo na slobodno kretanje odobreno osobama s poslovnim nastanom iz osnovnih odredaba ovog Sporazuma, a posebno njegovog članka 7., od njegovog stupanja na snagu.

▼M3

5.a Prijelazne odredbe stavaka 1.a, 2.a, 3.a, 4.a i 4.b, a posebno odredbe stavka 2.a koje se odnose na prvenstvo radnika integriranih u redovito tržište rada te provjere plaća i uvjeta rada, ne primjenjuju se na zaposlene i samozaposlene osobe koje, u vrijeme stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum u vezi sa sudjelovanjem novih država članica navedenih u tim stavcima kao ugovornih stranaka, imaju dozvolu za obavljanje gospodarske djelatnosti na području ugovornih stranaka. Takve osobe posebno uživaju profesionalnu i geografsku mobilnost.

Nositelji dozvola boravišta koje vrijede za razdoblje kraće od godine dana imaju pravo na obnovu svojih dozvola; iskorištenost količinskih ograničenja ne može se primijeniti na njih. Nositelji dozvola boravišta koje vrijede za razdoblje jednako ili dulje od godine dana automatski imaju pravo na produljenje svojih dozvola. Takve zaposlene i samozaposlene osobe stoga imaju pravo na slobodno kretanje odobreno osobama s poslovnim nastanom iz osnovnih odredaba ovog Sporazuma, a posebno njegovog članka 7., od njegovog stupanja na snagu.

▼M5

5.b Prijelazne odredbe stavka 1.b, 2.b, 3.b i 4.c, a posebno one iz stavka 2.b o prvenstvu radnika integriranih u redovno tržište rada i nadzor nad plaćama i uvjetima rada, ne primjenjuju se na zaposlene i samozaposlene osobe koje su u trenutku stupanja na snagu Protokola uz ovaj Sporazum o sudjelovanju Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka ovlaštene obavljati gospodarsku djelatnost na području ugovornih stranaka. Te osobe posebno uživaju profesionalnu i geografsku mobilnost.

Nositelji boravišnih dozvola koje vrijede kraće od godinu dana imaju pravo na obnovu dozvole; na njih se ne mogu odnositi iskorištena kvantitativna ograničenja. Nositelji boravišnih dozvola koje vrijede za razdoblje od godinu dana ili dulje automatski imaju pravo na produljenje dozvole. Stoga ove zaposlene i samozaposlene osobe imaju prava na slobodu kretanja koja je priznata registriranim osobama u temeljnim odredbama ovog Sporazuma, a posebno u članku 7. Sporazuma, od stupanja na snagu gore navedenog Protokola.

▼B

6. Švicarska redovito i bez odlaganja prosljeđuje Zajedničkom odboru sve korisne statističke podatke i informacije, uključujući mjere kojima se provodi stavak 2. Ugovorna stranka može zatražiti preispitivanje stanja u okviru Zajedničkog odbora.

7. Količinska ograničenja ne mogu se primjenjivati na pogranične radnike.

8. Prijelazne odredbe o socijalnoj sigurnosti i retrocesija doprinosa osiguranja za slučaj nezaposlenosti utvrđene su u Protokolu uz Prilog II.

Članak 11.

Obrada žalbi

1. Osobe obuhvaćene ovim Sporazumom imaju pravo žalbe nadležnim tijelima u vezi s primjenom odredaba ovog Sporazuma.

2. Žalbe se moraju obraditi u razumnom roku.

3. Osobe obuhvaćene ovim Sporazumom imaju mogućnost žalbe nadležnom nacionalnom pravosudnom tijelu u pogledu odluka koje se odnose na žalbe ili izostanak odluke u razumnom roku.

Članak 12.

Povoljnije odredbe

Ovaj sporazum ne sprečava primjenu bilo kojih povoljnijih nacionalnih odredaba koje bi mogle postojati za državljane ugovornih stranaka i članove njihovih obitelji.

Članak 13.

Mirovanje

Ugovorne stranke obvezuju se da neće usvajati daljnje mjere ograničavanja u odnosu na državljane drugih stranaka u području koje je obuhvaćeno ovim Sporazumom.

Članak 14.

Zajednički odbor

1. Ovim se osniva Zajednički odbor sastavljen od predstavnika ugovornih stranaka. Odbor je odgovoran za upravljanje i pravilnu primjenu Sporazuma. S tim ciljem on izdaje preporuke. On donosi odluke u okolnostima predviđenima u Sporazumu. Zajednički odbor donosi svoje odluke zajedničkim dogovorom.

2. U slučaju ozbiljnih gospodarskih i socijalnih poteškoća, Zajednički odbor sastaje se na zahtjev jedne od ugovornih stranaka kako bi istražio odgovarajuće mjere za popravljanje stanja. Zajednički odbor može odlučiti koje mjere primijeniti u roku od 60 dana od dana podnošenja zahtjeva. Zajednički odbor može produžiti ovo razdoblje. Područje primjene i trajanje takvih mjera ne prelazi ono što je nužno potrebno za popravljanje stanja. Prednost se daje mjerama koje najmanje narušavaju funkcioniranje ovog Sporazuma.

3. Za potrebe pravilne primjene Sporazuma, ugovorne stranke redovito razmjenjuju informacije i, na zahtjev jedne od njih, međusobno se savjetuju unutar Zajedničkog odbora.

4. Zajednički odbor sastaje se kada je to potrebno, a najmanje jednom godišnje. Bilo koja stranka može zatražiti sazivanje sastanka. Zajednički odbor sastaje se u roku od 15 dana od podnošenja zahtjeva u skladu sa stavkom 2.

5. Zajednički odbor utvrđuje svoj poslovnik koji sadrži, inter alia, odredbe o sazivanju sastanaka, imenovanju predsjednika i o predsjednikovom mandatu.

6. Zajednički odbor može odlučiti osnovati bilo koju radnu skupinu ili stručnu skupinu kako bi mu pomogla u obavljanju njegovih dužnosti.

Članak 15.

Prilozi i protokoli

Prilozi i protokoli uz ovaj Sporazum čine njegov sastavni dio. Završni akt sadrži izjave.

Članak 16.

Upućivanje na pravo Zajednice

1. Kako bi postigle ciljeve koji se žele postići ovim Sporazumom, ugovorne stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da se prava i obveze istovjetne onima sadržanim u pravnim aktima Europske zajednice na koje se upućuje primjenjuju u odnosima među njima.

2. U mjeri u kojoj primjena ovog Sporazuma uključuje pojmove prava Zajednice, vodi se računa o relevantnoj sudskoj praksi Suda Europskih zajednica prije dana njegova potpisivanja. Švicarskoj se pozornost skreće na sudsku praksu nakon tog datuma. Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje Sporazuma, Zajednički odbor, na zahtjev jedne od ugovornih stranaka, određuje implikacije takve sudske prakse.

Članak 17.

Razvoj prava

1. Čim jedna ugovorna stranka pokrene proces usvajanja nacrta izmjena svojeg domaćeg zakonodavstva, ili čim dođe do promjene u sudskoj praksi tijela protiv čije odluke ne postoji pravni lijek na temelju domaćeg prava u području uređenom ovim Sporazumom, ona obavješćuje druge ugovorne stranke putem Zajedničkog odbora.

2. Zajednički odbor održava razmjenu stajališta o implikacijama takve izmjene za pravilno funkcioniranje Sporazuma.

Članak 18.

Revizija

Ako ugovorna stranka želi revidirati ovaj Sporazum, ona upućuje prijedlog u tom smislu Zajedničkom odboru. Izmjene ovog Sporazuma stupaju na snagu nakon dovršetka odgovarajućih internih postupaka, uz iznimku izmjena priloga II. i III. koje se donose odlukom Zajedničkog odbora i mogu stupiti na snagu neposredno nakon donošenja te odluke.

Članak 19.

Rješavanje sporova

1. Ugovorne stranke mogu Zajedničkom odboru uputiti predmet koji je predmet spora, a odnosi se na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma.

2. Zajednički odbor može riješiti spor. Svi podaci koji bi mogli biti korisni u omogućavanju detaljnog razmatranja situacije s ciljem pronalaženja prihvatljivog rješenja dostavljaju se Zajedničkom odboru. S tim ciljem, Zajednički odbor razmatra sva moguća sredstva kojima se održava dobro funkcioniranje ovog Sporazuma.

Članak 20.

Odnos prema bilateralnim sporazumima o socijalnoj sigurnosti

Osim ako je drukčije predviđeno na temelju Priloga II., bilateralni sporazumi o socijalnoj sigurnosti između Švicarske i država članica Europske zajednice suspendiraju se nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, u mjeri u kojoj potonji obuhvaća isti predmet.

Članak 21.

Odnos prema bilateralnim sporazumima o dvostrukom oporezivanju

1. Odredbe ovog Sporazuma ne utječu na odredbe bilateralnih sporazuma između Švicarske i država članica Europske zajednice o dvostrukom oporezivanju. Ponajprije, odredbe ovog Sporazuma ne utječu na definiciju „pograničnih radnika” iz ugovora o dvostrukom oporezivanju.

2. Nijedna odredba ovog Sporazuma ne može se tumačiti na takav način da sprečava ugovorne stranke da razlikuju pri primjeni relevantnih odredaba njihovog fiskalnog zakonodavstva između poreznih obveznika čije situacije nisu usporedive, posebno s obzirom na njihovo mjesto boravišta.

3. Nijedna odredba ovog Sporazuma ne sprečava ugovorne stranke da usvoje ili primijene mjere kako bi se osiguralo uvođenje, plaćanje i učinkovit povrat poreza ili kako bi se spriječila utaja poreza na temelju njihovog nacionalnog poreznog zakonodavstva ili sporazuma o sprječavanju dvostrukog oporezivanja između Švicarske, s jedne strane, i jedne ili više država članica Europske zajednice, s druge strane, ili bilo kojeg drugog poreznog dogovora.

Članak 22.

Odnos prema bilateralnim sporazumima o pitanjima osim socijalne sigurnosti i dvostrukog oporezivanja

1. Neovisno o odredbama članaka 20. i 21., ovaj Sporazum ne utječe na sporazume koji povezuju Švicarsku, s jedne strane, i jednu ili više država članica Europske zajednice, s druge strane, poput onih koji se odnose na pojedince, gospodarske subjekte, prekograničnu suradnju ili lokalni pogranični promet, u mjeri u kojoj su u skladu s ovim Sporazumom.

2. U slučaju neusklađenosti između takvih sporazuma i ovog Sporazuma, prevladava potonji.

Članak 23.

Stečena prava

U slučaju prestanka ili neobnavljanja, ne utječe se na prava koja su stekli pojedinci. Ugovorne stranke zajedničkim dogovorom rješavaju koja se mjera treba poduzeti s obzirom na prava koja su u postupku stjecanja.

Članak 24.

Teritorijalno područje primjene

Ovaj se Sporazum primjenjuje, s jedne strane, na državno područje Švicarske i, s druge strane na, područja na kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice te na temelju uvjeta utvrđenih u tom Ugovoru.

Članak 25.

Stupanje na snagu i trajanje

1. Ugovorne stranke ratificiraju ili odobravaju ovaj Sporazum sukladno svojim vlastitim postupcima. Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon posljednje obavijesti o polaganju isprave o ratifikaciji ili odobrenju svih sedam sljedećih sporazuma:

Sporazuma o slobodnom kretanju osoba

Sporazuma o zračnom prometu

Sporazuma o cestovnom i željezničkom prijevozu putnika i roba

Sporazuma o trgovini poljoprivrednim proizvodima

Sporazuma o uzajamnom priznavanju ocjene sukladnosti

Sporazuma o određenim aspektima javne nabave

Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji.

2. Ovaj se Sporazum sklapa na početno razdoblje od sedam godina. Obnavlja se na neodređeno razdoblje osim u slučaju da Europska zajednica ili Švicarska obavijeste drugu ugovornu stranku o suprotnom prije isteka početnog razdoblja. U slučaju takve obavijesti, primjenjuje se stavak 4.

3. Europska zajednica ili Švicarska mogu raskinuti ovaj Sporazum obavješćivanjem druge stranke. U slučaju takvog obavješćivanja, primjenjuju se odredbe stavka 4.

4. Sedam Sporazuma iz stavka 1. prestaju se primjenjivati šest mjeseci nakon primitka obavijesti o neobnavljanju iz stavka 2. ili raskidu iz stavka 3.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zweifacher Ausfertigung in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίτυπα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα· καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine, in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in duplice esemplare, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittionhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrĳk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelĳke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrĳk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Für der schweizerischen Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

PRILOG I.

SLOBOBNO KRETANJE OSOBA

I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ulazak i izlazak

1. Ugovorne stranke dopuštaju državljanima drugih ugovornih stranaka i članovima njihovih obitelji u smislu članka 3. ovog Priloga te izaslanim osobama u smislu članku 17. ovog Priloga ulazak na njihovo područje uz predočenje samo valjane osobne iskaznice ili putovnice.

Ulazna viza ili druga istovjetna isprava ne može se zatražiti osim u pogledu članova obitelji i izaslanih radnika u smislu članka 17. ovog Priloga koji nemaju državljanstvo ugovorne stranke. Dotična ugovorna stranka odobrava tim osobama sve pogodnosti za dobivanje svih potrebnih viza.

2. Ugovorne stranke dodjeljuje državljanima ugovornih stranaka i članovima njihovih obitelji u smislu članka 3. ovog Priloga te izaslanim radnicima u smislu članka 17. ovog Priloga pravo napuštanja njihovog područja uz predočavanje samo valjane osobne iskaznice ili putovnice. Ugovorne stranke ne mogu zahtijevati nikakve izlazne vize ili druge istovjetne isprave od državljana drugih ugovornih stranaka.

Ugovorne stranke, djelujući sukladno svojim zakonima, izdaju takvim državljanima, ili obnavljaju, osobnu iskaznicu ili putovnicu koje posebno navode državljanstvo nositelja.

Putovnica mora biti valjana barem za sve ugovorne stranke i za sve države kroz koje nositelj mora proći kada putuje između njih. U slučaju kada je putovnica jedina isprava pomoću koje nositelj može zakonito napustiti državu, razdoblje njezinog važenja ne može biti kraće od pet godina.

Članak 2.

Boravište i gospodarska djelatnost

1. Ne dovodeći u pitanje odredbe za prijelazno razdoblje koje su utvrđene u članku 10. ovog Sporazuma i poglavlju VII. ovog Priloga, državljani ugovorne stranke imaju pravo boraviti i obavljati gospodarske djelatnosti na području druge ugovorne stranke na temelju postupaka utvrđenih u poglavljima od II. do IV. To se pravo potkrjepljuje izdavanjem dozvole boravišta ili, za osobe iz pograničnih zona, izdavanjem posebne dozvole.

Državljani ugovorne stranke također imaju pravo posjetiti drugu ugovornu stranku ili ostati tamo nakon završetka razdoblja zaposlenja koje je kraće od jedne godine kako bi tražili zaposlenje te boraviti tamo tijekom razumnog vremenskog razdoblja koje može iznositi do šest mjeseci, kako bi im se dozvolilo pronalaženje mogućnosti zapošljavanja koje odgovaraju njihovim stručnim kvalifikacijama i, prema potrebi, poduzimanje odgovarajućih koraka s ciljem zasnivanja radnog odnosa. Osobe koje traže posao imaju pravo na području dotične ugovorne stranke primati istu vrstu pomoći koju agencije za zapošljavanje u toj državi dodjeljuju svojim vlastitim državljanima. Njih se može isključiti iz sustava socijalne sigurnosti za vrijeme trajanja takvog boravišta.

2. Državljani ugovornih stranaka koji ne obavljaju gospodarsku djelatnost u državi domaćinu i koji nemaju pravo na boravište u skladu s drugim odredbama ovog Sporazuma, pod uvjetom da ispunjavaju preduvjete utvrđene u poglavlju V., imaju pravo na boravak. To se pravo potkrjepljuje izdavanjem dozvole boravišta.

3. Dozvola boravišta ili posebna dozvola odobrena državljanima ugovornih stranaka izdaje se i obnavlja bez naknade ili uz plaćanje iznosa koji nije veći od naknade ili poreza koje su državljani dužni platiti za izdavanje osobnih iskaznica. Ugovorne stranke poduzimaju potrebne mjere radi pojednostavljivanja formalnosti i postupaka za dobivanje tih isprava u što je moguće većoj mjeri.

4. Ugovorne stranke mogu zahtijevati od državljana drugih ugovornih stranaka podnošenje izvješća o svojoj prisutnosti na području.

Članak 3.

Članovi obitelji

1. Osoba koja ima pravo na boravište i koja je državljanin ugovorne stranke ima pravo na spajanje sa svojom obitelji. Zaposlena osoba mora imati smještaj za svoju obitelj koji se smatra uobičajenim standardom za vlastite zaposlene osobe koji su državljani u regiji u kojoj je ta osoba zaposlena, ali ova odredba ne može dovesti do diskriminacije između zaposlenih osoba koje su državljani i zaposlenih osoba iz drugih ugovornih stranaka.

2. Sljedeće osobe smatraju se članovima obitelji bez obzira na njihovo državljanstvo:

(a) bračni drug i njegovi rođaci u silaznoj liniji koji su mlađi od 21 godine te su uzdržavani članovi obitelji;

(b) rođaci u uzlaznoj liniji te rođaci bračnog druga koje on uzdržava;

(c) u slučaju studenta, bračni drug i njihova uzdržavana djeca.

Ugovorne stranke olakšavaju prihvat svih članova obitelji koji nisu obuhvaćeni odredbama ovog stavka u skladu s točkama (a), (b) i (c), ako je ta osoba uzdržavana ili živi u domaćinstvu državljanina ugovorne stranke u državi podrijetla.

3. Prilikom izdavanja dozvole boravišta članovima obitelji državljanina ugovorne stranke, ugovorne stranke mogu zahtijevati samo dolje navedene isprave:

(a) ispravu na temelju koje su ušli na područje;

(b) ispravu koju je izdalo nadležno tijelo države podrijetla ili kojom se dokazuje njihov odnos;

(c) za uzdržavane članove, ispravu koju je izdalo nadležno tijelo države podrijetla kojom se potvrđuje da ih uzdržava osoba navedena u stavku 1. ili da žive u njezinom domaćinstvu u toj državi.

4. Razdoblje važenja dozvole boravišta koja je izdana članu obitelji jednako je razdoblju važenja dozvole koja je izdana osobi koja ga uzdržava.

5. Bračni drug i uzdržavana djeca ili djeca mlađa od 21 godine osobe koja ima pravo na boravište imaju pravo obavljati gospodarsku djelatnost bez obzira na njihovo državljanstvo.

6. Djeca državljanina ugovorne stranke, bez obzira obavlja li ili je obavljao gospodarsku djelatnost na području druge ugovorne stranke, prihvaćaju se u sustav općeg obrazovanja, obavljanja prakse i strukovnog osposobljavanja na istoj osnovi kao i državljani države domaćina, ako ta djeca žive na njezinom području.

Ugovorne stranke promiču inicijative kako bi omogućile takvoj djeci pohađanje gore navedenih oblika obrazovanja po najboljim uvjetima.

Članak 4.

Pravo na boravak

1. Državljani ugovorne stranke i članovi njihovih obitelji imaju pravo na boravak na području druge ugovorne stranke nakon prestanka njihove gospodarske djelatnosti.

2. U skladu s člankom 16. Sporazuma, upućuje se na Uredbu (EEZ) br. 1251/70 (SL L 142, 1970., str. 24.) ( 7 ) i Direktivu 75/34/EEZ (SL L 14, 1975., str. 10.) (7) .

Članak 5.

Javni red

1. Prava odobrena u skladu s odredbama ovog Sporazuma mogu se ograničiti samo pomoću mjera koje su opravdane na temelju javnog reda, javne sigurnosti ili javnog zdravlja.

2. U skladu s člankom 16. Sporazuma, upućuje se na direktive 64/221/EEZ (SL L 56, 4.4.1964., str. 850/64) (7) , 72/194/EEZ (SL L 121, 26.5.1972., str. 32.) (7) i 75/35/EEZ (SL L 14, 20.1.1975., str. 14.) (7) .







II.

ZAPOSLENE OSOBE

Članak 6.

Pravila u pogledu boravišta

1. Zaposlena osoba koja je državljanin ugovorne stranke (dalje u tekstu „zaposlena osoba”) i koju poslodavac u državi domaćinu zapošljava na razdoblje od jedne godine ili dulje dobiva dozvolu boravišta koja vrijedi najmanje pet godina od datuma izdavanja. Ona se automatski nastavlja primjenjivati na razdoblje od najmanje pet godina. Kada se obnavlja po prvi put, njezino razdoblje važenja može biti ograničeno, ali ne na manje od godinu dana, u slučaju kada je njezin nositelj nesvojevoljno nezaposlen dulje od 12 uzastopnih mjeseci.

2. Zaposlena osoba koju poslodavac u državi domaćinu zapošljava na razdoblje koje je dulje od tri mjeseca, ali kraće od godine dana, dobiva dozvolu boravišta na razdoblje trajanja njegovog ugovora.

Zaposlena osoba koja je zaposlena na razdoblje do tri mjeseca ne treba dozvolu boravišta.

3. Prilikom izdavanja dozvole boravišta, ugovorne stranke ne mogu od zaposlene osobe zahtijevati predočavanje više od sljedećih isprava:

(a) ispravu na temelju koje je ušla na njezino područje;

(b) ugovornu izjavu poslodavca ili pisanu potvrdu o njezinom zaposlenju.

4. Dozvola boravišta vrijedi na cijelom državnom području države koja ju izdaje.

5. Prekidi boravišta kraći od šest uzastopnih mjeseci i odsutnost zbog ispunjenja obveze vojne službe ne utječu na valjanost dozvole boravišta.

6. Valjana dozvola boravišta ne može se opozvati zaposlenoj osobi samo na temelju toga da ona više ne radi jer je privremeno nesposobna za rad zbog nesreće ili bolesti ili jer je nesvojevoljno nezaposlena što potvrđuje nadležni ured za zapošljavanje.

7. Dovršetak formalnosti za dobivanje dozvole boravišta ne sprečava osobu koja je podnijela zahtjev da zasnuje radni odnos na temelju ugovora koji je sklopila.

Članak 7.

Zaposleni pogranični radnici

1. Zaposleni pogranični radnik državljanin je ugovorne stranke koji ima boravište na području ugovorne stranke, a obavlja djelatnost u svojstvu zaposlene osobe na području druge ugovorne stranke, te se vraća u mjesto boravišta u pravilu svaki dan ili najmanje jednom tjedno.

2. Pogranični radnik ne treba imati dozvolu boravišta.

Nadležno tijelo države zaposlenja može, unatoč tome, izdati pograničnom radniku posebnu dozvolu za razdoblje od najmanje pet godina ili za razdoblje trajanja njegovog zaposlenja u slučaju kada je ono dulje od tri mjeseca i kraće od jedne godine. Ona se produžuje za najmanje pet godina pod uvjetom da pogranični radnik pruži dokaz da on stvarno obavlja gospodarsku djelatnost.

3. Posebne dozvole vrijede na cjelokupnom državnom području države koja ih izdaje.

Članak 8.

Profesionalna i geografska mobilnost

1. Zaposlene osobe imaju pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost na cjelokupnom državnom području države domaćina.

2. Profesionalna mobilnost uključuje promjene poslodavca, zaposlenja ili zanimanja te promjenu statusa iz zaposlenog u samozaposleni. Geografska mobilnost uključuje promjene mjesta zaposlenja i boravišta.

Članak 9.

Jednako postupanje

1. Sa zaposlenom osobom koja je državljanin ugovorne stranke ne može se, zbog njezinog državljanstva, postupati na drugačiji način na području druge ugovorne stranke nego što se postupa sa zaposlenim osobama koje su državljani s obzirom na uvjete zapošljavanja i uvjete rada, a posebno po pitanju plaće, otkaza ili ponovne uspostave ili ponovnog zapošljavanja u slučaju da osoba postane nezaposlena.

2. Zaposlena osoba i članovi njezine obitelji iz članka 3. ovog Priloga uživaju iste porezne olakšice i socijalna davanja kao i zaposlene osobe koje su državljani i članovi njihovih obitelji.

3. Ona također ima pravo na istoj osnovi i pod istim uvjetima kao zaposlene osobe koje su državljani na obrazovanje u ustanovama za strukovno osposobljavanje i centrima za strukovno osposobljavanje i strukovno prekvalificiranje.

4. Bilo koja klauzula u kolektivnom ili pojedinačnom sporazumu ili u bilo kakvim drugim kolektivnim dogovorima koji se odnose na pristup zapošljavanju, zaposlenje, plaću i druge uvjete zapošljavanja i otkaza automatski postaje ništavna u mjeri u kojoj predviđa ili odobrava diskriminirajuće uvjete s obzirom na strane zaposlene osobe koje su državljani su ugovornih stranaka.

5. Zaposlena osoba koja je državljanin ugovorne stranke i koja je zaposlena na području druge ugovorne stranke uživa isto postupanje s obzirom na članstvo u sindikalnim organizacijama i ostvarivanje sindikalnih prava, uključujući pravo glasa i pravo pristupa izvršnim i menadžerskim položajima u sindikalnim organizacijama; ona može biti isključena iz sudjelovanja u upravljanju javnopravnim tijelima te obavljanja dužnosti javnog prava. Ona, nadalje, ima pravo biti izabrana na izborima u tijela koja predstavljaju zaposlenike u poduzeću.

Ove odredbe ne dovode u pitanje zakone i propise u državi domaćinu koji dodjeljuju veća prava zaposlenim osobama iz druge ugovorne stranke.

6. Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 26. ovog Priloga, zaposlena osoba koja je državljanin ugovorne stranke i koja je zaposlena na području druge ugovorne stranke uživa sva prava i pogodnosti priznate zaposlenim osobama koje su državljani s obzirom na stanovanje, uključujući vlasništvo nad mjestom stanovanja koje joj je potrebno.

Takav radnik ima ista prava kao i državljani na upis na popise za stambeno zbrinjavanje u regiji u kojoj je zaposlen, u slučaju kada takvi popisi postoje; on uživa naknade i prednosti koje iz toga proizlaze.

Ako je njegova obitelj ostala u državi porijekla, smatra se u tu svrhu da borave u navedenoj regiji, u slučaju kada radnici koji su državljani imaju koristi od slične pretpostavke.

Članak 10.

Zaposlenje u javnoj službi

Državljaninu ugovorne stranke koji obavlja djelatnost kao zaposlena osoba može biti odbijeno pravo zasnivanja radnog odnosa u javnoj službi koja uključuje izvršavanje javnih ovlasti i koja je namijenjena zaštiti općih interesa države ili drugih javnih tijela.

Članak 11.

Suradnja u pogledu službe za zapošljavanje

Ugovorne stranke surađuju, u okviru mreže EURES-a (Europske službe za zapošljavanje), posebno u uspostavljanju kontakata, spajanju slobodnih radnih mjesta s molbama za zapošljavanje te razmjeni informacija o stanju tržišta rada i uvjetima života i rada.







III.

SAMOZAPOSLENE OSOBE

Članak 12.

Pravila u pogledu boravišta

1. Državljanin ugovorne stranke koji želi uspostaviti poslovni nastan na području druge ugovorne stranke s ciljem obavljanja samostalne djelatnosti (dalje u tekstu „samozaposlena osoba”) dobiva dozvolu boravišta koja vrijedi za razdoblje od najmanje pet godina od datuma izdavanja, pod uvjetom da dostavi dokaz nadležnim nacionalnim tijelima kojim se potvrđuje da ima poslovni nastan ili ga želi uspostaviti.

2. Dozvola boravišta automatski se produžuje za razdoblje od najmanje pet godina, pod uvjetom da samozaposlena osoba dostavi dokaz nadležnim nacionalnim tijelima o obavljanju samostalne gospodarske djelatnosti.

3. Prilikom izdavanja dozvole boravišta, ugovorne stranke mogu od samozaposlenih osoba zahtijevati predočavanje samo sljedećih isprava:

(a) isprave na temelju koje je ušla na područje;

(b) dokaz iz stavaka 1. i 2.

4. Dozvola boravišta vrijedi na cjelokupnom državnom području države koja je izdaje.

5. Prekidi boravišta kraći od šest uzastopnih mjeseci i odsutnosti zbog ispunjenja obveze vojne službe ne utječu na valjanost dozvole boravišta.

6. Valjane dozvole boravišta ne mogu se opozvati osobi iz stavka 1. samo na temelju toga da ona više ne radi jer je privremeno nesposobna za rad zbog nesreće ili bolesti.

Članak 13.

Samozaposleni pogranični radnici

1. Samozaposleni pogranični radnik državljanin je ugovorne stranke koji ima boravište na području ugovorne stranke i koji obavlja samostalnu djelatnost na području druge ugovorne stranke, vraćajući se u mjesto svog boravišta u pravilu svaki dan ili najmanje jednom tjedno.

2. Samozaposleni pogranični radnik ne treba imati dozvolu boravišta.

Relevantna tijela dotične države mogu unatoč tome samozaposlenim pograničnim radnicima izdati posebnu dozvolu koja vrijedi najmanje pet godina, pod uvjetom da pogranični radnik dostavi dokaz nadležnim nacionalnim tijelima kojim se potvrđuje da obavlja ili želi obavljati samostalnu djelatnost. Ova se dozvola produžuje za razdoblje od najmanje pet godina pod uvjetom da pogranični radnik dostavi dokaz da obavlja samostalnu djelatnost.

3. Posebne dozvole vrijede na cjelokupnom državnom području države koja ih izdaje.

Članak 14.

Profesionalna i geografska mobilnost

1. Samozaposlene osobe imaju pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost na cijelom državnom području države domaćina.

2. Profesionalna mobilnost uključuje promjenu zanimanja i promjenu iz statusa samozaposlene osobe u status zaposlene osobe. Geografska mobilnost uključuje promjene radnog mjesta i mjesta boravišta.

Članak 15.

Jednako postupanje

1. S obzirom na pristup samostalnoj djelatnosti i njezino obavljanje, prema samozaposlenom radniku ne smije se postupati manje povoljno u državi domaćinu nego prema njezinim vlastitim državljanima.

2. Odredbe članka 9. ovog Priloga primjenjuju se mutatis mutandis na samozaposlene osobe navedene u ovom poglavlju.

Članak 16.

Izvršavanje javne ovlasti

Samozaposlenoj osobi može se uskratiti pravo obavljanja djelatnosti koja uključuje, čak i na povremenoj osnovi, izvršavanje javnih ovlasti.







IV.

PRUŽANJE USLUGA

Članak 17.

Osobe koje pružaju usluge

S obzirom na pružanje usluga, zabranjuje se sljedeće na temelju članka 5. ovog Sporazuma:

(a) sva ograničenja na prekogranično pružanje usluga na području ugovorne stranke koja ne prelaze 90 dana stvarnog rada u kalendarskoj godini;

(b) sva ograničenja prava ulaska i boravišta u slučajevima obuhvaćenima člankom 5. stavkom 2. ovog Sporazuma koja se odnose na: i. osobe koje pružaju usluge i koje su državljani države članice Europske zajednice ili Švicarske te imaju poslovni nastan na području ugovorne stranke koja nije ona u kojoj osoba prima usluge; ii. zaposlenike, bez obzira na njihovo državljanstvo, osoba koje pružaju usluge koji su integrirani u redovito tržište rada jedne ugovorne stranke i koje je poslodavac uputio u inozemstvo kako bi pružali usluge na području druge ugovorne stranke ne dovodeći u pitanje članak 1.

Članak 18.

Odredbe članka 17. ovog Priloga primjenjuju se na trgovačka društva osnovana u skladu s pravom države članice Europske zajednice ili Švicarske i koja imaju registrirano sjedište, središnju upravu ili glavno mjesto poslovanja na području ugovorne stranke.

Članak 19.

Osoba koja pruža usluge koja ima pravo ili je ovlaštena pružati usluge može, za potrebe ove odredbe, privremeno obavljati svoju djelatnost u državi u kojoj se usluga pruža pod uvjetima koji su isti onima koje ta država primjenjuje na vlastite državljane, u skladu s odredbama ovog Priloga i priloga II. i III.

Članak 20.

1. Osobe iz članka 17. točke (b) ovog Priloga koje imaju pravo pružati usluge ne trebaju imati dozvolu boravišta za razdoblja boravišta od 90 dana ili manje. Takvo je boravište obuhvaćeno ispravama navedenim u članku 1., na temelju kojih su ušle na područje.

2. Osobe iz članka 17. točke (b) ovog Priloga koje imaju pravo ili su ovlaštene pružati usluge tijekom razdoblja duljeg od 90 dana primaju, kako bi potkrijepile to pravo, dozvolu boravišta za razdoblje koje je jednako razdoblju pružanja usluga.

3. Pravo na boravište primjenjuje se na cjelokupnom državnom području Švicarske ili dotične države članice Europske zajednice.

4. Za potrebe izdavanja dozvole boravišta, ugovorne stranke mogu zahtijevati od osoba iz članka 17. točke (b) ovog Priloga samo sljedeće isprave:

(a) ispravu na temelju koje su ušli na područje;

(b) dokaz da pružaju ili žele pružati uslugu.

Članak 21.

1. Ukupno trajanje pružanja usluga na temelju članka 17. točke (a) ovog Priloga, bilo da je kontinuirano ili se sastoji od uzastopnih razdoblja pružanja usluga, ne može biti dulje od 90 dana stvarnog rada u kalendarskoj godini.

2. Odredbe stavka 1. ne dovode u pitanje izvršavanje pravnih obveza osobe koja pruža usluge u skladu s jamstvom koje je dano osobi koja usluge prima ili u slučajevima više sile.

Članak 22.

1. Odredbe članaka 17. i 19. ovog Priloga ne primjenjuju se na djelatnosti koje uključuju, čak i na povremenoj osnovi, izvršavanje javnih ovlasti u dotičnoj ugovornoj stranci.

2. Odredbe članaka 17. i 19. ovog Priloga i mjere usvojene na temelju njih ne isključuju primjenjivost zakona i drugih propisa kojima se predviđa primjena radnih uvjeta i uvjeta zapošljavanja na zaposlene osobe upućene u inozemstvo u svrhe pružanja usluge. U skladu s člankom 16. ovog Sporazuma, upućuje se na Direktivu 96/71/EZ od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.) ( 8 ).

3. Odredbe članka 17. točke (a) i članka 19. ovog Priloga ne dovode u pitanje primjenjivost zakona i drugih propisa koji prevladavaju u svim ugovornim strankama u vrijeme stupanja na snagu ovog Sporazuma u vezi s:

i. djelatnostima agencija za privremeno zapošljavanje;

ii. financijskim uslugama u slučaju kada pružanje usluga podliježe prethodnom odobrenju na području ugovorne stranke, a pružatelj usluga bonitetnom nadzoru tijela ugovorne stranke.

4. Odredbe članaka 17. točke (a) i članka 19. ovog Priloga ne dovode u pitanje primjenjivost odgovarajućih zakona i drugih propisa ugovornih stranaka koji se odnose na pružanje usluga koje traje 90 dana stvarnog rada ili manje i koje su potrebne zbog žurnih zahtjeva od javnog interesa.

Članak 23.

Osobe koje primaju usluge

1. Od osobe koja prima usluge u smislu članka 5. stavka 3. ovog Sporazuma ne zahtijeva se dozvola boravišta za razdoblje boravišta od tri mjeseca ili kraće. Za razdoblje dulje od tri mjeseca, osobi koja prima usluge izdaje se dozvola boravišta za razdoblje koje je jednako trajanju usluge. Ona može biti isključena iz sustava socijalne sigurnosti tijekom razdoblja svojeg boravišta.

2. Dozvola boravišta vrijedi na cjelokupnom državnom području države koja ju izdaje.







V.

OSOBE KOJE NE OBAVLJAJU GOSPODARSKU DJELATNOST

Članak 24.

Pravila u pogledu boravišta

1. Osoba koja je državljanin ugovorne stranke i koja ne obavlja gospodarsku djelatnost u državi boravišta i nema pravo na boravište u skladu s drugim odredbama ovog Sporazuma dobiva dozvolu boravišta koja vrijedi najmanje pet godina pod uvjetom da dokaže nadležnim nacionalnim tijelima da posjeduje za sebe i članove svoje obitelji:

(a) dostatna financijska sredstva da ne treba podnijeti zahtjev za davanja socijalne pomoći tijekom svog boravka;

(b) zdravstveno osiguranje od svih rizika ( 9 ).

Ugovorne stranke mogu, ako smatraju da je to potrebno, zahtijevati da se valjanost dozvole boravišta ponovno potvrdi na kraju prve dvije godine boravišta.

2. Financijska sredstva smatraju se dostatnima ako premašuju dolje navedeni iznos za koji državljani, s obzirom na njihovu osobnu situaciju i, prema potrebi, situaciju njihove obitelji, mogu zatražiti davanja socijalne pomoći. U slučaju kada se taj uvjet ne može primijeniti, financijska sredstva podnositelja zahtjeva smatraju se dostatnima ako su veća od razine najniže mirovine socijalnog osiguranja koju isplaćuje država domaćin.

3. Osobe koje su bile zaposlene na području ugovorne stranke manje od godine dana mogu tamo boraviti pod uvjetom da zadovolje uvjete utvrđene u stavku 1. ovog članka. Davanja za slučaj nezaposlenosti na koja imaju pravo na temelju nacionalnog zakona koji se, prema potrebi, nadopunjuje odredbama Priloga II. smatraju se financijskim sredstvima u smislu stavka 1. točke (a) i stavka 2. ovog članka.

4. Studentu koji nema pravo na boravište na području druge ugovorne stranke na temelju bilo koje druge odredbe ovog Sporazuma izdaje se dozvola boravišta na razdoblje ograničeno na razdoblje njegovog osposobljavanja ili na godinu dana, ako osposobljavanje traje više od godine dana, pod uvjetom da zadovoljava zahtjeve dotičnog nacionalnog tijela, u skladu s izjavom ili, ako tako odluči, bilo kojim barem jednakim sredstvom, da ima dostatna financijska sredstva kojima osigurava da on, njegov bračni drug i njegova uzdržavana djeca neće podnijeti zahtjev za socijalno osiguranje države domaćina tijekom njihova boravka te pod uvjetom da je registriran u odobrenoj ustanovi u svrhe pohađanja, kao njegove glavne djelatnosti, programa strukovnog osposobljavanja te da ima zdravstveno osiguranje od svih rizika. Ovaj Sporazum ne uređuje pristup strukovnom osposobljavanju ni pomoći za uzdržavanje koja se dodjeljuje studentima obuhvaćenima ovim člankom.

5. Dozvola boravišta automatski se produljuje na najmanje pet godina pod uvjetom da su uvjeti podobnosti još uvijek zadovoljeni. Dozvole boravišta za studente produljuju se godišnje za razdoblje jednako preostalom razdoblju trajanja osposobljavanja.

6. Prekidi boravišta kraći od šest uzastopnih mjeseci i odsutnost zbog ispunjenja obveze vojne službe ne utječu na valjanost dozvole boravišta.

7. Dozvola boravišta vrijedi na cjelokupnom državnom području države koja ju izdaje.

8. Pravo na boravište ostvaruje se tako dugo dok korisnici tog prava ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 1.







VI.

KUPOVINA NEKRETNINA

Članak 25.

1. Državljanin ugovorne stranke koji ima pravo na boravište i čije je primarno boravište u državi domaćinu uživa ista prava kao i državljanin kad je riječ o kupovini nekretnina. On može uspostaviti svoje primarno boravište u državi domaćinu u bilo kojem trenutku u skladu s relevantnim nacionalnim pravilima bez obzira na trajanje njegovog zaposlenja. Napuštanje države domaćina ne uključuje nikakvu obvezu odricanja od takve imovine.

2. Državljanin ugovorne stranke koji ima pravo na boravište, ali nema svoje primarno boravište u državi domaćinu uživa ista prava kao i državljanin kad je riječ o kupovini nekretnina koje su potrebne za njegovu gospodarsku djelatnost. Napuštanje države domaćina ne uključuje nikakvu obvezu odricanja od takve imovine. Može mu također biti dopušteno kupiti drugi smještaj za boravište ili odmor. Ovaj Sporazum ne utječe na pravila koja se primjenjuju na čista kapitalna ulaganja ili na posao s neizgrađenim zemljištem i apartmanima.

3. Pogranični radnik uživa ista prava kao i državljanin kad je riječ o kupovini nekretnina za njegovu gospodarsku djelatnost i kao sekundarno boravište. Napuštanje države domaćina ne uključuje nikakvu obvezu odricanja od takve imovine. Također može biti ovlašten kupiti smještaj za odmor. Ovaj Sporazum ne utječe na pravila koja se primjenjuju na čista kapitalna ulaganja ili na posao s neizgrađenim zemljištem i apartmanima.







VII.

PRIJELAZNE ODREDBE I RAZVOJ SPORAZUMA

Članak 26.

Opće odredbe

1. U slučaju kada se primjenjuju količinska ograničenja utvrđena u članku 10. ovog Sporazuma, odredbe sadržane u ovom poglavlju dopunjuju ili zamjenjuju druge odredbe ovog Priloga, ovisno o slučaju.

2. U slučaju kada se primjenjuju količinska ograničenja utvrđena u članku 10. ovog Sporazuma, obavljanje gospodarske djelatnosti podliježe izdavanju dozvole boravišta i/ili radne dozvole.

Članak 27.

Pravila boravišta zaposlenih osoba

1. Dozvola boravišta za zaposlenu osobu koja ima ugovor o radu za razdoblje koje je kraće od godine dana produžuje se na najviše ukupno 12 mjeseci pod uvjetom da zaposlena osoba pruži dokaz nadležnim nacionalnim tijelima da može obavljati gospodarsku djelatnost. Nova dozvola boravišta izdaje se pod uvjetom da zaposlena osoba pruži dokaz da može obavljati gospodarsku djelatnost i da količinska ograničenja utvrđena u članku 10. ovog Sporazuma nisu dosegnuta. Nema obveze napuštanja države između dva ugovora o radu u skladu s člankom 24. ovog Priloga.

2. Tijekom razdoblja iz ►M5 članka 10. stavaka 2., 2.a, 2.b, 4.a, 4.b i 4.c ◄ ovog Sporazuma, ugovorna stranka može zahtijevati dostavljanje pisanog ugovora ili nacrta ugovora prije izdavanja prve dozvole boravišta.

3.

(a) Osobe koje su ranije obavljale privremene poslove na državnom području države domaćina tijekom najmanje 30 mjeseci automatski imaju pravo zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme ( 10 ). To im se pravo ne može uskratiti na temelju toga da je broj zajamčenih dozvola boravišta iskorišten.

(b) Osobe koje su ranije obavljale sezonska zaposlenja na državnom području države domaćina ukupnog trajanja ne kraćeg od 50 mjeseci tijekom posljednjih 15 godina i ne ispunjavaju uvjete prava na dozvolu boravišta u skladu s odredbama gore navedenog podstavka (a) automatski imaju pravo zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme.

Članak 28.

Zaposleni pogranični radnici

1. Zaposleni pogranični radnik je državljanin ugovorne stranke koji ima uobičajeno mjesto prebivališta u pograničnim zonama Švicarske ili susjednih država i koji obavlja djelatnost kao zaposlena osoba u pograničnoj zoni druge ugovorne stranke vraćajući se u pravilu u svoje glavno mjesto boravišta svaki dan ili najmanje jednom tjedno. Za potrebe ovog Sporazuma, pogranične zone znače zone utvrđene u sporazumima sklopljenim između Švicarske i njezinih susjeda u vezi s kretanjem u pograničnim zonama.

2. Posebna dozvola vrijedi na cjelokupnom području pogranične zone države koja ga izdaje.

Članak 29.

Pravo zaposlene osobe na povratak

1. Zaposlena osoba koja, na dan stupanja na snagu ovog Sporazuma, ima dozvolu boravišta koja vrijedi najmanje godinu dana i koja je tada napustila državu domaćina ima pravo na povlašteni pristup kvotama za novu dozvolu boravišta u roku od šest godina od svog odlaska pod uvjetom da dokaže da može obavljati gospodarsku djelatnost.

2. Pogranični radnik ima pravo na novu posebnu dozvolu u roku od šest godina od završetka njegovog prethodnog zaposlenja tijekom neprekinutog razdoblja od tri godine, podložno provjeri njegove plaće i uvjeta rada ako je zaposlen dvije godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, pod uvjetom da dokaže nadležnim nacionalnim tijelima da može obavljati gospodarsku djelatnost.

3. Mlade osobe koje su napustile područje ugovorne stranke nakon što su tamo boravile najmanje pet godina prije 21. godine imaju pravo povratka i obavljanja gospodarske djelatnosti u toj državi u razdoblju od četiri godine.

Članak 30.

Profesionalna i geografska mobilnost zaposlenih osoba

1. Zaposlena osoba koja ima dozvolu boravišta koja vrijedi kraće od godine dana ima pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost dvanaest mjeseci nakon početka zaposlenja. Pravo na promjenu iz statusa zaposlene u status samozaposlene osobe također je dopušteno podložno sukladnosti s člankom 10. ovog Sporazuma.

2. Posebne dozvole koje se izdaju zaposlenim pograničnim radnicima dodjeljuju pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost unutar svih pograničnih zona Švicarske i njezinih susjednih država.

Članak 31.

Pravila boravišta samozaposlenih osoba

Državljanin ugovorne stranke koji želi uspostaviti poslovni nastan na području druge ugovorne stranke s ciljem obavljanja samostalne djelatnosti (dalje u tekstu „samozaposleni radnik”) dobiva dozvolu boravišta koja vrijedi za razdoblje od šest mjeseci. On dobiva dozvolu boravišta koja vrijedi najmanje pet godina pod uvjetom da dokaže nadležnim nacionalnim tijelima prije isteka šestomjesečnog razdoblja da obavlja samostalnu djelatnost. Ako je potrebno, šestomjesečno razdoblje može se produžiti za najviše dva mjeseca ako postoji stvarna vjerojatnost da će pružiti takav dokaz.

Članak 32.

Samozaposleni pogranični radnici

1. Samozaposleni pogranični radnik državljanin je ugovorne stranke koji ima uobičajeno mjesto prebivališta u pograničnim zonama Švicarske ili susjednih država i koji obavlja samostalnu djelatnost u pograničnim zonama druge ugovorne stranke te se u pravilu vraća u glavno mjesto prebivališta svaki dan ili najmanje jednom tjedno. Za potrebe ovog Sporazuma, pogranične zone znače zone koje su utvrđene sporazumima sklopljenim između Švicarske i njezinih susjednih država koji se odnose na kretanje u pograničnim zonama.

2. Državljanin ugovorne stranke koji želi u svojstvu pograničnog radnika obavljati samostalnu djelatnost u pograničnim zonama Švicarske ili njezinih susjednih država dobiva preliminarnu šestomjesečnu dozvolu boravišta unaprijed. On dobiva posebnu dozvolu za razdoblje od najmanje pet godina pod uvjetom da dokaže nadležnim nacionalnim tijelima, prije završetka tog šestomjesečnog razdoblja, da obavlja samostalnu djelatnost. Ako je potrebno, šestomjesečno razdoblje može se produljiti za najviše dva mjeseca ako postoji stvarna vjerojatnost da će pružiti takav dokaz.

3. Posebne dozvole vrijede na cjelokupnom području pogranične zone države koja ih izdaje.

Članak 33.

Pravo samozaposlenih osoba na povratak

1. Samozaposlena osoba koja je imala dozvolu boravišta koja je vrijedila za razdoblje od najmanje pet godina i koja je napustila državu domaćina ima pravo na novu dozvolu boravišta u roku od šest godina od njegovog odlaska pod uvjetom da je već radila u državi domaćinu tijekom neprekinutog razdoblja od tri godine te dokaže nadležnim nacionalnim tijelima da može obavljati gospodarsku djelatnost.

2. Samozaposleni pogranični radnik ima pravo na novu dozvolu boravišta u roku od šest godina od završetka prethodne djelatnosti koja je trajala tijekom neprekinutog razdoblja od četiri godine pod uvjetom da dokaže nadležnim nacionalnim tijelima da može obavljati gospodarsku djelatnost.

3. Mlade osobe koje su napustile državno područje ugovorne stranke nakon što su tamo boravile najmanje pet godina prije 21. godine imaju pravo na povratak u tu državu i pravo na obavljanje gospodarske djelatnosti tijekom razdoblja od četiri godine.

Članak 34.

Profesionalna i geografska mobilnost samozaposlenih osoba

Posebne dozvole izdane samozaposlenim pograničnim radnicima daju im pravo na profesionalnu i geografsku mobilnost unutar pograničnih zona Švicarske i njezinih susjednih država. Preliminarne dozvole šestomjesečnog boravišta izdane unaprijed (u slučaju pograničnih radnika, posebne dozvole) daju im pravo isključivo na geografsku mobilnost.

▼M3

PRILOG I.

PRIJELAZNE MJERE U VEZI SA STJECANJEM ZEMLJIŠTA I SEKUNDARNOG BORAVIŠTA

1. Češka

(a) Češka može tijekom razdoblja od pet godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi pravila utvrđena u Zakonu o deviznom poslovanju br. 219/1995 Sb., kako je izmijenjen, o stjecanju sekundarnih boravišta nerezidentnih švicarskih državljana u Češkoj i trgovačkih društava osnovanih u skladu sa zakonima Švicarske koja nemaju poslovni nastan niti podružnicu ili predstavništvo na državnom području Češke.

(b) Češka može tijekom razdoblja od sedam godina od dana pristupanja EU-u zadržati na snazi pravila utvrđena u Zakonu o deviznom poslovanju br. 219/1995 Sb., kako je izmijenjen, Zakonu br. 229/1991 Sb. o uređenju vlasničkih odnosa u vezi sa zemljištem i drugom poljoprivrednom imovinom te Zakonu br. 95/1999 Sb. o uvjetima prijenosa poljoprivrednog zemljišta i šuma iz državnog vlasništva u vlasništvo drugih subjekata u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma od strane švicarskih državljana i trgovačkih društava osnovanih u skladu sa zakonima Švicarske koja nemaju poslovni nastan niti su registrirana u Češkoj. Ne dovodeći u pitanje druge odredbe ove točke 1., švicarski državljanin ne smije ni u kojem slučaju imati nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja Protokola, niti smije imati restriktivniji tretman od državljana trećih zemalja.

(c) Samozaposleni poljoprivrednici koji su švicarski državljani i žele se poslovno nastaniti i boraviti u Češkoj ne podliježu odredbama točke (b) niti bilo kakvim postupcima osim onim kojima podliježu državljani Češke.

(d) U trećoj godini od dana pristupanja Češke EU-u, provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(e) Ako Češka tijekom prijelaznog razdoblja uvede uvjete za stjecanje nekretnina u Češkoj za nerezidente, ti se uvjeti moraju temeljiti na transparentnim, objektivnim, stabilnim i javnim kriterijima. Ti kriteriji se primjenjuju bez diskriminacije i ne razlikuju državljane Češke i Švicarske.

(f) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznog razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili do opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Češke, Zajednički odbor na zahtjev Češke odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

2. Estonija

(a) Estonija može tijekom razdoblja od sedam godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zakonodavstvo koje je postojalo u vrijeme potpisivanja Protokola u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma od strane švicarskih državljana i trgovačkih društava osnovanih u skladu sa zakonima Švicarske koja nemaju poslovni nastan, nisu registrirana, niti imaju lokalnu podružnicu ili predstavništvo u Estoniji. Švicarski državljanin ne smije ni u kojem slučaju imati nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja Protokola, niti smije imati restriktivniji tretman od državljana trećih zemalja. U skladu s tim zakonodavstvom, Estonija je 12. veljače 2003. usvojila Zakon o ograničenjima stjecanja nepokretne imovine i izmjene Zakona o zemljišnoj reformi.

(b) Švicarski državljani koji se žele poslovno nastaniti kao samozaposleni poljoprivrednici i boraviti u Estoniji i koji su najmanje tri godine neprekidno zakonito boravili i bavili se poljoprivrednom djelatnošću u Estoniji ne podliježu odredbama točke (a) niti bilo kakvim postupcima osim onima kojima podliježu državljani Estonije.

(c) U trećoj godini od dana pristupanja Estonije EU-u, provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. U tom smislu Komisija Europskih zajednica (dalje u tekstu „Komisija ”) podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(d) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznog razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili do opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Estonije, Zajednički odbor na zahtjev Estonije odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

3. Cipar

Cipar može tijekom razdoblja od pet godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zakonodavstvo o stjecanju sekundarnih boravišta koje je bilo na snazi 31. prosinca 2000.

U skladu sa Zakonom o stjecanju nekretnina (stranci), poglavlje 109., i zakonima o izmjenama 52/69, 55/72 i 50/90, stjecanje nekretnina na Cipru za osobe koje nisu državljani Cipra podliježe odobrenju Vijeća ministara. Vijeće ministara ovlastilo je dužnosnike okruga da u njegovo ime izdaju ta odobrenja. U slučaju kada dotična nekretnina prelazi površinu od 2 donuma (1 donum = 1 338 m2), odobrenje se može izdati samo za sljedeće namjene:

(a) primarno ili sekundarno boravište koje ne prelazi površinu od 3 donuma;

(b) poslovne ili trgovačke prostore;

(c) industriju u sektorima koji se smatraju korisnima za ciparsko gospodarstvo.

Gore navedeni zakon izmijenjen je 2003. godine „Zakonom o stjecanju nekretnina (stranci) (izmjene) br. 54(I.)/2003”. Novi Zakon ne uvodi nikakva ograničenja za državljane EU-a i trgovačka društva koja su registrirana u EU-u pri stjecanju nekretnina koje su povezane s primarnim boravištem i izravnim stranim ulaganjima niti za stjecanje nekretnina posrednika za prodaju nekretnina i građevinskih poduzetnika EU-a. U vezi sa stjecanjem sekundarnog boravišta, Zakon predviđa da, tijekom razdoblja od pet godina od pristupanja Cipra EU-u, državljani EU-a koji ne borave stalno na Cipru i trgovačka društva koja su registrirana u EU-u i nemaju registrirano sjedište, središnju upravu ili glavno mjesto poslovanja na Cipru, ne mogu stjecati nekretnine radi korištenja kao sekundarnog boravišta bez prethodnog odobrenja Vijeća ministara koje je svoje ovlasti prenijelo na dužnosnike okruga, kako je gore navedeno.

4. Latvija

(a) Latvija može tijekom razdoblja od sedam godina od dana pristupanja EU-u zadržati na snazi pravila utvrđena u Zakonu o izmjeni Zakona o privatizaciji zemljišta u ruralnim područjima (na snazi od 14. travnja 2003.) u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma švicarskih državljana i trgovačkih društava osnovanih u skladu sa zakonima Švicarske koja nemaju poslovni nastan, nisu registrirana niti imaju lokalnu podružnicu ili predstavništvo u Latviji. Švicarski državljanin ne smije ni u kojem slučaju imati nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja Protokola niti smije imati restriktivniji tretman od državljanina trećih zemalja.

(b) Do kraja treće godine od dana njezinog pristupanja EU-u, provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Komisija u tom smislu podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(c) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznog razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Latvije, Zajednički odbor na zahtjev Latvije odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

5. Litva

(a) Litva može tijekom razdoblja od sedam godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zakonodavstvo koje postoji u vrijeme potpisivanja Protokola u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma švicarskih državljana i trgovačkih društava osnovanih u skladu sa švicarskim zakonima koja nemaju poslovni nastan, nisu registrirana niti imaju lokalnu podružnicu ili predstavništvo u Litvi. Švicarski državljanin ne smije ni u kojem slučaju imati manje nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja Protokola, niti smije imati restriktivniji tretman u odnosu na državljane trećih zemalja. U skladu s tim zakonodavstvom, švicarski državljani i pravne osobe kao i organizacije osnovane u Švicarskoj koje nemaju status pravne osobe, ali imaju u skladu sa švicarskim zakonima civilni status, ne mogu stjecati poljoprivredno i šumsko zemljište prije isteka sedmogodišnjeg prijelaznog razdoblja koje je određeno u Ugovoru o pristupanju Republike Litve Europskoj uniji.

(b) Švicarski državljani koji se žele poslovno nastaniti kao samozaposleni poljoprivrednici i boraviti u Litvi i koji su najmanje tri godine neprekidno zakonito boravili i bavili se poljoprivrednom djelatnošću u Litvi ne podliježu odredbama točke (a) niti bilo kakvim postupcima osim onim kojima podliježu državljani Litve.

(c) U trećoj godini od dana pristupanja Litve EU-u, provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Komisija u tom smislu podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(d) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznog razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Litve, Zajednički odbor na zahtjev Litve odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

6. Mađarska

(a) Mađarska može tijekom razdoblja od pet godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zakonodavstvo sadržano u Aktu LV. iz 1994. o poljoprivrednom zemljištu kako je izmijenjen u vezi sa stjecanjem sekundarnih boravišta.

(b) Švicarski državljani koji su najmanje četiri godine neprekidno zakonito boravili u Mađarskoj ne podliježu odredbama točke (a) niti bilo kakvim pravilima i postupcima osim onim kojima podliježu državljani Mađarske. Tijekom prijelaznog razdoblja Mađarska primjenjuje postupke izdavanja odobrenja za stjecanje sekundarnih boravišta na temelju objektivnih, stabilnih, transparentnih i javnih kriterija. Ti se kriteriji primjenjuju bez diskriminacije i bez razlikovanja između švicarskih državljana koji borave u Mađarskoj.

(c) Mađarska može tijekom razdoblja od sedam godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zabrane sadržane u Aktu LV. iz 1994. o poljoprivrednom zemljištu kako je izmijenjen u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta za fizičke osobe koje nisu rezidenti Mađarske ili nisu državljani Mađarske i za pravne osobe.

(d) Švicarski državljani koji se žele poslovno nastaniti kao samozaposleni poljoprivrednici u Mađarskoj i koji su najmanje tri godine neprekidno zakonito boravili i bavili se poljoprivrednom djelatnošću u Mađarskoj ne podliježu odredbama točke (c) niti bilo kakvim pravilima i postupcima osim onima kojima podliježu državljani Mađarske.

(e) U trećoj godini od dana pristupanja Mađarske EU-u provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Komisija u tom smislu podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (c).

(f) Ako Mađarska tijekom prijelaznog razdoblja primjenjuje postupke izdavanja odobrenja za stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta, ti se postupci temelje na objektivnim, stabilnim, transparentnim i javnim kriterijima. Ti se kriteriji primjenjuju bez diskriminacije.

(g) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznog razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Mađarske, Zajednički odbor na zahtjev Mađarske odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

7. Malta

Kupovina imovine na Malteškim otocima uređena je Zakonom o nepokretnoj imovini (stjecanje od strane nerezidenata) (poglavlje 246. malteškog zakonodavstva). Tim se zakonom predviđa da:

(1) Švicarski državljanin može na Malti kupiti nekretninu koju će koristiti kao boravište (ne nužno primarno boravište) pod uvjetom da ta osoba već ne posjeduje drugo boravište na Malti. Za takve kupovine nije potrebno da osoba ima pravo boravka na Malti, iako treba imati dozvolu koja se (s ograničenim brojem izuzetaka koji su utvrđeni u zakonodavstvu) ne može uskratiti ako je vrijednost te imovine viša od iznosa koji se godišnje utvrđuje indeksom (trenutačno je to iznos od 30 000 Lm za stan i 50 000 Lm za kuću). (2) Švicarski državljani mogu u bilo kojem trenutku uspostaviti primarno boravište na Malti u skladu s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom. Odlazak s Malte ne uključuje obvezu napuštanja bilo kakve imovine koja je stečena kao primarno boravište. (a)

(b) Švicarski državljani koji kupe nekretnine u posebno određenim područjima koja su uspostavljena Zakonom (obično područja koja su dio projekata urbane regeneracije) ne trebaju dozvolu za takve kupovine niti postoje ograničenja u odnosu na njihov broj, namjenu ili vrijednost takvih nekretnina koje mogu kupiti.

8. Poljska

(a) Poljska može tijekom razdoblja od pet godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi zakonodavstvo koje je postojalo u vrijeme potpisivanja Protokola u vezi sa stjecanjem sekundarnih boravišta. U skladu s tim zakonodavstvom, švicarski državljanin će morati zadovoljavati zahtjeve utvrđene Zakonom o stjecanju nekretnina za strance od 24. ožujka 1920. (Dz.U. 1996, br. 54, poz. 245 s izmjenama). kako je izmijenjen.

(b) Švicarski državljani koji su četiri godine neprekidno zakonito boravili u Poljskoj ne podliježu u odnosu na stjecanje sekundarnih boravišta odredbama točke (c) niti bilo kakvim postupcima osim onima kojima podliježu državljani Poljske.

(c) Poljska može tijekom razdoblja od dvanaest godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi svoje zakonodavstvo o stjecanju vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma. Švicarski državljani ili pravne osobe osnovane u skladu sa švicarskim zakonima ne smiju ni u kojem slučaju imati nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja ovog Protokola. U skladu s tim zakonodavstvom, švicarski državljanin mora zadovoljavati zahtjeve utvrđene u Zakonu o stjecanju nekretnina za strance od 24. ožujka 1920. (Dz.U. 1996, br. 54, poz. 245 s izmjenama) kako je izmijenjen.

(d) Švicarski državljani koji se žele poslovno nastaniti kao samozaposleni poljoprivrednici u Poljskoj i koji su najmanje tri godine neprekidno zakonito boravili i imali u zakupu zemljište kao fizičke ili pravne osobe u Poljskoj, ne podliježu odredbama točke (c) niti bilo kakvim postupcima osim onima kojima podliježu državljani Poljske u vezi s kupovinom poljoprivrednog zemljišta i šuma od dana pristupanja. U vojvodstvima Warmińsko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnśląkie, Opolskie i Wielkopolskie razdoblje boravka i zakupa zemljišta koje je navedeno u prethodnoj rečenici produljuje se na sedam godina. Razdoblje zakupa koje prethodi kupovini zemljišta izračunava se pojedinačno za svakog švicarskog državljanina koji je imao u zakupu zemljište u Poljskoj od ovjerenog datuma izvornog ugovora o zakupu. Samozaposleni poljoprivrednici koji su imali u zakupu zemljište kao pravne, a ne kao fizičke osobe mogu prenijeti prava pravne osobe na temelju ugovora o zakupu na sebe kao fizičke osobe. Za izračun razdoblja zakupa zemljišta koje prethodi pravu kupovine uračunava se i razdoblje zakupa iz ugovora koji su sklopile kao pravne osobe. Datum ugovora o zakupu koje su sklopile fizičke osobe može se retroaktivno ovjeriti i računa se cjelokupno razdoblje zakupa ovjerenih ugovora. Nema rokova do kojih samozaposleni poljoprivrednici trebaju zamijeniti svoje postojeće ugovore o zakupu ugovorima koje su sklopili kao fizičke osobe ili ugovorima u pisanome obliku s ovjerenim datumom. Postupak zamjene ugovora o zakupu treba biti transparentan i ni pod kakvim okolnostima ne smije predstavljati novu prepreku.

(e) U trećoj godini od dana pristupanja Poljske EU-u provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Komisija u tom smislu podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(f) Poljska tijekom prijelaznog razdoblja primjenjuje postupak izdavanja odobrenja koji je utvrđen zakonom i koji će osigurati da se dodjela odobrenja za stjecanje nekretnina u Poljskoj temelji na transparentnim, objektivnim, stabilnim i javnim kriterijima. Ti se kriteriji primjenjuju bez diskriminacije.

9. Slovenija

(a) Ako do kraja razdoblja od najviše sedam godina od dana pristupanja Slovenije EU-u na tržištu nekretnina nastanu poteškoće koje su ozbiljne i trajne ili bi mogle uzrokovati ozbiljno pogoršanje na tržištu nekretnina na određenome području, Slovenija može zatražiti odobrenje da poduzme zaštitne mjere radi poboljšanja stanja na tržištu nekretnina.

(b) Zajednički odbor, na zahtjev Slovenije, po hitnom postupku utvrđuje zaštitne mjere koje smatra potrebnim i određuje uvjete i načine na koji stupaju na snagu.

(c) U slučaju ozbiljnih poteškoća na tržištu nekretnina i na izričiti zahtjev Slovenije, Zajednički odbor djeluje u roku od pet radnih dana od primitka zahtjeva uz koji su priložene odgovarajuće popratne informacije. Tako odlučene mjere smjesta se primjenjuju i uzimaju u obzir interese svih dotičnih stranaka.

(d) Mjere koje su odobrene u skladu s točkom (b) mogu uključivati izuzeća od pravila ovog Sporazuma u mjeri i u razdobljima nužnima da bi se ostvarili ciljevi iz točke (a).

10. Slovačka

(a) Slovačka može tijekom razdoblja od sedam godina od dana svojeg pristupanja EU-u zadržati na snazi svoje zakonodavstvo u vezi sa stjecanjem vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma za nerezidente. U skladu s tim zakonodavstvom, nerezident može steći pravo vlasništva nad nekretninama u Slovačkoj Republici s izuzetkom poljoprivrednog i šumskog zemljišta. Nerezident ne može steći pravo vlasništva nad nekretninama čije je stjecanje ograničeno posebnim propisom utvrđenim u Zakonu o deviznom poslovanju br. 202/1995, kako je izmijenjen.

(b) Švicarski državljanin ne smije ni u kojem slučaju imati nepovoljniji tretman u odnosu na stjecanje vlasništva poljoprivrednog zemljišta i šuma nego na dan potpisivanja Protokola niti smije imati restriktivniji tretman od državljana trećih zemalja.

(c) Švicarski državljani koji se žele poslovno nastaniti kao samozaposleni poljoprivrednici u Slovačkoj i koji su najmanje tri godine neprekidno zakonito boravili i bavili se poljoprivrednom djelatnošću u Slovačkoj ne podliježu odredbama točke (b) niti bilo kakvim pravilima i postupcima osim onim kojima podliježu državljani Slovačke.

(d) Do kraja treće godine od dana pristupanja Slovačke EU-u provodi se opće preispitivanje ovih prijelaznih mjera. Komisija u tom smislu podnosi izvješće Zajedničkom odboru. Zajednički odbor može odlučiti skratiti ili ukinuti prijelazno razdoblje navedeno u točki (a).

(e) Ako Slovačka u prijelaznom razdoblju uvede postupke izdavanja odobrenja za stjecanje nekretnina u Slovačkoj za nerezidente, ti se postupci moraju temeljiti na transparentnim, objektivnim, stabilnim i javnim kriterijima. Ti se kriterije primjenjuju bez diskriminacije i bez razlike između državljana Slovačke i Švicarske.

(f) Ako postoji dovoljno dokaza da će po isteku prijelaznoga razdoblja doći do ozbiljnih poremećaja ili do opasnosti od ozbiljnih poremećaja na tržištu poljoprivrednim zemljištem Slovačke, Zajednički odbor na zahtjev Slovačke odlučuje o produljenju prijelaznog razdoblja za najviše tri godine.

▼M7

PRILOG II.

KOORDINACIJA SUSTAVÂ SOCIJALNE SIGURNOSTI

Članak 1.

1. U pogledu koordinacije sustavâ socijalne sigurnosti, ugovorne su stranke suglasne međusobno primjenjivati pravne akte Europske unije koji su navedeni i kako su izmijenjeni odjeljkom A ovog Priloga ili pravila koja su istovjetna takvim aktima.

2. Pojam „država članica/države članice” sadržan u pravnim aktima iz odjeljka A ovog Priloga smatra se da uključuje Švicarsku uz države obuhvaćene odgovarajućim pravnim aktima Europske unije.

Članak 2.

1. Za potrebe primjene odredbi ovog Priloga, ugovorne stranke uzimaju u obzir pravne akte Europske unije iz odjeljka B ovog Priloga.

2. Za potrebe primjene odredbi ovog Priloga, ugovorne stranke primaju na znanje pravne akte Europske unije iz odjeljka C ovog Priloga.

Članak 3.

1. Posebne odredbe o prijelaznim aranžmanima koji se odnose na osiguranje za slučaj nezaposlenosti za državljane određenih država članica Europske unije koji imaju švicarsku boravišnu dozvolu koja vrijedi manje od godine dana, s obzirom da su švicarski doplatci za osobe kojima je potrebna pomoć i davanja na temelju plana za uživanje profesionalnih pogodnosti u pogledu starosnih, obiteljskih i invalidskih mirovina određeni u Protokolu uz ovaj Prilog.

2. Protokol je sastavni dio ovog Priloga.

ODJELJAK A: NAVEDENI PRAVNI AKTI

(1) Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti ( 11 ) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i određivanju sadržaja njezinih Priloga ( 12 ). Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 883/2004 prilagođava se kako slijedi: (a) sljedeće se dodaje Prilogu I., odjeljku I.: „Švicarska Kantonalno zakonodavstvo o predujmovima za uzdržavanje na temelju članka 131. stavka 2. i članka 293. stavka 2. Saveznoga građanskog zakona.;” (b) sljedeće se dodaje Prilogu I., odjeljku II.: „Švicarska Potpore za rođenje djeteta i usvojenje u skladu s odgovarajućim kantonalnim zakonodavstvom na temelju članka 3. stavka 2. Saveznog zakona o obiteljskim doplacima.;” (c) sljedeće se dodaje Prilogu II.: „Njemačka-Švicarska (a) Konvencija o socijalnoj sigurnosti od 25. veljače 1964., kako je izmijenjena Dopunskim konvencijama br. 1 od 9. rujna 1975. i br. 2 od 2. ožujka 1989.: i. točka 9.b, stavak 1. br. 1-4 Završnog protokola (primjenljivo zakonodavstvo i pravo na naknade u naravi u slučaju bolesti za osobe s boravištem u njemačkoj eksklavi u Büsingenu); ii. točka 9.e, stavak 1. točka (b), prva, druga i četvrta rečenica Završnog protokola (pristup dobrovoljnom zdravstvenog osiguranju u Njemačkoj preseljenjem u Njemačku). (b) Konvencija o osiguranju za slučaj nezaposlenosti od 20. listopada 1982., kako je izmijenjena Dodatnim protokolom od 22. prosinca 1992.; i. Članak 8. stavak 5., Njemačka (okrug Büsingen) na temelju švicarskog prava doprinosi iznosom jednakim kantonalnom doprinosu za troškove stvarnih radnih mjesta prilikom primjene mjera poticanja zapošljavanja za radnike na koje se primjenjuje ova odredba. Španjolska-Švicarska Točka 17. Završnog protokola uz Konvenciju o socijalnoj sigurnosti od 13. listopada 1969. kako je izmijenjena Dopunskom konvencijom od 11. lipnja 1982.; osobe osigurane na temelju španjolskog sustava ovom su odredbom izuzete od uvjeta pridruživanja švicarskom sustavu zdravstvenog osiguranja. Italija-Švicarska Članak 9. stavak 1. Konvencije o socijalnoj sigurnosti od 14. prosinca 1962., kako je izmijenjena Dopunskom konvencijom br. 1 od 18. prosinca 1963., Dopunskim sporazumom od 4. srpnja 1969., Dodatnim protokolom od 25. veljače 1974. i Dopunskim sporazumom br. 2 od 2. travnja 1980.”; (d) sljedeće se dodaje Prilogu IV.: „Švicarska”; (e) sljedeće se dodaje Prilogu VIII. dijelu 1.: „Švicarska Svi zahtjevi za starosnu, obiteljsku i invalidsku mirovinu na temelju osnovnog sustava (Savezni zakon o starosnom i obiteljskom osiguranju i Savezni zakon o invalidskom osiguranju) i zakonske starosne mirovine na temelju zakonskih planova za uživanje profesionalnih pogodnosti (Savezni zakon o planovima za uživanje profesionalnih pogodnosti za starosno, obiteljsko i invalidsko osiguranje).”; (f) sljedeće se dodaje Prilogu VIII. dijelu 2.: „Švicarska Starosne, obiteljske i invalidske mirovine na temelju zakonskih planova za uživanje profesionalnih pogodnosti (Savezni zakon o planovima za uživanje profesionalnih pogodnosti za starosno, obiteljsko i invalidsko osiguranje).”; (g) sljedeće se dodaje Prilogu IX. dijelu II.: „Švicarska Obiteljske i invalidske mirovine na temelju zakonskih planova za uživanje profesionalnih pogodnosti (Savezni zakon o planovima za uživanje profesionalnih pogodnosti za starosno, obiteljsko i invalidsko osiguranje).”; (h) sljedeće se dodaje Prilogu X.: „Švicarska 1. Dodatna davanja (Savezni zakon o dodatnim davanjima od 19. ožujka 1965.) i slična davanja previđena na temelju kantonalnog zakonodavstva. 2. Mirovine u slučaju teških uvjeta na temelju invalidskog osiguranja (članak 28. podstavak 1.a Saveznog zakona o invalidskom osiguranju od 19. lipnja 1959. kako je izmijenjen 7. listopada 1994.). 3. Nedoprinosna miješana davanja u slučaju nezaposlenosti kako je predviđeno na temelju kantonalnog zakonodavstva. 4. Nedoprinosne izvanredne invalidske mirovine za osobe s invaliditetom (članak 39. Saveznog zakona o invalidskom osiguranju od 19. lipnja 1959.) koje prije nesposobnosti za rad nisu podlijegale švicarskom zakonodavstvu na temelju djelatnosti kao zaposlena ili samozaposlena osoba.”; (i) sljedeće se dodaje Prilogu XI.: „Švicarska 1. Članak 2. Saveznog zakona o starosnom i obiteljskom osiguranju i članak 1. Saveznog zakona o invalidskom osiguranju koji uređuju dobrovoljno osiguranje u tim granama osiguranja za švicarske državljane s boravištem u državama koje ne podliježu ovom Sporazumu, primjenjuju se na osobe koje borave izvan Švicarske i koje su državljani ostalih država na koje se ovaj Sporazum primjenjuje te na izbjeglice i osobe bez državljanstva s boravištem na državnom području ovih država, kada se te osobe pridruže sustavu dobrovoljnog osiguranja najkasnije jednu godinu nakon datuma kada prestanu biti obuhvaćene starosnim, obiteljskim i invalidskim osiguranjem nakon neprekinutog razdoblja osiguranja od najmanje pet godina. 2. Kada osoba prestane biti osigurana na temelju švicarskog starosnog, obiteljskog i invalidskog osiguranja na temelju neprekinutog razdoblja osiguranja od najmanje pet godina, i dalje ima pravo biti osigurana uz suglasnost poslodavca ako radi u državi na koju se ovaj Sporazum ne primjenjuje za poslodavca u Švicarskoj i ako podnese zahtjev u tu svrhu u roku od šest mjeseci od datuma kada prestane biti osigurana. 3. Dopunsko osiguranje na temelju švicarskog zdravstvenog osiguranja i moguća izuzeća (a) Švicarske zakonske odredbe koje uređuju dopunsko zdravstveno osiguranje primjenjuju se na sljedeće osobe koje nemaju boravište u Švicarskoj: i. osobe na koje se primjenjuju švicarske zakonske odredbe na temelju glave II. Uredbe; ii. osobe za koje Švicarska snosi troškove davanja u skladu s člancima 24., 25., 26. Uredbe; iii. osobe koje primaju švicarska davanja za osiguranje za slučaj nezaposlenosti; iv. članovi obitelji osoba iz alineja i. i iii. ili zaposlena ili samozaposlena osoba s boravištem u Švicarskoj koja je osigurana na temelju švicarskog sustava zdravstvenog osiguranja, osim ako ti članovi obitelji imaju boravište u jednoj od sljedećih država: Danskoj, Španjolskoj, Mađarskoj, Portugalu, Švedskoj ili Ujedinjenoj Kraljevini; v. članovi obitelji osoba iz alineje ii. ili umirovljenika s boravištem u Švicarskoj koji je osiguran na temelju švicarskog sustava zdravstvenog osiguranja, osim ako ti članovi obitelji imaju boravište u jednoj od sljedećih država: Danskoj, Portugalu, Švedskoj ili Ujedinjenoj Kraljevini. Članovima obitelji smatraju se one osobe koje su definirane kao članovi obitelju u skladu s zakonodavstvom države boravišta. (b) Osobe iz točke (a) mogu, na zahtjev, biti izuzete od dopunskog osiguranja ako, dokle god imaju boravište u jednoj od sljedećih država, mogu dokazati da su stekle uvjete za pokriće u slučaju bolesti: Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, Austriji i, s obzirom na osobe iz točke (a) alineje iv. i alineje v., Finskoj te, s obzirom na osobe iz točke (a) alineje ii., Portugalu. Ovaj zahtjev (aa) mora se podnijeti u roku od tri mjeseca od datuma kada obveza za uzimanje osiguranja u Švicarskoj stupi na snagu; ako se, u opravdanim slučajevima, zahtjev podnosi nakon tog roka, izuzeće stupa na snagu od početka obveze osiguranja; (bb) primjenjuje se na sve članove obitelji koji borave u istoj državi. 4. Kada osoba na koju se primjenjuju švicarske zakonske odredbe na temelju glave II. Uredbe prilikom primjene stavka 3. točke (b) i za potrebe zdravstvenog osiguranja podliježe zakonskim odredbama druge države obuhvaćene ovim Sporazumom, troškovi tih davanja u naravi za ozljede izvan radnog mjesta dijele se jednako između švicarskog osiguratelja za ozljede na radu i izvan radnog mjesta te profesionalne bolesti i nadležne institucije zdravstvenog osiguranja ako pravo na naknadu u naravi postoji od oba tijela. Švicarski osiguratelj za ozljede na radu i izvan radnog mjesta te profesionalne bolesti podmiruje sve troškove u slučaju ozljeda na radu, ozljeda na putu na posao ili profesionalnih bolesti, čak i kada postoji pravo na davanja od tijela za zdravstveno osiguranje u zemlji boravišta. 5. Osobe koje rade, ali nemaju boravište u Švicarskoj, i koje imaju pokriveno zakonsko osiguranje u svojoj državi boravišta u skladu s točkom 3(b), kao i članovi njihovih obitelji, koriste odredbe članka 19. Uredbe tijekom boravka u Švicarskoj. 6. Za potrebe primjene članaka 18., 19., 20. i 27. Uredbe u Švicarskoj, nadležni osiguratelj snosi sve zaračunate troškove. 7. Razdoblja osiguranja za dnevnice navršena na temelju sustava osiguranja druge države na koju se ovaj Sporazum primjenjuje uzimaju se u obzir za smanjenje ili povećanje moguće rezerve osiguranja za dnevnice u slučaju majčinstva ili bolesti kada se osoba osigura kod švicarskog osiguratelja u roku od tri mjeseca od prestanka pokrića osiguranjem u drugoj zemlji. 8. Kada je osoba koja je bila na plaćenom radu ili samozaposlena u Švicarskoj i koja je pokrivala svoje životne potrebe, morala prestati sa svojom djelatnosti zbog ozljede ili bolesti i više ne podliježe švicarskom zakonodavstvu o invalidskom osiguranju, smatra se pokrivenom tim osiguranjem za potrebe stjecanja uvjeta za rehabilitacijske mjere do plaćanja invalidske mirovine i tijekom čitavog razdoblja kada ima koristi od tih mjera, pod uvjetom da nije započela novu djela