2013R1245 — HR — 24.12.2013 — 000.001













▼B

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1245/2013

оd 28. studenoga 2013.

o odobrenju manje izmjene specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Fourme de Montbrison (ZOI)]







EUROPSKA KOMISIJA, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode ( 1 ), a posebno njezin članak 53. stavak 2. drugi podstavak, budući da: (1) U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Fourme de Montbrison”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 917/2010 ( 2 ). (2) Zahtjev se podnosi radi izmjene specifikacije kako bi sadržavala podrobnije informacije u odnosu na dokaz o podrijetlu, način proizvodnje, označivanje, nacionalne zahtjeve i podatke o tijelu zaduženom za nadzor oznaka. (3) Komisija je ispitala tu izmjenu i utvrdila da je opravdana. Budući da je izmjena manja u smislu članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je može odobriti bez primjene postupka utvrđenog u člancima 50. do 52. te Uredbe, budući da: DONIJELA JE OVU UREDBU:







Članak 1.

Specifikacija za zaštićenu oznaku izvornosti „Fourme de Montbrison” mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Pročišćeni jedinstveni dokument u kojem se navode glavne točke specifikacije nalazi se u Prilogu II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG I.

Odobravaju se sljedeće izmjene specifikacije zaštićene oznake izvornosti „Fourme de Montbrison”:

1. Rubrika II. „Opis proizvoda”

— Opis proizvoda upotpunjen je sljedećim organoleptičkim opisom: „Fourme de Montbrison ima homogenu, pomalo čvrstu teksturu topivu u ustima. Finog je i mirisnog okusa, mliječnog teka s voćnim notama i blago naglašenim okusom plavog sira koji mu daje određenu blagost. Smije biti blago slan i pomalo gorkast.” Taj je opis koristan pri organoleptičkom ispitivanju proizvoda u sklopu nadzora.

— Navodi se: „Dopušta se rezanje sira Fourme de Montbrison ako to neće narušiti njegovu teksturu. Komadi teži od 50 grama moraju imati koru.”

S obzirom na stalne promjene načina potrošnje sira, tom se odredbom utvrđuje okvir kako bi se izbjegla odstupanja u pogledu vrste rezanja.

2. Rubrika IV. „Dokaz o podrijetlu”

2.1 Podrubrika IV.1. „Prijavne odredbe”

— Navodi se: „Identifikacijska prijava napravljena jè prema modelu koji je odobrio ravnatelj Nacionalnog zavoda za podrijetlo i kvalitetu”.

Predviđeno je podnošenje prethodnih izjava o nepostojanju namjere proizvodnje i nastavka proizvodnje, što omogućuje precizno praćenje gospodarskih subjekata koji se žele trenutno povući iz oznake izvornosti.

Navedeni su sadržaj i načini prijenosa prijava potrebnih za upoznavanje i praćenje proizvoda.

Te su izmjene povezane s reformom sustava nadzora zaštićenih oznaka podrijetla koja je uvedena Zakonom br. 2006-1547 od 7. prosinca 2006. o vrednovanju poljoprivrednih, šumskih ili prehrambenih te morskih proizvoda.

2.2 Podrubrika IV.2. „Registri”

— Dopunjen je popis registracija koje gospodarski subjekti trebaju izvršiti kako bi se omogućila kontrola proizvodnih uvjeta utvrđenih specifikacijom.

2.3 Podrubrika IV.3. „Nadzor proizvoda”

— Naveden je stadij u kojem se provodi ispitivanje organoleptičko ispitivanje proizvoda i metoda uzimanja uzorka. Ti se načini zatim preuzimaju u planove kontrole ili nadzora oznake podrijetla koje izrađuje kontrolno tijelo.

3. Rubrika V. „Način proizvodnje”

3.1 Podrubrika V.1. „Proizvodnja mlijeka”

— Definirano je mliječno stado. Radi se o „svim mliječnim kravama i junicama koje se nalaze na gospodarstvu”, s time da su „mliječne krave životinje koje daju mlijeko i zasušene životinje”, a „junice su životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja. Tom se definicijom nastoji jasno utvrditi na koje se životinje misli pri uporabi pojmova „mliječno stado”, „mliječne krave” i „junice” u nastavku specifikacije, kako bi se izbjegle zabune.

— Iz točke V.1.a uklonjeni su načini privremenog odstupanja od osnovnih obroka za mliječne krave u razdobljima suše, klimatskih nepogoda ili drugih izvanrednih situacija.

— U točki V.1.a se navodi da se drugi stavak odnosi na osnovni obrok te da su biljke krstašice isključene iz krmiva. Tim se podrobnim uputama nastoje izbjeći sve dvosmislenosti u tekstu.

— U točki V.1.a rečenica „Udio svježe trave, suhog ili prosušenog sijena, trave u balama ili silirane trave u suhoj tvari mora biti veći ili jednak 80 % osnovnog obroka krmiva za mliječne krave što je godišnji prosjek za sve mliječne krave zajedno” zamjenjuje rečenicu „Svježa trava, suho ili prosušeno sijeno ili silirana trava mora biti osnova prehrane”. Time se jasno određuje udio trave u osnovnom obroku, životinje na koje se to odnosi i vremenski razmak u kojem se daje, što će olakšati nadzor. Tom se odredbom ističe važnost ishrane temeljene na travi za oznaku izvornosti „Fourme de Montbrison”.

— U točki V.1.a rečenica „Udio silažnog kukuruza u suhoj tvari ne smije biti veći od 20 % osnovnog obroka mliječnih krava, što je godišnji prosjek za sve mliječne krave zajedno” zamjenjuje rečenicu „Udio silažnog kukuruza u suhoj tvari ne smije prijeći 20 % dnevnog obroka, što je godišnji prosjek za stado”. Dakle, ograničavanje količine kukuruza primjenjuje se na osnovni obrok, a ne na ukupni obrok i odnosi se samo na mliječne krave.

Ta je odredba nadopunjena rečenicama „Unutar stada mliječnih krava potrošnja silažne cijele biljke kukuruza rezervirana je za junice koje ulaze u zadnji mjesec spolnog sazrijevanja i na mliječne krave” i „U dnevnom obroku mliječnih krava zabranjeno je istodobno stavljanje cijelih biljki kukuruza (svježeg ili silažnog) zajedno s kukuruzom u zrnu ili u klasu konzerviranim na vlažni način”. Preciznim određivanjem životinja koje smiju dobiti silažni kukuruz olakšava se nadzor stvarno danog udjela silažnog kukuruza mliječnim kravama. Zabrana davanja cijele biljke kukuruza zajedno s kukuruzom u zrnu ili vlažno konzerviranim klasom također ima za cilj ograničiti udio kukuruza, poglavito u fermentiranom obliku, u prehrani muzenih krava.

Svrha svih tih odredaba jest s jedne strane dati prednost travi u prehrani muzenih krava, a s druge strane olakšati nadzor davanjem preciznijih uputa vezanih uz životinje i razdoblja prehrane.

— U točki V.1.a odredba o udjelu sijena izvan razdoblja ispaše odnosi se na muzne krave: u svrhu postizanja koherentnosti, nadzor provedbe te odredbe obavlja se nad svim mliječnim kravama zajedno, a ne samo nad mliječnim stadom.

— U točki V.1.b radi veće preciznosti naznačuje se da se zabrana uzgoja krava isključivo u stajama i uzgoja bez ispaše odnosi samo na mliječne krave.

— U točki V.1.b navodi se minimalno trajanje ispaše od 150 dana godišnje za mliječne krave. Tim se uvjetom ističe značaj ispaše u prehrani muznih krava i olakšava nadzor obveze ispaše.

— U točki V.1.b rečenica koja posebno govori o krmljenju zelenom travom dopušta takvu praksu za mliječne krave, s travom koja potječe iz tog zemljopisnog područja i koja je dopuna ispaši. Ona također omogućuje ocjenu vrijednosti trave u obliku svježeg krmiva koja potječe s parcela previše udaljenih od zgrade za mužnju da bi se muzne krave do njih dovele.

— U točki V.1.b uvedeno je ograničenje troškova gospodarstva kako bi se pospješilo ekstenzivno vođenje mljekarskih gospodarstava zaštićene oznake izvornosti „Fourme de Montbrison”.

— U točki V.1.c uvodi se ograničenje unosa dodataka i aditiva na najviše 1 800 kg suhe tvari u prosjeku po mliječnoj kravi godišnje. Na taj se način tom odredbom daje prednost prehrani utemeljenoj na krmivu koje je sastavni dio osnovnog obroka, a koje potječe sa zemljopisnog područja.

— U točki V.1.c radi veće jasnoće navode se dvije različite pozitivne liste sirovina dopuštenih u dodacima koji se daju muznim kravama i u dopuštenim aditivima.

Na važeći popis dopuštenih sirovina u dodacima danima mliječnim kravama dodani su: vlažna zrna kukuruza, derivati uljnih sjemenki bez dodatka ureje, derivati uljnih plodova bez dodatka ureje, osim biljnih ulja i masnoća, školjki i ploda kakaovca, derivati sjemenki povrća, pod-proizvodi fermentacije mikroorganizama čije su stanice bile neaktivne ili ubijene, a koji nisu proizvodi dobiveni iz biomase specifičnih mikroorganizama uzgajanih na određenim supstratima te koji nisu trop. Izraze: „sve žitarice i njihovi pod-proizvodi”, „dehidrirana pulpa cikle”, „melasa”, „proteinske sjemenke” i „sol, minerali” zamjenjuju izrazi: „sve sjemenke žitarica i njihovi izvedeni proizvodi”, „sušena pulpa cikle”, „melase”, „sjemenke povrtnica” odnosno „minerali i izvedeni proizvodi”. Pojam „uljane pogače bez dodane ureje” se ukida jer su takvi proizvodi dio proizvoda izvedenih iz zrnja ili uljnog voća, bez dodane ureje. Također se navodi da klasovi kukuruza mogu biti konzervirani suhim ili vlažnim načinom. Ta vrsta sirovina nema utjecaja na kvalitetu proizvoda.

Zabranjuje se uporaba kaustične sode za obradu žitarica i njihovih derivata jer to nije tradicionalna praksa.

Rečenicu „Zabranjen je svaki aditiv koji izravno mijenja sastav mlijeka” zamjenjuje pozitivna lista aditiva te se, poštujući propisanu terminologiju, navodi detaljni popis kategorija i funkcionalnih skupina dopuštenih aditiva. Tom se izmjenom nastoji izbjeći svaka dvosmislenost ili interpretacija tijekom nadzora.

— U točki V.1.e dodaje se odredba kojom se zabranjuju GMO-ovi u ishrani životinja i kulturama s gospodarstva radi očuvanja tradicionalne ishrane.

3.2 Pod-rubrika V.3. „Prerada”

— U pozitivnoj listi sastojaka ili pomoćnih sastojaka za proizvodnju ili dopuštenih aditiva u mlijeku ili u procesu proizvodnje, radi veće preciznosti, izrazi „neofenzivne bakterijske kulture, kvasci, plijesni” zamjenjuju se izrazima „bakterijske kulture, kvasci i plijesni dokazane neškodljivosti”.

— Stavak „Etape koje slijede su rezanje ‚koagulata ili gruša’, miješanje, odmaranje gruša, lagana preša, usitnjavanje gruša, soljenje sirne mase gruša, stavljanje u kalup, cijeđenje, stavljanje u žljebove. One su određene u sljedećim stavcima:” ukida se jer je svaka etapa u tom stavku zasebno opisana u nastavku specifikacije.

— Od sada više nije obavezno lagano prešanje gruša tijekom faze odmaranja prije usitnjavanja. Ta praksa zapravo nije neophodna u tehnološkoj shemi proizvodnje sve dok je finalni suhi ekstrakt sira u skladu s onim koji propisuje specifikacija.

— Rečenica „Gruš se usitnjava, sirna masa se soli i stavlja u kalup” iznova je uobličena na ovaj način: „Gruš se zatim usitnjava i sirna masa se soli najkasnije u trenutku stavljanja u kalup”. Trenutak u kojem se obavlja soljenje tako je bolje objašnjen.

— Radi boljeg razumijevanja, navodi se da faza cijeđenja u komori preokretanjem i bez prešanja dolazi nakon stavljanja gruša u kalup.

— Minimalno trajanje cijeđenja u kalupu preokretanjem i bez prešanja skraćeno je s 24 na 18 sati. Naime, razvojem tih postupaka skraćeno je trajanje cijeđenja bez utjecaja na kvalitetu dobivenih sireva.

— Rečenica „Postupak bušenja provodi se deseti dan nakon dodavanja renina” premještena je u točku V.4. gdje se navodi da je riječ o bušenju sireva.

3.3 Pod-rubrika V.4. „Zrenje i konzerviranje”

Rečenicu „Nakon bušenja u podrumu ili sušionici odvija se proces zrenja na stalnoj temperaturi između 6 °C i 12 °C tijekom najmanje petnaest dana s relativnom vlagom od 90 do 98 %” zamjenjuje se rečenicom „Po izlasku iz komore sa žljebovima te nakon eventualnog dodatnog brisanja, započinje proces zrenja u podrumu ili sušionici, na stalnoj temperaturi između 6 °C i 12 °C s relativnom vlagom između 90 i 98 %” i nadopunjuje se rečenicom „Nakon bušenja sirevi zriju barem 15 dana u podrumu ili sušionici u gore opisanim uvjetima temperature i vlage”.

Svrha tih pojašnjenja u redigiranom tekstu jest bolje opisati međusobno povezivanje postupaka. Zapravo, bušenje se ne događa tik prije ulaska u podrum, nego dok su sirevi u podrumu. Između izlaska iz komore sa žljebovima i ulaska u podrum sir se može eventualno još jednom obrisati. Minimalni boravak u podrumu je 15 dana od dana bušenja.

4. Rubrika VIII. „Označivanje”

Ukida se obveza stavljanja napomene „oznaka kontrolirane izvornosti” na etiketu i zamjenjuje obvezom stavljanja simbola ZOI Europske unije radi čitljivosti i sinergije u oglašavanju proizvoda registriranih kao ZOI.

5. Rubrika IX. „Nacionalni zahtjevi”

U skladu s prethodno navedenom nacionalnom reformom sustava kontrole zaštićenih oznaka podrijetla, dodaje se tablica s prikazom glavnih točaka koje se kontroliraju i metodama njihova ocjenjivanja.









PRILOG II.

PROČIŠĆENI JEDINSTVENI DOKUMENT

Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ( 3 )

„FOURME DE MONTBRISON”

EZ br.: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012.

ZOZP () ZOI (X)

1. Naziv

„Fourme de Montbrison”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1 Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2 Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Fourme de Montbrison” je sir proizveden od kravljeg mlijeka dodavanjem renina, cilindričnog oblika visine od 17 do 21 cm i promjera 11,5 do 14,5 cm te mase od 2,1 do 2,7 kg, smjese prošarane plavičastim točkicama, nije tlačen niti kuhan, nego je fermentiran i soljen ubacivanjem soli u gruš prilikom stavljanja u kalup.

▼C1

Sadržaj masti je najmanje 52 g na 100 g sira nakon potpunog sušenja, a sadržaj suhe tvari ne smije biti manji od 52 g na 100 g zrelog sira.

▼B

Sir smije dobiti oznaku izvornosti „Fourme de Montbrison” tek nakon trideset i drugog dana od dana dodavanja renina.

Korica mu je suha, prekrivena plijesni, narančaste je boje s mogućim bijelim, žutim i crvenim mrljama. Smjesa je žućkastobijele boje, s malo otvora i prošarana svjetloplavim točkicama.

„Fourme de Montbrison” ima homogenu, pomalo čvrstu teksturu topivu u ustima. Profinjena je okusa, mirisan poput mliječnog proizvoda s voćnim notama i blago naglašenim okusom plavog sira koji mu daje određenu blagost. Smije biti blago slan i pomalo gorkast.

3.3 Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4 Prehrana životinja (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Tijekom cijele godine osnovni obrok mliječnih krava sastoji se od krmiva koje potječe iz zemljopisnog područja oznake.

U osnovnom obroku su dopuštene sve vrste krmiva, osim biljki krstašica.

Udio svježe trave, suhog ili prosušenog sijena, trave u balama ili silirane trave u suhoj tvari mora biti veći ili jednak 80 % osnovnog obroka krmiva mliječnih krava, što je godišnji prosjek za sve mliječne krave zajedno.

Udio silažnog kukuruza u suhoj tvari ne smije biti veći od 20 % osnovnog obroka mliječnih krava, što je godišnji prosjek za sve mliječne krave zajedno.

Izvan razdoblja ispaše, sijeno mora sadržavati barem 3 kg suhe tvari prosječno po mliječnoj kravi dnevno, za sve mliječne krave zajedno.

Ispaša mliječnih krava obvezna je u razdoblju kad ima svježe trave i čim to klimatski uvjeti dopuštaju. Ispaša mora trajati najmanje 150 dana godišnje.

Najveći unos koncentrata i aditiva ograničen je na 1 800 kg suhe tvari godišnje po mliječnoj kravi, što je prosjek za sve mliječne krave.

U koncentratima i aditivima koji se daju mliječnim kravama, dopuštene su samo sirovine i aditivi navedeni na važećem popisu.

3.5 Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju poduzeti u određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, prerada, zrenje i čuvanje sireva do 32 dana od dana dodavanja renina moraju se poduzeti unutar zemljopisnog područja.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Rezanje sira „Fourme de Montbrison” dopušteno je ako mu ne narušava teksturu. Komadi teži od 50 g moraju imati koricu.

3.7 Posebna pravila za označivanje

Svi sirevi s oznakom izvornosti „Fourme de Montbrison” moraju imati etiketu na kojoj je navedeno ime oznake izvornosti ispisano slovima čija veličina iznosi barem dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi i simbol ZOI Europske unije.

Neovisno o propisanim oznakama koja se primjenjuju na sve sireve, zabranjeno dodavanje bilo kakvih pridjeva oznaci izvornosti, izuzev posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje „Fourme de Montbrison” obuhvaća sljedeća područja:

Departman Loire: općine Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort, Verrières-en-Forez.

Departman Puy-de-Dôme: općine Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne et Valcivières.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1 Posebnost zemljopisnog područja

Prirodni faktori

Zemljopisno područje oznake izvornosti „Fourme de Montbrison” prostire se uglavnom „visokim pašnjacima” na vrhovima gorja Forez, na rubnim dijelovima departmana Loire i Puy-de-Dôme te na istočnom dijelu gorja Forez. Radi se o području srednje visokih planina (najviši vrh visok je 1 634 m) općenite orijentacije sjever-jug, nastalog na granitnoj podlozi i ograničenog prirodnom granicom. Ono se sastoji od planinskih i podalpskih pašnjaka koji stvaraju krajobraz ogoljelih zaravni sa zaobljenim i blagim grebenima, opasanih pošumljenim obroncima, poglavito crnogoricom. Tamo se nalaze brojna tresetišta i livade. Razina kišnih padalina relativno je visoka (u prosjeku više od 1 000 mm godišnje). Klima je pod utjecajem oceanske i kontinentalne klime. Prosječne godišnje temperature stoga su uglavnom niže od 10 °C, a često i niže od 5 °C. Zime su duge i hladne, s čestim snijegom.

Zbog nadmorske visine i velike količine kiše, krmivo se proizvodi uglavnom na trajnim pašnjacima.

Ljudski čimbenici

Proizvodnja „Fourme de Montbrison” potječe iz doba Srednjega vijeka u regiji Haut-Forez gdje se poljoprivredno-pastirski sustav zadržao sve do drugog svjetskog rata. Proizvodnja tog sira odvijala se u posebnim građevinama nazvanima „jasseries”, zgradama koje su se gradile na obroncima gorja Foreza, a u njima su tijekom ljetnih mjeseci boravili ljudi i životinje te se u njima proizvodio sir. U to se doba sir proizvodio ljeti, od mlijeka dobivenog od stada skromne veličine, a proizvodile su ga žene, dok su muškarci ostajali u selima i nastavljali s ljetnim radovima u polju. Prirodni okoliš obilovao je stablima crnogorice koja, kad se izdube, tvore žljebove (nazvane „chéneaux”) koji su tijekom proizvodnje bili iznimno prilagođeni cijeđenju sireva „fourme”. Ti su se sirevi često čuvali sve dok žene ne bi sišle u dolinu i prodavale ih na tržnicama s jedne i druge strane masiva, među kojima je najvažnija bila tržnica u gradu Montbrisonu.

Danas se uzgoj mliječnih krava uglavnom odvija na trajnim pašnjacima. Uvjeti proizvodnje sira „Fourme de Montbrison”, obvezna ispaša kada je moguća, osnovni obrok koji se temelji na travi i ograničena uporaba silažnog kukuruza dodatno ističu vrijednost tog prirodnog resursa.

Tehnološka shema proizvodnje sira „Fourme de Montbrison” preuzeta je od predaka te ističe lokalno znanje i umijeće, posebno naglašavajući:

— miješanje prilagođeno manjem zrnu gruša veličine oko 0,5 cm do 1 cm,

— soljenje sirne smjese i smanjeno soljenje izvana,

— što je vrlo specifična tehnika dodatnog cijeđenja u žlijebu od crnogoričnog drveta.

5.2 Posebnost proizvoda

„Fourme de Montbrison” je sir smjese prošarane plavičastim točkicama, profinjena i aromatična okusa, u cilindričnom obliku visine 17 do 21 cm te promjera 11,5 do 14,5 cm, u narančastoj košuljici, s manjim otvorima u smjesi i blago naglašenim karakterom „plavog” sira koji mu daje određenu blagost.

5.3 Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI), odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Specifične karakteristike sira „Fourme de Montbrison” prvenstveno proizlaze iz specifičnih običaja u proizvodnji mlijeka i preradi sira.

Proizvodnja mlijeka oslanja se na bogatstvo pašnjaka na gorju Forez i doprinosi profinjenom i mirisnom okusu „Fourme de Montbrison”.

Njegov relativno mali oblik povezan je s njegovim podrijetlom: mala stada davala su slabu proizvodnju mlijeka i sir su ručno prerađivale žene.

Pretežito blag okus sira „Fourme de Montbrison” povezan je s tankim rezanjem zrna gruša. Takav manji oblik zrna gruša stvara male otvore u smjesi, omogućujući ograničeni razvoj plijesni Penicillium roqueforti koja je manje prisutna u odnosu na druga tijesta prošarana plavim plijesnima.

Specifična narančasta boja kore rezultat je tehnika soljenja koje pogoduju razvoju površinske flore. Razvoju površinske flore također pogoduje i cijeđenje u žlijebu izdubljenom u deblu crnogoričnog stabla. Zapravo, drveni su žljebovi spremnik površinske flore i izravno sudjeluju u njezinu razvoju sprečavajući prebrzo sušenje kore.

„Fourme de Montbrison” manje je slan od ostalih plavih sireva zbog same tehnike soljenja.

Upućivanje na objavu specifikacije

[članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDeMontbrison.pdf