2013D0755 — HR — 01.01.2014 — 000.001

►B ODLUKA VIJEĆA 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) ( L 344, 19.12.2013, p.1)













▼B

ODLUKA VIJEĆA 2013/755/EU

od 25. studenoga 2013.

o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji

(„Odluka o prekomorskom pridruživanju”)







VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 203., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta, u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Ova Odluka zamjenjuje Odluku Vijeća 2001/822/EZ ( 1 ) koja se primjenjuje do 31. prosinca 2013. Sukladno članku 62. Odluke Vijeća 2001/822/EZ, Vijeće utvrđuje odredbe predviđene za naknadnu primjenu načela navedenih u člancima od 198. do 202. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). (2) U svojim zaključcima od 22. prosinca 2009. o odnosima EU-a s prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi), Vijeće je pozvalo Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog za preispitivanje Odluke o prekomorskom pridruživanju prije srpnja 2012. Vijeće je poduprlo prijedlog Komisije da se buduće partnerstvo između Unije i PZP-ova temelji na trima ključnim stupovima: 1. unapređivanju konkurentnosti, 2. jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti te 3. promicanju suradnje i integracije između PZP-ova i ostalih partnera i susjednih regija. (3) Komisija je između lipnja i listopada 2008. održala javno savjetovanje i predložila je niz smjernica za novu odluku o pridruživanju. Rezultati tog savjetovanja sastavljeni su u Komunikaciji od 6. studenoga 2009. pod nazivom „Elementi za novo partnerstvo između Europske unije i prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova)”. (4) UFEU i njegovo sekundarno zakonodavstvo ne primjenjuju se automatski na PZP-ove, uz iznimku nekih odredbi koje izrijekom predviđaju suprotno. Iako nisu treće zemlje, PZP-ovi ne čine dio jedinstvenog tržišta i moraju ispunjavati obveze nametnute trećim zemljama u vezi s trgovinom, posebno u pogledu pravila o podrijetlu, zdravstvenih standarda i zdravstvenih standarda za bilje i zaštitnih mjera. (5) Poseban odnos između Unije i PZP-ova trebao bi se promijeniti iz klasičnog pristupa razvojnoj suradnji u uzajamno partnerstvo koje podupire održivi razvoj PZP-ova. Nadalje, solidarnost između Unije i PZP-ova trebala bi se temeljiti na njihovu jedinstvenom odnosu i njihovoj pripadnosti istoj „europskoj obitelji”. (6) Doprinos civilnog društva razvoju PZP-ova može se unaprijediti jačanjem organizacija civilnog društva u svim područjima suradnje. (7) S obzirom na zemljopisni položaj PZP-ova njihova suradnja sa susjedima, usprkos različitom statusu svakog sudionika na danom zemljopisnom području u odnosu na pravo Unije, trebala bi se provoditi u interesu svih strana s posebnim težištem na područja zajedničkog interesa i promicanje vrijednosti i standarda Unije. Nadalje, PZP-ovi bi mogli djelovati kao regionalna središta ili središta izvrsnosti u svojim regijama. (8) Unija bi trebala podupirati politike i strategije PZP-a u području zajedničkog interesa na temelju posebne potrebe, potencijala i odabira dotičnog PZP-a. (9) Cilj pridruživanja trebalo bi biti osiguranje očuvanja, obnavljanja i održivog korištenja biološke raznolikosti i usluga ekosustava kao ključnog elementa u postizanju održivog razvoja. (10) PZP-ovi imaju visoku biološku raznolikost kopna i mora. Klimatske promjene mogle bi utjecati na prirodni okoliš PZP-ova i predstavljaju prijetnju njihovu održivom razvoju. Djelovanja u području očuvanja biološke raznolikosti i usluga ekosustava, smanjenja rizika od katastrofa, održivog upravljanja prirodnim bogatstvima i promicanja održive energije doprinijela bi prilagodbi i ublaživanju klimatskih promjena u PZP-ovima. (11) Važna uloga koju bi PZP-ovi mogli imati u doprinosu obvezama Unije u okviru multilateralnih sporazuma o okolišu trebala bi se prepoznati u odnosima između Unije i PZP-ova. (12) Potrebno je poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima da postanu manje ovisni o fosilnim gorivima radi smanjenja njihove osjetljivosti na pristup gorivu i promjenjivost cijena, čime bi njihovo gospodarstvo postalo otpornije i manje osjetljivo na vanjske utjecaje. (13) Unija bi PZP-ovima mogla pomoći smanjiti njihovu osjetljivost na katastrofe te podržati djelovanja i mjere koje poduzimaju u tu svrhu. (14) Učinci udaljenosti PZP-ova predstavljaju prepreku njihovoj konkurentnosti, pa je stoga važno poboljšati pristupačnost PZP-ova. (15) Unija i PZP-ovi prepoznaju važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova. (16) Daljnji gospodarski i društveni razvoj PZP-ova trebao bi se međusobno podupirati i težiti jačanju konkurentnosti gospodarstva PZP-ova, kao i ostvarivanju socijalnog napretka i uključivanju, posebno osjetljivih skupina i osoba s invaliditetom. U tu svrhu suradnja između Unije i PZP-ova trebala bi obuhvaćati razmjenu informacija i najbolje prakse u relevantnim područjima, uključujući razvoj vještina i socijalnu zaštitu, kao i promicanje prava osoba s invaliditetom, uzimajući u obzir načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Nadalje, pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi doprinijeti promicanju poštenog rada, uključujući najbolju praksu u socijalnom dijalogu, kao i poštovanje temeljnih standarda rada, jednakih mogućnosti, nediskriminacije i pristupačnosti u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze. (17) Turizam bi mogao predstavljati područje suradnje između Unije i PZP-ova. Cilj suradnje trebalo bi biti podupiranje napora tijela PZP-ova za dobivanjem najveće moguće koristi od lokalnog, regionalnog i međunarodnog turizma i poticanjem privatnih financijskih tokova iz Unije i drugih izvora u razvoj turizma u PZP-ovima. Posebna pozornost trebala bi se pridati potrebi za integracijom turizma u socijalni, kulturni i gospodarski život ljudi, kao i zaštiti okoliša. (18) Pojava zaraznih bolesti u PZP-ovima, kao što je tropska groznica na Karibima i Pacifiku te groznica chikungunya u regiji Indijskog oceana, može imati znatne negativne učinke na zdravlje i gospodarstvo. Osim smanjenja produktivnosti pogođenog stanovništva, epidemije u PZP-ovima mogle bi imati snažne posljedice za turizam koji je glavno uporište mnogih gospodarstava PZP-ova. S obzirom na to da postoji velik broj turista i radnika migranata koji putuju u PZP-ove, osjetljivi su na uvoz zaraznih bolesti. S druge strane, velik priljev osoba koje se vraćaju iz PZP-ova mogo bi biti vektor unosa prenosivih bolesti u Europu. Osiguravanje „sigurnog turizma” stoga je ključni čimbenik za održivost onih gospodarstava PZP-ova koja izrazito ovise o turizmu. (19) Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir i doprinositi čuvanju kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova. (20) Unija prepoznaje važnost razvijanja aktivnijeg partnerstva s PZP-ovima u pogledu dobrog upravljanja i borbe protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, terorizma i korupcije. (21) Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša. (22) Globalne promjene koje su se odrazile u stalnom procesu liberalizacije trgovine uvelike obuhvaćaju Uniju, glavnog trgovinskog partnera PZP-ova, njihove susjede države AKP-a i druge gospodarske partnere. (23) PZP-ovi su krhke otočne sredine kojima je potrebna primjerena zaštita, također u pogledu gospodarenja otpadom. U pogledu radioaktivnog otpada to je predviđeno člankom 198. Ugovora u Euratomu i povezanim sekundarnim zakonodavstvom, osim za Grenland na koji se Ugovor o Euratomu ne primjenjuje. Za drugi otpad trebalo bi točno odrediti koja se pravila Unije trebaju primjenjivati na PZP-ove. (24) Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije ( 2 ), a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za sprečavanje izbjegavanja trgovine i osiguravanje pravilnog funkcioniranja režima kumulacije. (25) Postupci certifikacije podrijetla iz PZP-ova trebali bi se ažurirati u interesu dotičnih subjekata i administrativnih tijela u PZP-ovima. Odredbe o administrativnoj suradnji između Unije i PZP-ova također bi se na odgovarajući način trebale ažurirati. (26) Trebalo bi utvrditi načine administrativne suradnje i mogućnost privremenog povlačenja povlaštenog tretmana u pogledu svih ili određenih proizvoda podrijetlom iz PZP-ova u slučaju prijevare, nepravilnosti ili sustavnih nepridržavanja pravila o podrijetlu proizvoda, ili nemogućnosti uspostave administrativne suradnje. Nadalje, trebalo bi utvrditi dostatno podrobne odredbe o zaštiti i nadzoru. To bi nadležnim tijelima PZP-ova i Unije, kao i gospodarskim subjektima omogućilo da se pouzdaju u jasna i transparentna pravila te postupke. Naposljetku, zajednički je interes osigurati pravilnu primjenu postupaka i modaliteta koji PZP-ovima omogućuju izvoz robe u Uniju bez carine i bez kvota. (27) Uzimajući u obzir ciljeve integracije i razvoj globalne trgovine u području usluga i poslovnog nastana, potrebno je podržati razvoj tržišta usluga i mogućnosti ulaganja poboljšavajući tržišni pristup uslugama i ulaganju PZP-ova na tržište Unije. U tom pogledu Unija bi PZP-ovima trebala ponuditi najbolji mogući tretman koji je opsežnim klauzulama najpovlaštenije nacije ponuđen bilo kojem drugom trgovinskom partneru, istodobno osiguravajući PZP-ovima fleksibilnije mogućnosti za trgovinske odnose ograničavajući tretman koji PZP-ovi nude Uniji na ono što je ponuđeno drugim velikim trgovinskim gospodarstvima. (28) Prava intelektualnog vlasništva ključna su komponenta za poticanje inovacija i alat za promicanje gospodarskog i društvenog razvoja. Zemlje imaju koristi od njih jer im omogućuju zaštitu intelektualnog stvaralaštva i imovine. Njihova zaštita i provedba olakšavaju trgovinu, rast i strana ulaganja, kao i borbu protiv zdravstvenih i sigurnosnih rizika krivotvorenih proizvoda. Politike o pravima intelektualnog vlasništva mogu koristiti PZP-ovima, posebno u kontekstu čuvanja biološke raznolikosti i razvoja tehnologije. (29) Sanitarne i fitosanitarne mjere i tehničke prepreke trgovini mogu utjecati na trgovinu i zahtijevaju suradnju. Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom trebale bi se baviti politikama tržišnog natjecanja i pravima intelektualnog vlasništva, što utječe na pravednu distribuciju dobitaka od trgovine. (30) Kako bi se osiguralo da PZP-ovi mogu sudjelovati pod najboljim uvjetima na unutarnjem tržištu Unije, kao i na regionalnim, podregionalnim i međunarodnim tržištima, važno je razviti kapacitet PZP-ova u relevantnim područjima. Ona obuhvaćaju razvoj ljudskih potencijala i vještina, razvoj malih i srednjih poduzeća, diversifikaciju gospodarskih sektora i provedbu odgovarajućeg pravnog okvira kako bi se postigla gospodarska klima koja vodi do ulaganja. (31) Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi doprinijeti stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora. (32) Financijsku bi pomoć PZP-ovima trebalo odobriti na temelju jedinstvenih, transparentnih i učinkovitih mjerila, uzimajući u obzir potrebe i dostignuća PZP-ova. Takva bi mjerila trebala uzeti u obzir broj stanovnika, razinu bruto društvenog proizvoda (BPD), razinu prijašnjih alokacija sredstava iz Europskog fonda za razvoj (EFR) i ograničenja zbog zemljopisne izolacije PZP-ova. (33) Radi učinkovitosti, pojednostavnjenja i prepoznatljivosti upravljačkih kapaciteta tijela PZP-ova, financijskim izvorima koji su odobreni PZP-ovima trebalo bi se upravljati na temelju uzajamnog partnerstva. Nadalje, tijela PZP-ova trebala bi preuzeti odgovornost za oblikovanje i provedbu tih politika koje su između stranaka dogovorene kao strategije suradnje. (34) Postupci koji se odnose na financijsku pomoć glavnu odgovornost za programiranje 11. EFR-a i provedbu suradnje trebali bi delegirati posebno PZP-ovima. Suradnja bi se trebala provoditi uglavnom u skladu s teritorijalnim propisima PZP-ova te bi trebala ojačati potporu za praćenje, evaluaciju i reviziju programiranih aktivnosti. Ograničeni administrativni i ljudski potencijali PZP-ova trebali bi se uzeti u obzir u procesu programiranja i provedbe. Nadalje, potrebno je pojasniti da PZP-ovi ispunjavaju uvjete za različite izvore financiranja. (35) PZP-ovi mogu sudjelovati na Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS) na temelju odredbi Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ). Stoga se regionalna suradnja za PZP-ove može sastojati od njihova sudjelovanja u EGTS-u, u skladu s režimom koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan. PZP-ovi koji su članovi EGTS-a mogu ispunjavati uvjete za regionalno financiranje. (36) Kako bi se uzeli u obzir tehnološki razvoj i promjene u carinskom zakonodavstvu, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata o izmjeni dodataka Prilogu VI. u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Vijeću šalju na vrijeme i na primjeren način. (37) Na temelju ove Odluke Vijeće bi trebalo biti u mogućnosti sastaviti inovativni odgovor na sve gore navedene čimbenike, koji je istodobno dosljedan i prilagođen različitim situacijama, budući da: DONIJELO JE OVU ODLUKU:







PRVI DIO

OPĆE ODREDBE O PRIDRUŽIVANJU PREKOMORSKIH ZEMALJA I PODRUČJA UNIJI







Poglavlje 1.

Opće odredbe

Članak 1.

Svrha

1. Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti i standardi Unije diljem svijeta.

2. Partneri su pridruživanja Unija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani.

Članak 2.

Teritorijalna primjena

Pridruživanje se primjenjuje na PZP-ove navedene u Prilogu II. UFEU-u.

Članak 3.

Ciljevi, načela i vrijednosti

1. Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija.

2. Pridruživanje slijedi opće ciljeve utvrđene u članku 199. UFEU-a, unapređujući konkurentnost PZP-ova, jačajući otpornost PZP-ova, smanjujući njihovu gospodarsku i okolišnu osjetljivost te promičući suradnju između njih i drugih partnera.

3. Slijedeći te ciljeve, pridruživanje poštuje temeljna načela slobode, demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koji su zajednički PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.

4. U područjima suradnje iz ove Odluke ne smije biti diskriminacije koja se temelji na spolu, rasi ili etničkom podrijetlu, religiji ili uvjerenju, invaliditetu, dobi ili seksualnoj orijentaciji.

5. Partneri priznaju međusobna prava određivanja svojih politika i prioriteta u području održivog razvoja, utvrđivanja vlastitih razina domaće zaštite okoliša i rada te odgovarajućih prilagodbi ili izmjena relevantnih zakona i politika, dosljedno obvezama prema međunarodno priznatim standardima i sporazumima. Pritom teže osiguravanju visoke razine zaštite okoliša i rada.

6. Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim razvojem i zaštitom okoliša.

Članak 4.

Upravljanje pridruživanjem

Upravljanje pridruživanjem provode Komisija i tijela PZP-ova, a gdje je to potrebno, država članica s kojom je PZP povezan, u skladu s njihovim institucijskim, pravnim i financijskim nadležnostima.

Članak 5.

Zajednički interesi, komplementarnost i prioriteti

1. Pridruživanje je okvir za politički dijalog i suradnju u pitanjima od zajedničkog interesa.

2. Prednost ima suradnja u područjima zajedničkog interesa kao što su:

(a) gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva;

(b) promicanje zelenog rasta;

(c) održivo upravljanje prirodnim bogatstvima uključujući očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti te usluge ekosustava;

(d) prilagođivanje i ublaživanje učinka klimatskih promjena;

(e) promicanje smanjenja rizika od katastrofa;

(f) promicanje aktivnosti u području istraživanja, inovacija i znanstvene suradnje;

(g) promicanje društvenih, kulturnih i gospodarskih razmjena između PZP-ova, njihovih susjeda i drugih partnera.

3. Suradnja u područjima zajedničkog interesa ima cilj promicati samostalnost PZP-ova i razvijati kapacitete PZP-ova za oblikovanje, provedbu i praćenje strategija i politika navedenih u stavku 2.

Članak 6.

Promicanje pridruživanja

1. Radi jačanja međusobnih odnosa Unija i PZP-ovi nastoje građane upoznati s pridruživanjem, posebno promičući razvoj veza i suradnje između tijela, akademske zajednice, civilnog društva i poduzeća PZP-ova s jedne strane i njihovih sugovornika unutar Unije s druge strane.

2. PZP-ovi ulažu trud u jačanje i promicanje svojih odnosa s Unijom kao cjeline. Države članice podupiru te napore.

Članak 7.

Regionalna suradnja, regionalna integracija i suradnja s drugim partnerima

1. Podložno članku 3. ove Odluke, cilj je pridruživanja potpora PZP-ovima u njihovim naporima za sudjelovanje u odgovarajućim međunarodnim, regionalnim i/ili podregionalnim inicijativama suradnje, kao i u regionalnim ili podregionalnim procesima integracije, u skladu s vlastitim težnjama i u skladu s ciljevima i prioritetima koje su definirala nadležna tijela PZP-ova.

2. U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, gdje je to potrebno putem međunarodnih sporazuma.

3. Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u drugom i trećem dijelu ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih, afričkih, karipskih i pacifičkih (AKP) država i država koje ne pripadaju državama AKP-a. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava suradnju i sinergije između programa suradnje koje podupiru različiti financijski instrumenti EU-a. Unija također nastoji uključiti PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to jesu li one države AKP-a ili nisu, te prema potrebi s najudaljenijim regijama.

4. Potpora sudjelovanju PZP-ova u odgovarajućim regionalnim organizacijama za integraciju posebno se usmjerava na:

(a) izgradnju kapaciteta odgovarajućih regionalnih organizacija i institucija čiji su članovi PZP-ovi;

(b) regionalne ili podregionalne inicijative kao što je provedba sektorskih reformskih politika povezanih s područjima suradnje određenima u drugom i trećem dijelu ove Odluke;

(c) svijest i znanje PZP-ova o učincima procesa regionalne integracije u različitim područjima;

(d) sudjelovanje PZP-ova u razvoju regionalnih tržišta u kontekstu organizacija za regionalnu integraciju;

(e) prekogranične investicije između PZP-ova i njihovih susjeda.

Članak 8.

Sudjelovanje u Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju

U okviru primjene članka 7. stavaka od 1. do 3. ove Odluke inicijative za suradnju ili drugi oblici suradnje također znače da vladina tijela, regionalne i podregionalne organizacije, lokalna tijela i, kada je to prikladno, druga javna i privatna tijela ili institucije (uključujući pružatelje javnih usluga) iz PZP-a mogu sudjelovati u Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) podložno pravilima i ciljevima aktivnosti suradnje iz ove Odluke i onima iz Uredbe (EZ) br. 1082/2006 te u skladu s režimom koji se primjenjuje na državu članicu koja je povezana s PZP-om.

Članak 9.

Posebni tretman

1. Pridruživanje uzima u obzir raznolikost PZP-ova u pogledu gospodarskog razvoja i kapaciteta kako bi u potpunosti imalo koristi od regionalne suradnje i regionalne integracije iz članka 7.

2. Poseban tretman utvrđuje se za izolirane PZP-ove.

3. Kako bi se izoliranim PZP-ovima omogućilo prevladavanje strukturnih i drugih prepreka u njihovu razvoju, taj poseban tretman uzima u obzir njihove posebne poteškoće, među ostalim, kada se određuje opseg financijske pomoći i uvjeti koji su s njom povezani.

4. PZP-ovi koji se smatraju izoliranima navedeni su u Prilogu I.







Poglavlje 2.

Sudionici suradnje

Članak 10.

Opći pristup

1. Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani i Komisije i, ako je prikladno, Europske investicijske banke (EIB).

2. PZP-ovi organiziraju, kada je to prikladno, dijalog i savjetovanja s vlastima i tijelima kao što su:

(a) nadležna lokalna i druga javna tijela;

(b) ekonomski i socijalni partneri;

(c) druga odgovarajuća tijela koja predstavljaju civilno društvo, partneri u području okoliša, nevladine organizacije i tijela odgovorna za promicanje ravnopravnosti muškaraca i žena.

Članak 11.

Sudionici suradnje

1. Sudionici suradnje u PZP-ovima obuhvaćaju:

(a) vladina tijela PZP-ova;

(b) lokalna tijela u okviru PZP-ova;

(c) pružatelje javnih usluga i organizacije civilnog društva kao što su društvena i poslovna udruženja, udruženja poslodavaca i sindikati te lokalne, nacionalne ili međunarodne nevladine organizacije;

(d) regionalne i podregionalne organizacije.

2. Države članice s kojima su PZP-ovi povezani obavješćuju Komisiju u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ove Odluke o vladinim i lokalnim tijelima iz stavka 1. točaka (a) i (b).

Članak 12.

Odgovornosti nevladinih sudionika

1. Nevladini sudionici mogu imati utjecaja u razmjeni informacija i savjetovanju u odnosu na suradnju, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Može im se dodijeliti delegacija ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnih razvojnih inicijativa.

2. Nevladini sudionici koji ispunjavaju uvjete za decentralizirano upravljanje projektima ili programima identificiraju se sporazumom između tijela PZP-ova, Komisije i države članice s kojom je PZP povezan, uzimajući u obzir dotični predmet, njihovu stručnost i područje aktivnosti. Identifikacija se provodi u svakom PZP-u kao dio proširenog dijaloga i savjetovanja iz članka 10.

3. Cilj je pridruživanja doprinijeti naporima PZP-ova za jačanje organizacija civilnog društva, posebno u pogledu njihova stvaranja i razvoja te razvoja režima potrebnog za otvaranje njihova uključivanja u oblikovanje, provedbu i evaluaciju razvojnih strategija i programa.







Poglavlje 3.

Institucionalni okvir pridruživanja

Članak 13.

Vodeća načela dijaloga

1. Unija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito vode prošireni i politički dijalog.

2. Dijalog se vodi poštujući u potpunosti odgovarajuće institucionalne, pravne i financijske ovlasti Unije, PZP-ova i država članica s kojima su povezani. Dijalog se vodi na prilagodljiv način: može biti služben ili neslužben, na odgovarajućoj razini ili odgovarajućeg formata i vodi se unutar okvira iz članka 14.

3. Dijalog PZP-ovima omogućuje potpuno sudjelovanje u provedbi pridruživanja.

4. Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja.

Članak 14.

Tijela pridruživanja

1. U okviru pridruživanja uspostavljaju se sljedeća tijela dijaloga:

(a) forum PZP-EU za dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica i Komisiju. Članovi Europskog parlamenta, predstavnici EIB-a i predstavnici najudaljenijih regija pridružuju se Forumu PZP-EU kada je to prikladno;

(b) Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje četiri puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani;

(c) u dogovoru između PZP-ova, država članica s kojima su povezani i Komisije, radne skupine koje imaju savjetodavnu ulogu uspostavljaju se radi praćenja provedbe pridruživanja u odgovarajućem obliku za pitanja kojima se bave. Te radne skupine mogu se sastati na zahtjev Komisije, države članice ili PZP-a. One osiguravaju tehničke rasprave o pitanjima koja su od posebne važnosti za PZP-ove i države članice s kojima su povezani, dopunjujući aktivnosti koje se obavljaju u okviru Foruma PZP-EU i/ili trostranih savjetovanja.

2. Komisija predsjedava Forumom PZP-EU, trostrukim savjetovanjima i radnim skupinama te osigurava funkciju tajništva.







DRUGI DIO

PODRUČJA SURADNJE ZA ODRŽIVI RAZVOJ U OKVIRU PRIDRUŽIVANJA







Poglavlje 1.

Pitanja okoliša, klimatske promjene i smanjenje rizika od katastrofa

Članak 15.

Opći ciljevi i načela

U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena i smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati:

(a) potporu napora PZP-ova za definiranje i provedbu politika, strategija, akcijskih planova i mjera;

(b) potporu napora PZP-ova za integracijom u regionalne mreže i inicijative;

(c) promicanje održivog korištenja resursa i učinkovitosti uporabe resursa te poticanje razdvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša; i

(d) potporu napora PZP-ova za djelovanje kao regionalnog središta i središta izvrsnosti.

Članak 16.

Održivo upravljanje i očuvanje biološke raznolikosti i usluge ekosustava

U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja i očuvanja biološke raznolikosti i usluga ekosustava može obuhvaćati:

(a) promicanje uspostave i učinkovitog upravljanja zaštićenim morskim i kopnenim područjima te poboljšano upravljanje postojećim zaštićenim područjima;

(b) poticanje održivog upravljanja morskim i kopnenim bogatstvima koje doprinosi zaštiti vrsta, staništa i funkcija ekosustava izvan zaštićenih područja, posebno zaštiti ugroženih, osjetljivih i rijetkih vrsta;

(c) jačanje očuvanja i održivog korištenja morske i kopnene biološke raznolikosti i ekosustava: i. bavljenjem širim izazovom klimatskih promjena za ekosustave održavajući zdrave, otporne ekosustave i poticanjem zelene infrastrukture i pristupa prilagodbi i ublaživanju klimatskih promjena koji se temelje na ekosustavima, što često donosi više prednosti; ii. jačanjem kapaciteta na lokalnoj, regionalnoj i/ili međunarodnoj razini promicanjem razmjene informacija, znanja i najboljih praksi između svih interesnih skupina uključujući javna tijela, zemljoposjednike, privatni sektor, istraživače i civilno društvo; iii. jačanjem postojećih programa za očuvanje prirode i napora povezanih s tim unutar i izvan očuvanog područja; iv. širenjem baze znanja i popunjavanjem praznina u znanju, uključujući mjerenje vrijednosti funkcija i usluga ekosustava;

(d) promicanje i omogućivanje regionalne suradnje kako bi se bavilo pitanjima kao što su invazivne strane vrste ili učinci klimatskih promjena;

(e) razvoj mehanizama kao pokretača bogatstava uključujući plaćanje usluga ekosustava.

Članak 17.

Održivo upravljanje šumama

U kontekstu pridruživanja, suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe.

Članak 18.

Integrirano upravljanje priobalnom zonom

U kontekstu pridruživanja suradnja u području integriranog upravljanja priobalnom zonom može obuhvaćati:

(a) potporu napora PZP-ova za djelotvorno održivo upravljanje morskim i priobalnim zonama u definiranju strateških i integriranih pristupa planiranju i upravljanju morskim i priobalnim zonama;

(b) usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski promet i poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti.

Članak 19.

Pomorstvo

U kontekstu pridruživanja suradnja u području pomorstva može obuhvaćati:

(a) jačanje dijaloga o pitanjima od zajedničkog interesa u tom području;

(b) promicanje znanja o moru i biotehnologiji, energiji oceana, pomorskom nadzoru, upravljanju priobalnim zonama i upravljanju na temelju ekosustava;

(c) promicanje integriranih pristupa na međunarodnoj razini.

Članak 20.

Održivo upravljanje ribljim fondom

1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja ribljim fondom temelji se na sljedećim načelima:

(a) obvezama o odgovornom upravljanju ribarstvom i praksama u ribarstvu;

(b) suzdržavanju od mjera i aktivnosti koje nisu dosljedne načelima održivog iskorištavanja ribljeg fonda;

(c) ne dovodeći u pitanje postojeće ili buduće bilateralne sporazume o partnerstvu u ribarstvu između Unije i PZP-ova, cilj je Unije i PZP-ova međusobno se savjetovati o očuvanju i upravljanju živućim morskim bogatstvima i razmjenjivati informacije o trenutačnom stanju bogatstava u kontekstu odgovarajućih tijela pridruživanja predviđenih u članku 14.

2. Suradnja u području iz stavka 1. može obuhvaćati:

(a) aktivno promicanje dobrog upravljanja, najbolje prakse i odgovornog upravljanja ribarstvom u očuvanju i održivom upravljanju ribljim fondom, uključujući riblji fond od zajedničkog interesa i onaj kojima upravljaju regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom;

(b) dijalog i suradnju u pogledu očuvanja ribljeg fonda, uključujući mjere za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva te djelotvornu suradnju s regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i suradnju unutar njih. Dijalog i suradnja uključuju nadzorne i inspekcijske programe, poticaje i obveze za djelotvornije, dugoročno upravljanje ribarstvom i priobalnim okolišem.

Članak 21.

Održivo upravljanje vodama

1. U kontekstu pridruživanja Unija i PZP-ovi mogu surađivati u području održivog upravljanja vodama putem vodne politike i izgradnje institucija, zaštite vodnih bogatstava, vodoopskrbe u ruralnim i urbanim područjima za kućanstva te industrijske i poljoprivredne svrhe, skladištenja, distribucije i upravljanja vodnim bogatstvima i upravljanja otpadnim vodama.

2. U području opskrbe vodom i odvodnje posebna pozornost posvećuje se pristupu opskrbi vodom za piće u područjima s lošom opskrbom i odvodnji te posebno onim područjima koja su izložena prirodnim katastrofama, što izravno doprinosi razvoju ljudskih potencijala poboljšavajući zdravstveno stanje i povećavajući produktivnost.

3. Suradnja u ovim područjima vodit će se načelom da se stalnoj potrebi za proširenjem pružanja temeljnih usluga vodoopskrbe i odvodnje urbanom i ruralnom stanovništvu mora udovoljiti na okolišno održive načine.

Članak 22.

Gospodarenje otpadom

U kontekstu pridruživanja suradnja u području gospodarenja otpadom može obuhvaćati promicanje korištenja najboljih okolišnih praksi u svim aktivnostima povezanim s gospodarenjem otpadom, uključujući smanjenje otpada, recikliranje ili druge postupke obnavljanja, npr. obnova energije i zbrinjavanje otpada.

Članak 23.

Energija

U kontekstu pridruživanja suradnja u području održive energije može obuhvaćati:

(a) proizvodnju i distribuciju energije te pristup energiji, posebno razvoj, promicanje, korištenje i skladištenje održive energije iz obnovljivih izvora energije;

(b) energetske politike i propise, posebno oblikovanje politika i donošenje propisa koji jamče povoljne i održive tarife energije;

(c) energetsku učinkovitost, posebno razvoj i uvođenje standarda za energetsku učinkovitost te provedbu mjera energetske učinkovitosti u različitim sektorima (industrijskom, komercijalnom, javnom i u kućanstvima), kao i popratne obrazovne aktivnosti i aktivnosti za podizanje svijesti;

(d) prijevoz, posebno razvoj, promicanje i korištenje okolišno prihvatljivijih sredstava javnog i privatnog prijevoza kao što su hibridna i električna vozila te vozila na vodik, dijeljenje prijevoza i biciklistički programi;

(e) planiranje i izgradnju gradova, posebno promicanje i uvođenje visokih okolišnih normi za kvalitetu i visokoenergetska svojstva u urbanom planiranju i graditeljstvu; i

(f) turizam, posebno promicanje energetski neovisne (koja se temelji na obnovljivoj energiji) i/ili zelene turističke infrastrukture.

Članak 24.

Klimatske promjene

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području klimatskih promjena podupiranje inicijativa PZP-ova u pogledu smanjenja klimatskih promjena i prilagodbe negativnim učincima klimatskih promjena i može obuhvaćati:

(a) razvoj dokaza; utvrđivanje ključnih rizika i teritorijalnih, regionalnih i/ili međunarodnih radnji, planova ili mjera radi prilagodbe klimatskim promjenama ili smanjenja njihovih negativnih učinaka;

(b) integraciju prilagodbe klimatskim promjenama i njihovog smanjenja u javnim politikama i strategijama;

(c) izradu i utvrđivanje statističkih podataka i pokazatelja, bitnih alata za izradu i provedbu politike; i

(d) promicanje sudjelovanja PZP-ova u regionalnom i međunarodnom dijalogu kako bi se poticala suradnja, uključujući razmjenu znanja i iskustva.

Članak 25.

Smanjenje rizika od katastrofa

U kontekstu pridruživanja suradnja u području smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati:

(a) razvoj ili usavršavanje sustava, uključujući infrastrukturu za prevenciju prirodnih katastrofa i pripravnost na prirodne katastrofe, uključujući sustave predviđanja i ranog uzbunjivanja kako bi se smanjile posljedice tih katastrofa;

(b) razvoj podrobnog znanja o izloženosti prirodnim katastrofama i trenutačne kapacitete reagiranja u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze;

(c) jačanje postojećih mjera za prevenciju prirodnih katastrofa i spremnosti na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini;

(d) poboljšanje kapaciteta reagiranja odgovarajućih sudionika kako bi bili usklađeniji, djelotvorniji i učinkovitiji;

(e) poboljšanje podizanja svijesti i informiranja stanovništva u pogledu izloženosti riziku, prevencije, pripravnosti i odgovora u slučaju katastrofe uzimajući u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom;

(f) jačanje suradnje između ključnih sudionika uključenih u civilnu zaštitu; i

(g) promicanje sudjelovanja PZP-ova u regionalnim, europskim i/ili međunarodnim tijelima kako bi se omogućila redovitija razmjena informacija i uža suradnja među različitim partnerima u slučaju katastrofe.







Poglavlje 2.

Dostupnost

Članak 26.

Opći ciljevi

1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području dostupnosti:

(a) osiguravanje povećanog pristupa PZP-ova globalnim prijevoznim mrežama; i

(b) osiguravanje povećanog pristupa PZP-ova informacijama i komunikacijskim tehnologijama i uslugama.

2. Suradnja u kontekstu iz stavka 1. može obuhvaćati:

(a) izradu politika i izgradnju institucija;

(b) cestovni, željeznički, zračni, pomorski promet i promet unutarnjim vodnim putovima; i

(c) skladišne objekte u morskim i zračnim lukama.

Članak 27.

Pomorski promet

1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području pomorskog prometa razvoj i promicanje isplativih i učinkovitih pomorskih prijevoznih usluga u PZP-ovima i može obuhvaćati:

(a) promicanje učinkovite otpreme tereta po gospodarski i trgovinski prihvatljivim cijenama;

(b) povećano sudjelovanje PZP-ova u međunarodnim otpremničkim uslugama;

(c) poticanje regionalnih programa;

(d) potporu uključivanju lokalnog privatnog sektora u otpremničkim aktivnostima; i

(e) razvoj infrastrukture.

2. Unija i PZP-ovi promiču sigurnost otpreme brodovima, sigurnost posada i sprečavanje onečišćenja.

Članak 28.

Zračni promet

U kontekstu pridruživanja suradnja u području zračnog prometa može obuhvaćati:

(a) reformu i modernizaciju industrija zračnog prometa u PZP-ovima;

(b) promicanje komercijalne održivosti i konkurentnosti industrija zračnog prometa u PZP-ovima;

(c) omogućivanje ulaganja i sudjelovanja privatnog sektora; i

(d) promicanje razmjene znanja i dobrih poslovnih praksi.

Članak 29.

Sigurnost zračnog prometa

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području sigurnosti zračnog prometa podupiranje PZP-ova u njihovim naporima da se pridržavaju odgovarajućih međunarodnih normi i među ostalim može obuhvaćati:

(a) provedbu sigurnosnih sustava zračne plovidbe;

(b) provedbu sigurnosnih mjera u zračnim lukama i jačanje kapaciteta tijela civilnog zrakoplovstva u upravljanju svim aspektima operativne sigurnosti pod njihovim nadzorom; i

(c) razvoj infrastrukture i ljudskih potencijala.

Članak 30.

Usluge informacijskih i komunikacijskih tehnologija

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) poticanje, u PZP-ovima, inovacija, gospodarskog rasta i poboljšanja svakodnevnog života građana i poduzeća, uključujući promicanje dostupnosti za osobe s invaliditetom. Suradnja se posebno usmjeruje na unapređivanje regulatornih kapaciteta PZP-ova i može podupirati širenje mreža i usluga ICT-a sljedećim mjerama:

(a) stvaranjem predvidivog regulatornog okruženja koje ide ukorak s tehnološkim razvojem, potiče rast i inovacije te potiče tržišno natjecanje i zaštitu potrošača;

(b) dijalogom o raznim aspektima politike u pogledu promicanja i praćenja informacijskog društva;

(c) razmjenom informacija o pitanjima o normama i interoperabilnosti;

(d) promicanjem suradnje u području istraživanja ICT-a i u području istraživačke infrastrukture na temelju ICT-a;

(e) razvojem usluga i aplikacija u domenama visokog društvenog učinka.







Poglavlje 3.

Istraživanja i inovacije

Članak 31.

Suradnja u području istraživanja i inovacija

U kontekstu pridruživanja suradnja u području istraživanja i inovacija može obuhvaćati znanost, tehnologiju, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, radi doprinosa održivom razvoju PZP-ova i promicanju uloge PZP-ova kao regionalnih središta i centara izvrsnosti kao i njihove industrijske konkurentnosti. Suradnja može posebno obuhvaćati:

(a) dijalog, suradnju i stvaranje sinergije između politika i inicijativa PZP-ova i Unije u pogledu znanosti, tehnologije i inovacija;

(b) politiku i institucionalnu izgradnju u PZP-ovima i usklađeno djelovanje na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini radi razvoja znanosti, tehnologije i inovacija te njihove primjene;

(c) suradnju između pravnih subjekata iz PZP-ova, Unije, država članica i trećih zemalja;

(d) sudjelovanje pojedinih istraživača iz PZP-ova, istraživačkih tijela i pravnih subjekata iz PZP-ova u okviru suradnje povezane s programima za istraživanja i inovacije unutar Unije i Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME); i

(e) osposobljavanje i međunarodnu mobilnost istraživača iz PZP-ova i razmjenu.







Poglavlje 4.

Mladi, obrazovanje, osposobljavanje, zdravlje, zapošljavanje i socijalna politika

Članak 32.

Mladi

1. Unija osigurava sudjelovanje fizičkih osoba iz PZP-ova, kako je utvrđeno u članku 50., u inicijativama Unije o mladima na jednakoj osnovi kao državljani država članica.

2. Cilj je pridruživanja jačanje veza između mladih osoba koje žive u PZP-ovima i Uniji, među ostalim promicanjem mobilnosti učenja mladih iz PZP-ova i poticanjem uzajamnog razumijevanja među mladim osobama.

Članak 33.

Obrazovanje i osposobljavanje

1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja može obuhvaćati:

(a) pružanje visokokvalitetnog, uključivog osnovnoškolskog, srednjoškolskog i visokog obrazovanja te u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; i

(b) potporu PZP-ova u definiranju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja.

2. Unija osigurava sudjelovanje fizičkih osoba iz PZP-ova, kako je utvrđeno u članku 50., u inicijativama Unije za obrazovanje i strukovno osposobljavanje na jednakoj osnovi kao i državljani država članica.

3. Unija osigurava sudjelovanje obrazovnih tijela i instituta PZP-ova u inicijativama Unije za suradnju povezanim s obrazovanjem na jednakoj osnovi kao i tijela obrazovanja i strukovnog osposobljavanja te instituti država članica.

Članak 34.

Zapošljavanje i socijalna politika

1. Unija i PZP-ovi održavaju dijalog u području zapošljavanja i socijalne politike kako bi doprinijeli gospodarskom i društvenom razvoju PZP-ova i promicanju poštenog rada u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze. Cilj je takvog dijaloga podupiranje napora tijela PZP-ova za razvoj politika i zakonodavstva u tom području.

2. Dijalog se uglavnom sastoji od razmjene informacija i najboljih praksi u vezi s politikama i zakonodavstvom u području zapošljavanja i socijalne politike koji su od zajedničkog interesa za Uniju i PZP-ove. U tom pogledu uzimaju se u obzir područja kao što su razvoj vještina, socijalna zaštita, socijalni dijalog, jednake mogućnosti, nediskriminacija i dostupnost osobama s invaliditetom, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu i ostali standardi rada.

Članak 35.

Javno zdravstvo

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području javnog zdravstva jačanje kapaciteta PZP-ova za nadzor, rano otkrivanje i reagiranje na pojave zaraznih bolesti mjerama koje uključuju:

(a) djelovanja za jačanje kapaciteta spremnosti i reagiranja na prekogranične zdravstvene prijetnje kao što su zarazne bolesti trebala bi se nadograđivati na postojeće strukture i ciljati neobične događaje;

(b) izgradnju kapaciteta jačanjem mreža javnog zdravstva na regionalnoj razini, omogućujući razmjenu informacija među stručnjacima i promičući prikladno osposobljavanje;

(c) razvoj alata i komunikacijskih platformi kao i programa e-učenja prilagođenih posebnim potrebama PZP-ova.







Poglavlje 5.

Kultura

Članak 36.

Kulturne razmjene i dijalog

1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području kulturnih razmjena i dijaloga može obuhvaćati:

(a) autonomni razvoj PZP-ova, proces koji je usmjeren na ljude i ukorijenjen u kulturi svakog naroda;

(b) potporu politikama i mjerama koje su donijela nadležna tijela PZP-ova kako bi unaprijedili ljudske potencijale, povećali vlastite kreativne kapacitete i promicali svoj kulturni identitet;

(c) sudjelovanje stanovništva u procesu razvoja;

(d) razvoj zajedničkog razumijevanja i unaprijeđenu razmjenu informacija o kulturnim i audiovizualnim pitanjima dijalogom.

2. Svojom suradnjom Unija i PZP-ovi nastoje potaknuti međusobnu kulturnu razmjenu:

(a) suradnjom između kulturnih i kreativnih sektora svih partnera;

(b) promicanjem kretanja kulturnih i kreativnih radova i subjekata među njima;

(c) suradnjom u području politike kako bi se potaknuli razvoj politike, inovacije, izgradnja publike i novi poslovni modeli.

Članak 37.

Audiovizualna suradnja

1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u audiovizualnom području promicanje međusobnih audiovizualnih produkcija i može obuhvaćati sljedeća djelovanja:

(a) suradnju i razmjenu između odgovarajućih medijskih industrija;

(b) poticanje razmjene audiovizualnih radova;

(c) razmjenu informacija i gledišta o audiovizualnoj i medijskoj politici te regulatornom okviru između nadležnih tijela;

(d) poticanje posjeta međunarodnim događajima koji se održavaju na području tih zemalja kao i u trećim zemljama te sudjelovanje na njima.

2. Zajednički proizvedeni audiovizualni radovi mogu imati koristi od programa za promicanje lokalnih i regionalnih kulturnih sadržaja koji su pokrenuti u Uniji, PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.

Članak 38.

Scenska umjetnost

U kontekstu pridruživanja suradnja u području scenske umjetnosti može obuhvaćati:

(a) omogućivanje povećanog broja kontakata između scenskih umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja;

(b) poticanje zajedničkih produkcija između producenata jedne ili više država članica Unije i jednog ili više PZP-ova; i

(c) poticanje razvoja međunarodnih normi za kazališnu tehnologiju i korištenje kazališnih, scenskih znakova, uključujući putem odgovarajućih tijela za normizaciju.

Članak 39.

Zaštita kulturne baštine i povijesnih spomenika

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi:

(a) omogućivanjem razmjene stručnjaka;

(b) suradnjom u profesionalnom osposobljavanju;

(c) podizanjem svijesti lokalne javnosti; i

(d) savjetovanjem o zaštiti povijesnih spomenika i zaštićenih prostora te o zakonodavstvu i provedbi mjera u vezi s baštinom, posebno s njezinom integracijom u lokalni život.







Poglavlje 6.

Borba protiv organiziranog kriminala

Članak 40.

Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije

1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala može obuhvaćati:

(a) razvoj inovativnih i kreativnih sredstava policijske i pravosudne suradnje, uključujući suradnju s ostalim interesnim skupinama kao što je civilno društvo, u prevenciji i borbi protiv organiziranog kriminala, trgovanja ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije; i

(b) potporu kako bi se povećala učinkovitost politika PZP-ova za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije, kao i proizvodnje, distribucije i trgovanja svim vrstama opojnih droga i psihotropnih tvari, sprečavanje i smanjenje zlouporabe droga i šteta povezanih s drogama, uzimajući u obzir radnje koje su u ovim područjima provodila međunarodna tijela, među ostalim: i. osposobljavanjem i izgradnjom kapaciteta za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima, seksualno zlostavljanje i seksualno iskorištavanje djece, terorizam i korupciju; ii. sprečavanjem uključujući osposobljavanje, obrazovanje i promicanje zdravlja, liječenje i rehabilitacije ovisnika o drogama, uključujući projekte za reintegraciju ovisnika o drogi u radnu i socijalnu okolinu; iii. razvojem učinkovitih mjera kaznenog progona; iv. tehničkom, financijskom i administrativnom pomoći za razvoj učinkovitih politika i zakonodavstva o trgovanju ljudima, posebno kampanjama za podizanje svijesti, mehanizmima upućivanja i sustavima zaštite žrtava, uključujući sve odgovarajuće interesne skupine i civilno društvo; v. tehničkom, financijskom i administrativnom pomoći povezanom sa sprečavanjem, liječenjem i smanjenjem šteta povezanih sa zloporabom droga; vi. tehničkom pomoći za podupiranje razvoja zakonodavstva i politike o seksualnom zlostavljanju i seksualnom iskorištavanju djece; i vii. tehničkom pomoći i osposobljavanjem za podupiranje izgradnje kapaciteta i poticanje pridržavanja međunarodnih normi protiv korupcije, posebno onih utvrđenih u Konvenciji UN-a protiv korupcije.

2. U kontekstu pridruživanja PZP-ovi surađuju s Unijom u pogledu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma u skladu s člancima 70. i 71.







Poglavlje 7.

Turizam

Članak 41.

Turizam

U kontekstu pridruživanja suradnja u području turizma može obuhvaćati:

(a) mjere koje nastoje definirati, prilagoditi i razviti politike održivog turizma;

(b) mjere i radnje za razvoj i podupiranje održivog turizma;

(c) mjere koje nastoje integrirati održivi turizam u društveni, kulturni i gospodarski život građana PZP-ova.







TREĆI DIO

TRGOVINSKA SURADNJA I SURADNJA POVEZANA S TRGOVINOM







GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 42.

Opći ciljevi

Opći su ciljevi trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom između Unije i PZP-ova:

(a) promicanje gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova uspostavljanjem bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije kao cjeline;

(b) poticanje učinkovite integracije PZP-ova u regionalna i svjetska gospodarstva i razvoja trgovine robom i uslugama;

(c) podupiranje PZP-ova u stvaranju povoljne investicijske klime koja podupire socijalni i gospodarski razvoj PZP-ova;

(d) promicanje stabilnosti, integriteta i transparentnosti globalnog financijskog sustava i dobrog upravljanja u području poreza;

(e) podupiranje procesa diversifikacije gospodarstava PZP-ova;

(f) podupiranje kapaciteta PZP-ova za oblikovanje i provedbu politika potrebnih za razvoj njihove trgovine robom i uslugama;

(g) podupiranje izvoza PZP-ova i njihovih trgovinskih kapaciteta;

(h) podupiranje napora PZP-ova za usklađivanje ili prilagođivanje njihova lokalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom Unije, gdje je to potrebno;

(i) osiguravanje mogućnosti za ciljanu suradnju i dijalog s Unijom o trgovini i područjima povezanima s trgovinom.







GLAVA II.

REŽIM ZA TRGOVINU ROBOM I USLUGAMA TE POSLOVNI NASTAN







Poglavlje 1.

Režim za trgovinu robom

Članak 43.

Slobodan pristup za robu s podrijetlom

1. Proizvodi s podrijetlom iz PZP-ova uvoze se u Uniju bez uvoznih carina.

2. Definicija proizvoda s podrijetlom i načini administrativne suradnje koji se na njih odnose utvrđeni su u Prilogu VI.

Članak 44.

Količinska ograničenja i mjere s istovrsnim učinkom

1. Unija ne primjenjuje nikakva količinska ograničenja ni mjere s istovrsnim učinkom na uvoz proizvoda s podrijetlom iz PZP-ova.

2. Odredbe stavka 1. ne sprečavaju zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili robe u provozu, opravdane na temelju javnog morala ili javnog poretka, zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka, zaštite nacionalnih bogatstava koja imaju umjetničku, povijesnu ili arheološku vrijednost, očuvanja neobnovljivih prirodnih izvora ili zaštite industrijskog i komercijalnog vlasništva.

Zabrane ili ograničenja iz prvog podstavka ne smiju ni u kojem slučaju predstavljati sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije ili, općenito, prikriveno ograničenje trgovine.

Članak 45.

Mjere koje su donijeli PZP-ovi

1. Uzimajući u obzir njihove odgovarajuće razvojne potrebe, tijela PZP-ova mogu, u pogledu uvoza proizvoda podrijetlom iz Unije, zadržati ili uvesti one carine ili količinska ograničenja koje smatraju potrebnima.

2. Za područja obuhvaćena ovim poglavljem PZP-ovi Uniji odobravaju tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na druga glavna trgovinska gospodarstva kako je utvrđeno u stavku 4.

3. Stavak 2. ne sprečava PZP da odobri određenim drugim PZP-ovima ili drugim zemljama u razvoju povoljniji tretman od onog dodijeljenog Uniji.

4. Za potrebe ove glave „glavno trgovinsko gospodarstvo” znači bilo koja razvijena zemlja ili bilo koja zemlja čiji je udio u svjetskom izvozu robe iznad jedan posto ili, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bilo koja skupina zemalja koje djeluju pojedinačno, zajednički ili putem sporazuma o gospodarskoj integraciji i čiji je zajednički udio u svjetskom izvozu robe iznad 1,5 %. Za ovaj izračun koriste se najnoviji dostupni službeni podaci WTO-a o vodećim izvoznicima u svjetskoj trgovini robom (isključujući trgovinu unutar Unije).

5. Do 2. travnja 2014. tijela PZP-ova dostavljaju Komisiji carinske tarife i popise količinskih ograničenja koje primjenjuju u skladu s ovom Odlukom.

Tijela PZP-ova također dostavljaju Komisiji sve naknadne izmjene takvih mjera onako kako i kada budu donesene.

Članak 46.

Nediskriminacija

1. Unija ne pravi razliku među PZP-ovima, a PZP-ovi ne prave razliku među državama članicama.

2. U skladu s člankom 65. provedba posebnih odredbi u ovoj Odluci, posebno njezinog članka 44. stavka 2., članaka 45., 48., 49., 51. te članka 59. stavka 3. ne smatra se diskriminacijom.

Članak 47.

Uvjeti za premještanje otpada

1. Premještanje otpada između država članica i PZP-ova nadzire se u skladu s međunarodnim pravom i pravom Unije. Unija daje potporu osnivanju i razvoju učinkovite međunarodne suradnje u tom području radi zaštite okoliša i javnog zdravlja.

2. Unija zabranjuje svaki izravni ili neizravni izvoz otpada u PZP-ove, uz iznimku izvoza neopasnog otpada namijenjenog sanacijama, dok istodobno tijela PZP-ova zabranjuju izravni ili neizravni uvoz takvog otpada na svoje područje iz Unije ili bilo koje treće zemlje, ne dovodeći u pitanje posebne međunarodne obveze koje se odnose na ova područja i koje su preuzete, ili se mogu u budućnosti preuzeti, u nadležnim međunarodnim forumima.

3. U pogledu onih PZP-ova koji zbog svojeg ustavnog položaja nisu stranke Bazelske konvencije, njihova nadležna tijela donose, u najkraćem roku, nacionalno zakonodavstvo i administrativne propise potrebne za provedbu odredaba Bazelske konvencije u tim PZP-ovima.

4. Osim toga, države članice s kojima su PZP-ovi povezani podupiru ih u donošenju nacionalnog zakonodavstva i administrativnih propisa potrebnih za provedbu sljedećih akata:

(a) Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća ( 4 ), kako slijedi: — članka 40. u pogledu izvoza otpada u prekomorske zemlje ili područja, — članka 46. u pogledu uvoza otpada iz prekomorskih zemalja ili područja;

(b) Uredbe Komisije (EZ) br. 1418/2007 ( 5 ); i

(c) Direktive 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 6 ) podložno rokovima za prenošenje utvrđenima u njezinu članku 16.

5. Jedan ili više PZP-ova i države članice s kojima su povezani mogu primijeniti vlastite postupke za izvoz otpada iz PZP-ova u tu državu članicu.

6. U tom slučaju država članica s kojom je PZP povezan obavješćuje Komisiju o važećem zakonodavstvu do 2. srpnja 2014., kao i o bilo kojem odgovarajućem nacionalnom propisu koji je kasnije donesen, uključujući sve njihove izmjene.

Članak 48.

Privremeno povlačenje povlastica

Ako Komisija smatra da postoje dovoljni razlozi za ispitivanje provodi li se ova Odluka ispravno, Komisija počinje savjetovanja s PZP-om i državom članicom s kojom PZP ima posebne odnose, kako bi se osigurala pravilna provedba ove Odluke. U slučaju da savjetovanja ne dovedu do uzajamno prihvatljivog načina provedbe ove Odluke, Unija može privremeno povući povlastice od dotičnog PZP-a u skladu s Prilogom VII.

Članak 49.

Sigurnosne i nadzorne mjere

Kako bi se osigurala pravilna provedba ove Odluke, Unija može provesti sigurnosne i nadzorne mjere utvrđene u Prilogu VIII.







Poglavlje 2.

Režim za trgovinu uslugama i poslovni nastan

Članak 50.

Definicije

Za potrebe ovog poglavlja:

(a) „fizička osoba iz PZP-a” znači osoba koja uobičajeno boravi u PZP-u, a državljanin je države članice ili uživa pravni status poseban za PZP. Ova definicija ne dovodi u pitanje prava koja su dodijeljena građanstvom Unije u smislu UFEU-a;

(b) „pravna osoba iz PZP-a” znači pravna osoba iz PZP-a ustanovljena u skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje u odgovarajućem PZP-u i čije se sjedište, središnja uprava ili glavno mjesto poslovanja nalazi na području tog PZP-a; ako se samo sjedište ili središnja uprava pravne osobe nalaze u PZP-u, ne smatra se pravnom osobom iz PZP-a, osim ako obavlja aktivnost koja ima svoju stvarnu ili trajnu vezu s gospodarstvom te zemlje ili područja;

(c) odgovarajuće definicije utvrđene u sporazumima o gospodarskoj integraciji i navedene u članku 51. stavku 1. primjenjuju se na tretman dodijeljen između Unije i PZP-ova.

Članak 51.

Najpovoljniji tretman

1. U pogledu mjera koje utječu na trgovinu uslugama i poslovni nastan u gospodarskim aktivnostima:

(a) Unija fizičkim i pravnim osobama iz PZP-ova dodjeljuje tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na slične fizičke i pravne osobe bilo koje treće zemlje s kojom Unija sklapa ili je sklopila sporazum o gospodarskoj integraciji;

(b) PZP fizičkim i pravnim osobama iz Unije dodjeljuje tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na slične fizičke i pravne osobe bilo kojeg glavnog trgovinskog gospodarstva s kojima je sklopio sporazum o gospodarskoj integraciji nakon 1. siječnja 2014.

2. Obveze predviđene u stavku 1. ovog članka ne primjenjuju se na tretman dodijeljen:

(a) u okviru unutarnjeg tržišta koji zahtijeva da njegove stranke znatno usklade svoje zakonodavstvo radi uklanjanja nediskriminacijskih prepreka poslovnom nastanu i trgovini uslugama;

(b) u okviru mjera koje predviđaju prepoznavanje kvalifikacija, dozvola ili opreznih mjera u skladu s člankom VII. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) ili Prilogom GATS-a o financijskim uslugama. To ne dovodi u pitanje posebne mjere PZP-ova iz ovog članka;

(c) u okviru međunarodnih sporazuma ili režima potpuno ili djelomično povezanih s oporezivanjem;

(d) u okviru mjera koje imaju koristi iz pokrića izuzeća najpovlaštenije nacije navedene u skladu s člankom II. stavkom 2. GATS-a.

3. Tijela PZP-a mogu donijeti propise za pomoć svojim fizičkim osobama i lokalnim aktivnostima radi promicanja i podupiranja lokalnog zapošljavanja. U tom slučaju, tijela PZP-a obavješćuju Komisiju o propisima koje su donijeli kako bi Komisija o tome mogla obavijestiti države članice.

Članak 52.

Stručne kvalifikacije

U pogledu struka liječnika, stomatologa, primalja, medicinskih sestara, farmaceuta i veterinara, Vijeće u skladu s člankom 203. UFEU-a donosi popis stručnih kvalifikacija posebnih za stanovnike PZP-ova koje se priznaju u državama članicama.







GLAVA III.

PODRUČJA POVEZANA S TRGOVINOM







Poglavlje 1.

Trgovina i održiv razvoj

Članak 53.

Opći pristup

Cilj je trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom u okviru pridruživanja doprinijeti održivom razvoju u njegovim gospodarskim, društvenim i okolišnim dimenzijama.

U tom se kontekstu nacionalni zakoni i drugi propisi PZP-ova o zaštiti okoliša i radu ne smiju ublažiti kako bi se potaknula trgovina ili ulaganja.

Članak 54.

Norme za okolišne i klimatske promjene u trgovini

1. Cilj je trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom u okviru pridruživanja unapređenje zajedničkog podupiranja trgovinskih i okolišnih politika i obveza. Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom uzimaju u obzir načela međunarodnog upravljanja zaštitom okoliša i multilateralne sporazume o okolišu.

2. Provodi se osnovni cilj Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i njezina Protokola iz Kyota. Suradnja se temelji na razvoju budućeg pravno obvezujućeg međunarodnog sporazuma o klimatskim promjenama koji uključuje obveza svih strana u pogledu smanjivanja, u skladu s provedbom odluka koje proizlaze iz konferencija stranaka UNFCCC-a.

3. Mjere za provedbu multilateralnih sporazuma o okolišu ne primjenjuju se tako da predstavljaju sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije među partnerima ili prikriveno ograničenje trgovine.

Članak 55.

Standardi rada u trgovini

1. Cilj je pridruživanja promicanje trgovine na način koji vodi potpunom i produktivnom zapošljavanju i poštenom radu za sve.

2. Međunarodno priznati temeljni standardi rada koji su definirani odgovarajućim konvencijama Međunarodne organizacije rada moraju se poštovati i provoditi zakonski i u praksi. Takvi standardi rada uključuju posebno poštovanje slobode udruživanja, pravo na kolektivno pregovaranje, ukidanje svih oblika prisilnog ili obveznog rada, uklanjanje najgorih oblika rada djece, najnižu dob za zapošljavanje i nediskriminaciju u pogledu zapošljavanja.

3. Na kršenja temeljnih standarda rada ne smije se pozivati niti ih koristiti na drugi način kao legitimnu komparativnu prednost. Ti se standardi ne smiju koristiti u protekcionističke svrhe.

Članak 56.

Održiva trgovina proizvodima ribarstva

Radi promicanja održivog upravljanja ribljim fondom pridruživanje može obuhvatiti suradnju u pogledu borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva i s njim povezane trgovine. Cilj je suradnje u ovom području:

(a) promicanje provedbe mjera za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva i s njim povezane trgovine u PZP-ovima;

(b) omogućivanje suradnje između PZP-ova i regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, posebno u pogledu razvoja i učinkovite provedbe programa za nadzor i inspekciju, inicijativa i mjera za učinkovito dugoročno upravljanje ribarstvom i morskim ekosustavima.

Članak 57.

Održiva trgovina drvnom građom

U kontekstu pridruživanja u području trgovine drvnom građom cilj je suradnje promicanje trgovine zakonski dobivenom drvnom građom. Takva suradnja može uključivati dijalog o regulatornim mjerama kao i razmjenu informacija o mjerama koje se temelje na tržištu ili dobrovoljnim mjerama kao što je certifikacija šuma ili politika zelene javne nabave.

Članak 58.

Održivi razvoj u trgovini

1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog razvoja može se provoditi:

(a) omogućivanjem i promicanjem trgovine i investicija u ekološku robu i usluge, uključujući izradu i provedbu lokalnog zakonodavstva, kao i u onu robu koja doprinosi poboljšavanju društvenih uvjeta u PZP-ovima;

(b) omogućivanjem uklanjanja prepreka trgovini ili investicijama u pogledu robe i usluga od posebne važnosti za smanjivanje klimatskih promjena kao što su održiva, obnovljiva energija i energetski učinkoviti proizvodi i usluge, uključujući donošenje političkih okvira koji vode do korištenja najdostupnijih tehnologija i promicanje normi koje odgovaraju potrebama zaštite okoliša i gospodarstva i smanjuju tehničke prepreke trgovini;

(c) promicanjem trgovine robom koja doprinosi društvenim uvjetima i ispravnim praksama zaštite okoliša, uključujući robu koja je podložna dobrovoljnim programima osiguravanja održivosti kao što su pravedni i etički trgovinski programi, ekološke oznake i programi certifikacije za proizvode nastale na temelju prirodnih bogatstava;

(d) promicanjem međunarodno priznatih načela i smjernica u području društvene odgovornosti poduzeća i poticanje poduzeća koja djeluju na području PZP-ova da ih provedu;

(e) razmjena informacija i najboljih praksi u području društvene odgovornosti poduzeća.

2. U oblikovanju i provedbi mjera koje nastoje zaštiti okoliš ili uvjete rada koji mogu utjecati na trgovinu ili investicije, Unija i PZP-ovi uzimaju u obzir dostupne znanstvene i tehničke informacije i odgovarajuće međunarodne norme, smjernice ili preporuke, uključujući mjere opreznosti.

3. Unija i PZP-ovi primjenjuju potpunu transparentnost za razvoj, uvođenje i provedbu mjera koje nastoje zaštititi okoliš i uvjete rada koji utječu na trgovinu ili investicije.







Poglavlje 2.

Ostala područja povezana s trgovinom

Članak 59.

Tekuća plaćanja i kretanja kapitala

1. Na plaćanja u slobodno konvertibilnoj valuti na tekući račun bilance plaćanja između rezidenata Unije i rezidenata PZP-ova ne nameću se nikakva ograničenja.

2. U pogledu transakcija na kapitalnom računu bilance plaćanja države članice i tijela PZP-ova ne nameću nikakva ograničenja na slobodno kretanje kapitala za izravna ulaganja u trgovačka društva koja su osnovana u skladu sa zakonodavstvom države članice, zemlje ili područja domaćina te osiguravaju da se imovina stvorena takvim ulaganjem i sva dobit koja iz nje proizlazi može ostvariti i repatrirati.

3. Unija i PZP-ovi mogu poduzeti mjere iz članaka 64., 65., 66., 75. i 215. UFEU-a u skladu s ondje utvrđenim uvjetima mutatis mutandis.

4. Tijela PZP-a, dotična država članica ili Unija međusobno se obavješćuju o takvim mjerama i u najkraćem roku podnose raspored njihova ukidanja.

Članak 60.

Politike tržišnog natjecanja

Uklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja, uz dužno poštovanje različitih razina razvoja i gospodarskih potreba PZP-ova, uključuje provedbu lokalnih, nacionalnih i regionalnih pravila i politika uključujući nadzor i, pod određenim uvjetima, zabranu sporazuma među poduzetnicima, odluka udruženja poduzetnika i usklađenih praksi među poduzetnicima koje kao svoj cilj ili učinak imaju sprečavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja. Takva zabrana također se odnosi na zlouporabu vladajućeg položaja od strane jednog ili više poduzetnika na području Unije ili PZP-ova.

Članak 61.

Zaštita prava intelektualnog vlasništva

1. Odgovarajuća i učinkovita razina zaštite prava intelektualnog vlasništva, uključujući sredstva za provedbu takvih prava, osiguravaju se u skladu s najvišim međunarodnim normama, kada je prikladno, radi smanjenja narušavanja i zapreka bilateralnoj trgovini.

2. U kontekstu pridruživanja suradnja u tom području može uključivati pripremu zakona i drugih propisa o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva, sprečavanje zlouporabe tih prava od strane njihovih nositelja i kršenja tih prava od konkurenata te potporu za regionalne organizacije intelektualnog vlasništva uključene u provedbu i zaštitu prava, uključujući osposobljavanje osoblja.

Članak 62.

Tehničke prepreke trgovini

Pridruživanje može uključivati suradnju u područjima tehničkih propisa za robu, normizacije, ocjene sukladnosti, akreditacije, nadzora tržišta i osiguranja kvalitete radi uklanjanja nepotrebnih tehničkih prepreka trgovini između Unije i PZP-ova te smanjenja razlika u tim područjima.

Članak 63.

Potrošačka politika, zaštita zdravlja potrošača i trgovina

U kontekstu pridruživanja suradnja u području potrošačke politike, zaštite zdravlja potrošača i trgovine može obuhvaćati pripremu zakona i drugih propisa u području potrošačke politike i zaštite zdravlja potrošača radi izbjegavanja nepotrebnih prepreka trgovini.

Članak 64.

Sanitarne i fitosanitarne mjere

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera:

(a) omogućivanje trgovine između Unije i PZP-ova kao cjeline i između PZP-ova i trećih zemalja štiteći zdravlje ljudi, životinja i biljaka ili život u skladu sa Sporazumom WTO-a o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera („Sporazum WTO-a o SPS-u”);

(b) bavljenje problemima koji proizlaze iz sanitarnih i fitosanitarnih mjera;

(c) osiguravanje transparentnosti u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje se primjenjuju na trgovinu između Unije i PZP-ova;

(d) promicanje usklađivanja mjera s međunarodnim normama u skladu sa Sporazumom WTO-a o SPS-u;

(e) potpora učinkovitom sudjelovanju PZP-ova u organizacijama koje utvrđuju međunarodne sanitarne i fitosanitarne norme;

(f) promicanje savjetovanja i razmjena između PZP-ova i europskih instituta i laboratorija;

(g) utvrđivanje i unapređivanje tehničkog kapaciteta PZP-ova za provedbu i nadzor sanitarnih i fitosanitarnih mjera;

(h) promicanje prijenosa tehnologije u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera.

Članak 65.

Zabrana protekcionističkih mjera

Odredbe iz poglavlja 1. i 2. ne smiju se koristiti se kao sredstva proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničavanja trgovine.







Poglavlje 3.

Monetarna i porezna pitanja

Članak 66.

Porezno izuzeće

1. Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 67., tretman najpovlaštenije nacije odobren u skladu s ovom Odlukom ne primjenjuje se na porezne povlastice koje države članice ili tijela PZP-ova pružaju ili mogu pružiti u budućnosti na temelju sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora ili važećeg domaćeg poreznog zakonodavstva.

2. Ništa u ovoj Odluci ne može se tumačiti tako da sprečava donošenje ili provedbu bilo koje mjere usmjerene na sprečavanje porezne prijevare ili izbjegavanja ili utaje poreza na temelju poreznih odredbi sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora ili važećeg domaćeg poreznog zakonodavstva.

3. Ništa u ovoj Odluci ne smije se tumačiti tako da sprečava odgovarajuća nadležna tijela u razlikovanju, u primjeni odgovarajućih odredaba njihova poreznog zakonodavstva, među poreznim obveznicima koji se ne nalaze u jednakoj situaciji, posebno u pogledu njihova mjesta boravišta ili u pogledu mjesta gdje je uložen njihov kapital.

Članak 67.

Porezni i carinski režim za ugovore koje financira Unija

1. PZP-ovi na ugovore koje financira Unija primjenjuju porezni i carinski režim koji nije nepovoljniji od onog koji oni primjenjuju na državu članicu s kojom je PZP povezan ili na države kojima je odobren tretman najpovlaštenije nacije ili na međunarodne razvojne organizacije s kojima imaju odnose, bez obzira na to koji je tretman najpovlašteniji.

2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., na ugovore koje financira Unija primjenjuje se sljedeći režim:

(a) u korisniku PZP-u ugovor ne podliježe registracijskim taksama ili biljezima ili poreznim davanjima s istovrsnim učinkom, bez obzira na to postoje li već takva davanja ili se u budućnosti namjeravaju uvesti; međutim, takvi ugovori registriraju se u skladu s važećim zakonodavstvom u PZP-u, a za njih se može naplatiti naknada koja odgovara pruženoj usluzi;

(b) dobit i/ili prihod koji proizlazi iz izvršenja ugovora oporezuje se u skladu s unutarnjim poreznim režimom korisnika PZP-a, pod uvjetom da fizičke osobe ili pravne osobe koje ostvaruju takvu dobit i/ili prihod imaju stalno mjesto poslovanja u tom PZP-u ili da izvršenje ugovora traje dulje od šest mjeseci;

(c) poduzeća koja moraju uvoziti opremu kako bi izvršila ugovore o izvođenju radova na zahtjev koriste se sustavom privremenog ulaska kako je utvrđeno zakonodavstvom korisnika PZP-a u pogledu te opreme;

(d) za profesionalnu opremu potrebnu za provedbu zadataka definiranih u ugovoru o uslugama dopušta se privremeni ulazak u područje korisnika PZP-a bez poreznih, uvoznih i carinskih pristojbi i drugih davanja s istovrsnim učinkom kada te pristojbe i davanja ne predstavljaju naknadu za pružene usluge;

(e) dopušta se uvoz na temelju ugovora o nabavi u područje korisnika PZP-a bez carinskih i uvoznih pristojbi, poreza ili fiskalnih davanja s istovrsnim učinkom. Ugovor o nabavi za robu podrijetlom iz dotičnog PZP-a sklapa se na temelju cijene za robu franko tvornice, na koju se mogu dodati unutarnja fiskalna davanja koja se primjenjuju na tu vrstu robe u tom PZP-u;

(f) za goriva, maziva i ugljikovodična veziva kao i sve materijale koji se koriste u izvršenju ugovora o izvođenju radova smatra se da su kupljeni na lokalnom tržištu i podliježu poreznim propisima u okviru važećeg zakonodavstva na području korisnika PZP-a;

(g) uvoz osobnih i kućanskih predmeta koje koriste fizičke osobe, koje nisu lokalno zaposlene, uključene u provedbu zadataka definiranih u ugovoru o uslugama i članovi njihovih obitelji, izuzima se od carinskih ili uvoznih pristojbi, poreza i drugih fiskalnih davanja s istovrsnim učinkom, u granicama važećeg zakonodavstva u korisniku PZP-u.

3. Sva pitanja povezana s ugovorom koja nisu obuhvaćena stavcima 1. i 2. i dalje podliježu zakonodavstvu dotičnog PZP-a.







Poglavlje 4.

Razvoj kapaciteta trgovine

Članak 68.

Opći pristup

Kako bi se osiguralo da PZP-ovi izvuku najveću koristi iz odredbi ove Odluke i da mogu sudjelovati pod najpovoljnijim mogućim uvjetima na unutarnjem tržištu Unije kao i na regionalnom, podregionalnom te međunarodnom tržištu, cilj je pridruživanja doprinijeti razvoju kapaciteta trgovine PZP-ova:

(a) povećavajući konkurentnost, samostalnost i gospodarsku otpornost PZP-ova proširenjem ponude i povećanjem vrijednosti i obujma trgovine PZP-ova robom i uslugama te jačajući sposobnost PZP-ova za privlačenje privatnih investicija u različite sektore gospodarske aktivnosti;

(b) poboljšavajući suradnju u trgovini robom, uslugama i poslovnom nastanu između PZP-ova i susjednih zemalja.

Članak 69.

Dijalog o trgovini, suradnja i razvoj kapaciteta

U kontekstu pridruživanja inicijative za dijalog o trgovini, suradnju i razvoj kapaciteta mogu obuhvaćati:

(a) jačanje kapaciteta PZP-a za definiranje i provedbu politika potrebnih za razvoj trgovine robom i uslugama;

(b) poticanje napora PZP-ova da bi se utvrdili odgovarajući pravni, regulatorni i institucionalni okviri kao i potrebni administrativni postupci;

(c) promicanje razvoja privatnog sektora, posebno MSP-ova;

(d) omogućivanje razvoja tržišta i proizvoda, uključujući poboljšanje kvalitete proizvoda;

(e) doprinos razvoju ljudskih potencijala i stručnih vještina povezanih s trgovinom robom i uslugama;

(f) unapređenje kapaciteta poslovnih posrednika za pružanje usluga poduzećima PZP-ova koje su važne za njihove izvozne aktivnosti, kao što su podaci o tržištu;

(g) doprinos stvaranju poslovne klime koja vodi do ulaganja.







Poglavlje 5.

Suradnja u području financijskih usluga i oporezivanja

Članak 70.

Suradnja u međunarodnim financijskim uslugama

Radi promicanja stabilnosti, integriteta i transparentnosti globalnog financijskog sustava pridruživanje može obuhvaćati suradnju u međunarodnim financijskim uslugama. Takva suradnja može obuhvaćati:

(a) pružanje učinkovite i prikladne zaštite ulagačima i ostalim korisnicima financijskih usluga;

(b) sprečavanje i borbu protiv pranja novca te financiranja terorizma;

(c) promicanje suradnje između različitih sudionika financijskog sustava, uključujući regulatorna i nadzorna tijela;

(d) uspostavu neovisnih i učinkovitih mehanizama za nadzor financijskih usluga.

Članak 71.

Regulatorno usklađivanje financijskih usluga

Unija i PZP-ovi promiču regulatorno približavanje priznatim međunarodnim normama za regulaciju i nadzor u području financijskih usluga uključujući: „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja učinkovitog režima analize za financijske institucije” Odbora za financijsku stabilnost i „Međunarodne standarde za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te širenja oružja - preporuke FATF-a” Međunarodne projektne skupine za financijske akcije.

Kad je to primjereno, ili na zahtjev dotičnog PZP-a, Unija i PZP-ovi mogu nastojati promicati veće usklađivanje zakonodavstva PZP-ova sa zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama.

Članak 72.

Suradnja između regulatornih i nadzornih tijela

Unija i PZP-ovi potiču suradnju između odgovarajućih regulatornih i nadzornih tijela, uključujući razmjenu informacija, razmjenu stručnosti za financijska tržišta i druge takve mjere. Posebna pozornost posvećuje se razvoju administrativnog kapaciteta takvih tijela, između ostalog razmjenom osoblja i zajedničkim osposobljavanjem.

Članak 73.

Suradnja u poreznim pitanjima

Unija i PZP-ovi promiču suradnju u području poreznih pitanja kako bi se omogućilo prikupljanje legitimnih prihoda od poreza i razvoj mjera za učinkovitu provedbu načela za dobro upravljanje u području oporezivanja, uključujući transparentnost, razmjenu informacija i pošteno porezno natjecanje.







ČETVRTI DIO

INSTRUMENTI ZA ODRŽIV RAZVOJ







Poglavlje 1.

Opće odredbe

Članak 74.

Opći ciljevi

Opći ciljevi Unija doprinosi postizanju sveukupnih ciljeva pridruživanja osiguravanjem:

(a) prikladnih financijskih izvora i prikladne tehničke pomoći koji nastoje jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira;

(b) dugoročnog financiranja koje promiče rast privatnog sektora.

Članak 75.

Definicije

Za potrebe ovog dijela primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „programska pomoć” znači nepovratna pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj, a koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se financirale teritorijalne ili regionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;

(b) „programiranje” znači postupak organizacije, donošenja odluke i dodjeljivanja indikativnih financijskih izvora namijenjenih višegodišnjoj provedbi, u području navedenom u drugom dijelu ove Odluke, djelovanja za postizanje ciljeva pridruživanja za održivi razvoj PZP-ova;

(c) „programski dokument” znači dokument koji utvrđuje strategije, prioritete i režim PZP-ova te provodi ciljeve PZP-ova za njihov održivi razvoj na učinkovit i djelotvoran način kako bi slijedio ciljeve pridruživanja;

(d) „razvojni planovi” navedeni u članku 83. znači koherentan skup aktivnosti koje definiraju i financiraju isključivo PZP-ovi u okviru vlastitih politika i strategija razvoja, te one koje su dogovorene između PZP-a i države članice s kojom je povezan;

(e) „teritorijalna alokacija” znači iznos dodijeljen pojedinom PZP-u za programsku pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj kako bi se financirale teritorijalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;

(f) „regionalna alokacija” znači iznos dodijeljen za programsku pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj kako bi se financirale regionalne strategije suradnje ili tematski prioriteti koji su zajednički nekolicini PZP-ova i utvrđeni u programskim dokumentima;

(g) „financijska odluka” znači akt koji je donijela Komisija i kojim se određuju pojedinosti financijskog doprinosa Unije te odobrava dodjeljivanje financijske pomoći iz Europskog fonda za razvoj.

Članak 76.

Načela financijske suradnje

1. Financijska pomoć Unije temelji se na načelima partnerstva, vlasništva, usklađivanja teritorijalnih sustava, komplementarnosti i supsidijarnosti.

2. Aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Odluke imaju oblik programskih i neprogramskih pomoći.

3. Financijska pomoć Unije:

(a) provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih zemljopisnih, društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala;

(b) osigurava ostvarivanje tokova izvora na predvidivoj i redovitoj osnovi;

(c) prilagodljiva je i prilagođena situaciji u svakom PZP-u; i

(d) provodi se uz potpuno poštovanje odgovarajućih institucionalnih, pravnih i financijskih ovlasti svakog partnera.

4. Tijela dotičnog PZP-a odgovaraju za provedbene aktivnosti, ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja pri korištenju sredstava Unije.







Poglavlje 2.

Financijski izvori

Članak 77.

Izvori financiranja

PZP-ovi ispunjavaju uvjete za sljedeće izvore financiranja:

(a) izvore alocirane za PZP-ove u okviru Unutarnjeg sporazuma između država članice Unije o uspostavi 11. Europskog fonda za razvoj (EFR);

(b) programe i instrumente Unije predviđene u općem proračunu Unije; i

(c) fondove kojima EIB upravlja u okviru vlastitih izvora i izvore alocirane investicijskom instrumentu EFR-a, u skladu s uvjetima Unutarnjeg sporazuma između država članice Unije o uspostavi 11. EFR-a ( 7 ) („Unutarnji sporazum za 11. EFR”).







Poglavlje 3.

Posebne odredbe za financijsku pomoć u okviru 11. EFR-a

Članak 78.

Predmet i opseg

U okviru strategije i prioriteta koje su utvrdili dotični PZP-ovi na lokalnoj ili regionalnoj razini te ne dovodeći u pitanje humanitarnu pomoć i pomoć u nuždi, financijska potpora može se dati sljedećim aktivnostima koje pomažu u postizanju ciljeva iz ove Odluke:

(a) sektorskim politikama i reformama, kao i projektima koji su u skladu s njima;

(b) institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata;

(c) tehničkoj suradnji; i

(d) dodatnoj potpori u slučaju fluktuacija u izvoznim zaradama od izvoza robe i usluga iz članka 82.

Članak 79.

Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi

1. Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi odobrava se PZP-ovima koji se suočavaju s ozbiljnim gospodarskim i socijalnim poteškoćama iznimne prirode, koje proizlaze iz prirodnih katastrofa ili onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem ili iznimnih okolnosti usporedivih učinaka. Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi osigurava se sve dok to bude potrebno radi rješavanja hitnih problema koji proizlaze iz takvih prilika.

Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi odobrava se isključivo na temelju potreba i interesa žrtava katastrofa.

2. Cilj je humanitarne pomoći i pomoći u nuždi:

(a) sačuvati ljudske živote, spriječiti i ublažiti patnje te zadržati ljudsko dostojanstvo u kriznim i poslijekriznim okolnostima;

(b) doprinijeti financiranju i isporuci humanitarne pomoći i izravnom pristupu korisnicima kojima je namijenjena svim dostupnim logističkim sredstvima;

(c) provoditi kratkoročne obnove i izgradnje kako bi se žrtvama omogućila korist od minimalne socijalno-gospodarske integracije i u najkraćem roku omogućilo stvaranje uvjeta za nastavak razvoja na temelju dugoročnih ciljeva;

(d) baviti se potrebama koje proizlaze iz premještanja ljudi, kao što su izbjeglice, prognanici i povratnici, nakon prirodnih katastrofa ili onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem kako bi se udovoljilo, koliko god to bilo potrebno, svim potrebama izbjeglica i prognanika, bez obzira na to gdje se nalazili, i kako bi im se omogućio dobrovoljni povratak i reintegracija u zemlju njihova podrijetla; i

(e) pomoći PZP-ovima u postavljanju mehanizama kratkoročne prevencije i pripravnosti na prirodne katastrofe, uključujući mehanizme za predviđanje i rano uzbunjivanje radi smanjenja posljedica katastrofa.

3. Pomoć predviđena ovim člankom može se također odobriti PZP-ovima koji prihvaćaju izbjeglice ili povratnike kako bi udovoljili akutnim potrebama koje nisu predviđene u pomoći u nuždi.

4. Pomoć predviđena u okviru ovog članka financira se iz općeg proračuna Unije. Međutim, pored financiranja iz odgovarajuće proračunske stavke ona se iznimno može financirati iz alokacija utvrđenih u Prilogu II.

5. Radnje humanitarne pomoći i pomoći u nuždi na zahtjev pogođenih PZP-ova poduzimaju Komisija, država članica s kojom je PZP povezan, međunarodne organizacije ili lokalne ili međunarodne nevladine organizacije. Takvom se pomoći upravlja i ona se provodi prema postupcima koji omogućuju brze, prilagođene i učinkovite radnje.

Članak 80.

Razvoj kapaciteta

1. Financijska pomoć može između ostalog doprinijeti potpori PZP-ova u razvijanju potrebnih kapaciteta za definiranje, provedbu i praćenje teritorijalnih i/ili regionalnih strategija i djelovanja radi postizanja općih ciljeva za područja suradnje navedena u drugom i trećem dijelu.

2. Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih statističkih podataka u pogledu tih područja.

3. Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja.

Članak 81.

Tehnička pomoć

1. Na inicijativu Komisije mogu se financirati studije ili mjere tehničke pomoći kako bi se osigurala priprema, praćenje, evaluacija i inspekcija potrebna za provedbu ove Odluke i njena sveukupna evaluacija. Tehnička pomoć koja se pruža lokalno provodi se u svim slučajevima u skladu s pravilima primjenjivim na decentralizirano financijsko upravljanje.

2. Na inicijativu PZP-ova mogu se financirati mjere studije ili tehničke pomoći radi provedbe aktivnosti predviđenih za programske dokumente. Komisija može odlučiti financirati takvo djelovanje iz programske pomoći ili omotnice predviđene za mjere tehničke suradnje.

Članak 82.

Dodatna potpora u slučaju fluktuacija u izvoznim zaradama

1. Kako bi se umanjili nepovoljni učinci u kratkoročnim fluktuacijama u izvoznim zaradama, posebno u poljoprivrednom, ribarstvenom i rudarskom sektoru, koji mogu ugroziti ostvarivanje razvojnih ciljeva dotičnog PZP-a, u okviru financijske alokacije iz Priloga II. uspostavlja se sustav dodatne potpore.

2. Potpora u slučaju kratkoročnih fluktuacija u izvoznim zaradama namijenjena je zaštiti makroekonomskih i sektorskih reformi te politika koje su ugrožene zbog pada prihoda te uklanjanju nepovoljnih učinaka nestabilnosti izvoznih zarada, posebno od poljoprivrednih i rudarskih proizvoda.

Ovisnost gospodarstava PZP-ova o izvozu, posebno u poljoprivrednom i rudarskom sektoru, uzima se u obzir pri alokaciji sredstava navedenih u Prilogu V. U tom kontekstu izoliranim PZP-ovima iz Priloga I. dodjeljuje se povoljniji tretman u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu V.

3. Dodatna sredstva osiguravaju se u skladu s posebnim modalitetima potpornog mehanizma utvrđenima u Prilogu V.

4. Unija također pruža potporu za programe osiguranja na tržišnim osnovama osmišljene za PZP-ove koji se nastoje zaštititi od rizika fluktuacija u izvoznim zaradama.

Članak 83.

Programiranje

1. Za potrebe ove Odluke programska pomoć temelji se na programskom dokumentu.

2. Programski dokument može uzeti u obzir teritorijalne razvojne planove ili druge planove koji su dogovoreni između PZP-ova i država članica s kojima su povezani.

3. U skladu s člankom 10. tijela PZP-ova preuzimaju primarnu odgovornost za oblikovanje strategija, prioriteta i režima pripremanjem programskih dokumenata u suradnji s Komisijom i državom članicom s kojom je PZP povezan.

4. Tijela PZP-ova odgovorna su za:

(a) utvrđivanje svojih prioriteta na kojima se temelji strategija; i

(b) oblikovanje prijedloga projekata i programa upućenih Komisiji i proučenih zajedno s Komisijom.

Članak 84.

Priprema, vrednovanje i odobrenje programskog dokumenta

1. Nadležni teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje ili, u slučaju regionalnih programa, regionalni dužnosnik za ovjeravanje, priprema prijedlog programskog dokumenta nakon savjetovanja sa što širim krugom zainteresiranih strana te se oslanja na iskustvo i najbolje prakse.

2. Svaki prijedlog programskog dokumenta prilagođen je potrebama i posebnim okolnostima svakog PZP-a. On utvrđuje ključni sektor/ključne sektore odabran/e za financiranje Unije, posebne ciljeve, očekivane rezultate, pokazatelje uspješnosti prema kojima se on procjenjuje i ocjenjuje, kao i okvirnu financijsku raspodjelu. Promiče lokalno vlasništvo programa suradnje.

3. Prijedlog programskog dokumenta predmet je razmjene mišljenja između PZP-ova, dotične države članice i Komisije, počevši od rane faze procesa programiranja i s ciljem promicanja komplementarnosti i dosljednosti njihovih pojedinih aktivnosti suradnje.

4. Komisija procjenjuje prijedlog programskog dokumenta kako bi utvrdila sadržava li sve tražene elemente i je li usklađen s ciljevima ove Odluke i mjerodavnim politikama Unije. Komisija se savjetuje s Europskom investicijskom bankom o nacrtu programskog dokumenta.

5. PZP-ovi pružaju sve potrebne informacije, uključujući rezultate studija izvedivosti, kako bi procjenu nacrta programskog dokumenta koju je izradila Komisija učinili što učinkovitijom.

▼C1

6. Tijela PZP-ova i Komisije dijele odgovornost za odobravanje programskog dokumenta. Komisija odobrava programski dokument nakon postupka predviđenog u članku 87.

▼B

Članak 85.

Provedba

1. Komisija donosi odluku o financiranju sukladno programskom dokumentu u skladu sa standardima utvrđenima u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. EFR i nakon postupka predviđenog u članku 87.

2. Komisija provodi sredstva 11. EFR-a namijenjena PZP-ovima na bilo koji od načina utvrđenih u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. EFR-u i u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci i u mjerama kojima se provodi ta Odluka. U tu svrhu sklapa sporazume o financiranju s odgovarajućim tijelima PZP-ova.

3. Tijela PZP-ova odgovorna su za:

(a) pripremanje, pregovaranje i sklapanje ugovora;

(b) provedbu i upravljanje projektima i programima; i

(c) održavanje projekata i programa te osiguravanje njihove održivosti.

4. Odgovarajuća tijela PZP-ova i Komisije dijele odgovornost za:

(a) osiguravanje jednakih uvjeta za sudjelovanje u pozivima za podnošenje ponuda i ugovorima;

(b) nadzor i evaluaciju učinaka i rezultata projekata i programa; i

(c) osiguravanje pravilnog, brzog i učinkovitog izvršenja projekata i programa.

5. Kako bi se olakšala razmjena mišljenja, najmanje jedanput godišnje održavaju se tehnički sastanci između teritorijalnih dužnosnika za ovjeravanje, dotičnih država članica i predstavnika Komisije uključenih u programiranje, posebice putem uporabe modernih tehnologija, ili, ako je moguće, kao produžetak dijaloga foruma PZP-EU.

6. Djelovanja koja se financiraju u okviru 11. EFR-a mogu se provoditi uz usporedno i zajedničko sufinanciranje, podložno odredbama Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. EFR-u.

Članak 86.

Teritorijalni i regionalni dužnosnici za ovjeravanje

1. Vlada svakog PZP-a imenuje teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje da je zastupa u svim aktivnostima koje se financiraju iz sredstava 11. EFR-a kojima upravlja Komisija i Europska investicijska banka. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje imenuje jednog ili više zamjenika teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje da ga zamijene kad nije u stanju provoditi svoje dužnosti te obavješćuje Komisiju o tom imenovanju. Kad god su ispunjeni uvjeti u pogledu institucionalnog kapaciteta i dobrog financijskog upravljanja, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje može svoje funkcije za provedbu dotičnih programa i projekata delegirati odgovornom tijelu u okviru nadležnog tijela PZP-a. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje prethodno obavješćuje Komisiju o svakom takvom delegiranju.

Kad Komisija primijeti probleme u provođenju postupaka u vezi s upravljanjem sredstava 11. EFR-a, zajedno s teritorijalnim dužnosnikom za ovjeravanje stupa u sve kontakte nužne za popravak stanja te poduzima sve primjerene korake. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje preuzima financijsku odgovornost samo za izvršne zadaće koje su mu povjerene.

Kad se sredstvima 11. EFR-a upravlja neizravno te su podložni dodatnim ovlastima koje može odobriti Komisija, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje:

(a) odgovoran je za koordinaciju, programiranje, redovito praćenje i reviziju provedbe suradnje te za koordinaciju s donatorima;

(b) odgovoran je, u uskoj suradnji s Komisijom, za pripremu, podnošenje i procjenu programa i projekata.;

2. Kad se sredstvima 11. EFR-a upravlja neizravno te su podložni dodatnim ovlastima koje može odobriti Komisija, relevantni teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje djeluje kao javni naručitelj za programe koji se provode putem podnošenja ponuda ili poziva za podnošenje prijedloga, na temelju ex-ante kontrole Komisije.

3. Tijekom provedbe aktivnosti i podložno zahtjevu obavješćivanja Komisije, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje odlučuje o:

(a) tehničkim prilagodbama i ispravcima programa i projekata, pod uvjetom da ne utječu na dogovoreno tehničko rješenje i da ostaju u okviru rezervi za prilagodbe predviđenih u sporazumu o financiranju;

(b) promjenama lokacija za programe ili projekte koji obuhvaćaju više jedinica, kad je to opravdano iz tehničkih, gospodarskih ili socijalnih razloga;

(c) nametanju ili otpustu sankcija za kašnjenje;

(d) razrješivanju davatelja garancija;

(e) podugovaranju;

(f) konačnom prihvaćanju, pod uvjetom da je Komisija podržala privremeno prihvaćanje, odgovarajuće zapisnike te je prema potrebi prisutna pri konačnom prihvaćanju, posebno ako je zbog opsega rezervi izraženih pri privremenom prihvaćanju nužan znatan dodatni rad; i zapošljavanju savjetnika i drugih stručnjaka za tehničku pomoć.

4. U slučaju regionalnih programa, tijela PZP-ova koji sudjeluju imenuju regionalnog dužnosnika za ovjeravanje između sudionika suradnje iz članka 10. Dužnosti regionalnog dužnosnika za ovjeravanje odgovaraju mutatis mutandis onima teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje.

Članak 87.

Odbor EFR-PZP

1. Komisiji, ako je potrebno, pomaže Odbor koji se osniva Unutarnjim sporazumom za 11. EFR.

2. Pri izvršavanju ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Odluke, Odbor se naziva „Odbor EFR-PZP”. Postupci Odbora utvrđeni Unutarnjim sporazumom za 11. EFR i Provedbenom uredbom koje se primjenjuje na 11. EFR primjenjuju se na Odbor EFR-PZP. Do stupanja na snagu potonje uredbe, primjenjuju se postupci utvrđeni u Uredbi Vijeća (EZ) 617/2007 ( 8 ).

3. Odbor usmjeruje svoj rad na bitna pitanja suradnje na razini PZP-ova i regionalnoj razini. U interesu koherentnosti, koordinacije i komplementarnosti on prati provedbu programskih dokumenata.

4. Odbor daje svoje mišljenje o:

(a) nacrtima programskih dokumenata i svim njihovim izmjenama; i

(b) odlukama o financiranju za provedbu ovog dijela Odluke.

Članak 88.

Uloga delegacija Unije

1. Kad Uniju predstavlja delegacija pod vodstvom šefa delegacije, primjenjuju se odredbe Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. EFR koje se odnose na dužnosnike za ovjeravanje i podređene računovodstvene službenike.

2. Teritorijalni i/ili regionalni dužnosnik za ovjeravanje blisko surađuju i rade sa šefom delegacije, koji je glavni kontakt za različite sudionike suradnje u dotičnim PZP-ovima.

Članak 89.

Pravila o državljanstvu i podrijetlu koja se odnose na javnu nabavu, nepovratna sredstva i ostale postupke dodjele za PZP-ove

1. Opća pravila ispunjavanja uvjeta:

(a) Sudjelovanje u dodjeli ugovora o nabavi i nepovratnih sredstava te ostalim postupcima dodjele za djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke u korist trećih strana otvoreno je za sve fizičke osobe koje su državljani zemlje ili područja u koje ispunjava uvjete, kako je određeno u stavku 2., te za pravne osobe sa stvarnim poslovnim nastanom u takvoj zemlji ili području, a također za međunarodne organizacije.

(b) U slučaju djelovanja koja sufinancira partner ili drugi donator ili ih provodi država članica u okviru zajedničkog upravljanja, ili fond koji je uspostavila Komisija, također su prihvatljive zemlje koje ispunjavaju uvjete prema pravilima tog partnera, drugog donatora ili države članice ili su određene u osnivačkom aktu fonda. U slučaju djelovanja koja se provode putem posebno zaduženih tijela, koja su države članice ili njihove agencije, putem Europske investicijske banke ili drugih međunarodnih organizacija ili njihovih agencija, također su prihvatljive fizičke i pravne osobe koje ispunjavaju uvjete na temelju pravila tih zaduženih tijela, kako su utvrđena u sporazumima sklopljenima s tijelom za sufinanciranje ili provedbu.

(c) U slučaju djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke i dodatno u okviru drugog instrumenta vanjskog djelovanja, uključujući Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. ( 9 ), kako je zadnje izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. ( 10 ), smatra se da zemlje utvrđene u okviru tih instrumenata ispunjavaju uvjete za potrebe tog djelovanja. U slučaju djelovanja globalne, regionalne ili prekogranične prirode koja se financiraju u okviru ove Odluke, fizičke i pravne osobe iz zemalja, područja i regija obuhvaćenih djelovanjem mogu sudjelovati u postupcima provedbe takvih djelovanja.

(d) Sve zalihe kupljene u okviru ugovora o nabavi, ili u skladu sa sporazumom o dodjeli nepovratnih sredstava, financirane na temelju ove Odluke, potječu iz zemlje ili područja koji ispunjavaju uvjete. Međutim, mogu potjecati iz bilo koje zemlje ili područja ako je količina zaliha koje se kupuju ispod praga za uporabu natjecateljskog pregovaračkog postupka. Za potrebe ovog članka, izraz „podrijetlo” definiran je u člancima 23. i 24. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 ( 11 ) i drugim zakonodavstvom Unije o nepovlaštenom podrijetlu.

(e) Pravila na temelju ovog članka ne primjenjuju se na i ne stvaraju ograničenja u vezi s državljanstvom za fizičke osobe koje je zaposlio prihvatljivi ugovaratelj ili, prema potrebi, podugovaratelj, ili su ugovorom na drugi način vezane uz takvog ugovaratelja ili podugovaratelja.

(f) Ispunjavanje uvjeta, kako je utvrđeno u ovom članku, može se ograničiti s obzirom na državljanstvo, lokalizaciju ili narav podnositelja zahtjeva, kada to zahtijevaju narav i ciljevi djelovanja te ako je to potrebno za učinkovitu provedbu tog djelovanja.

(g) Fizičke i pravne osobe kojima su dodijeljeni ugovori dužni su poštovati primjenjivo zakonodavstvo u području okoliša, uključujući multilateralne sporazume o okolišu te međunarodno dogovorene temeljne standarde rada.

2. Ponuditelji, podnositelji zahtjeva i kandidati iz sljedećih zemalja i područja ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru ove Odluke:

(a) država članica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata koje je priznala Unija te članica Europskoga gospodarskog prostora;

(b) PZP-ova;

(c) zemalja i područja u razvoju, uključenih u popis OECD-a/DAC-a primatelja Službene razvojne pomoći (ODA), koje nisu članovi skupine G-20;

(d) zemalja kojima je Komisija omogućila uzajaman pristup vanjskoj pomoći. Uzajaman pristup moguće je dodijeliti, u ograničenom razdoblju od najmanje godine dana, kada zemlja ravnopravno prizna ispunjavanje uvjeta subjektima iz Unije te iz PZP-ova;

(e) država članica OECD-a, u slučaju ugovora koji se provode u jednoj od najmanje razvijenih zemalja;

(f) ako je to unaprijed najavljeno u dokumentima postupka: i. zemalja s tradicionalnim gospodarskim, trgovinskim ili zemljopisnim vezama sa susjednim zemljama korisnicama; ii. svih zemalja, u slučaju hitnosti ili nedostupnosti proizvoda i usluga na tržištima zemalja koje ispunjavaju uvjete.

3. Komisija može kao prihvatljive odobriti ponuditelje, podnositelje zahtjeva i kandidate iz zemalja koje ne ispunjavaju uvjete, ili dobra podrijetla koje ne ispunjava uvjete, u propisno opravdanim slučajevima, kad bi pravila ispunjavanja uvjeta onemogućila ili prekomjerno otežala ostvarenje projekta, programa ili djelovanja.

4. Za djelovanja koja se provode u okviru zajedničkog upravljanja, mjerodavna država članica kojoj je Komisija delegirala provedbene zadaće ovlaštena je u ime Komisije odobriti sudjelovanje ponuditelja, podnositelja zahtjeva i kandidata iz drugih zemalja, odobriti dobra iz drugih zemalja u smislu stavka 2. točke (f), te kao prihvatljive odobriti ponuditelje, podnositelje zahtjeva i kandidate iz zemalja koje ne ispunjavaju uvjete u smislu stavka 3., ili dobra podrijetla koje ne ispunjava uvjete u smislu stavka 1. točke (d).

Članak 90.

Zaštita financijskih interesa Unije i financijski nadzor

1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere osiguravajući da, kada se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti redovitim provjerama i, ako su otkrivene nepravilnosti, povratom iznosa koji je pogrešno plaćen i, gdje je to prikladno, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.

2. Komisija i Revizorski sud (ERS) imaju ovlasti za reviziju, na temelju isprava i na terenu, svih korisnika nepovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije.

Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi provjere na terenu i inspekcije gospodarskih subjekata na koje se financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 ( 12 ) radi utvrđivanja prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti u vezi sa sporazumom o dodjeli nepovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli nepovratnih sredstava ili ugovorom u pogledu financiranja Unije.

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i sporazumi o dodjeli nepovratnih sredstava te odluke o dodjeli nepovratnih sredstava i ugovori koji proizlaze