02020XC0320(03) — HR — 28.01.2021 — 004.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:









▼B

KOMINKACIJA KOMISIJE

Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19

2020/C 91 I/01

1. PANDEMIJA COVIDA-19, POSLJEDICE ZA GOSPODARSTVO I POTREBNE PRIVREMENE MJERE

1.1. Pandemija covida-19 i njezine posljedice za gospodarstvo

1. Pandemija covida-19 ozbiljna je javnozdravstvena kriza koja pogađa građane i društva, a zaraženih ima u svim državama članicama Unije. To je i snažan udar na svjetsko i europsko gospodarstvo pa je koordinirana gospodarska intervencija država članica i institucija Unije od presudne važnosti za ublažavanje posljedica za gospodarstvo Unije.

2. Gospodarstvo je višestruko izloženo tom udaru. Tu su i udar na opskrbu uzrokovan poremećajem u lancima opskrbe, udar na potražnju uzrokovan smanjenom potražnjom potrošača, negativan učinak neizvjesnosti na planove ulaganja te učinak ograničene likvidnosti na poduzeća.

3. Raznim mjerama ograničavanja koje su države članice donijele, kao što su mjere društvenog udaljavanja, ograničenja putovanja, karantene i zatvaranja, trebalo bi, koliko god je to moguće, skratiti i ograničiti trajanje udara. Te mjere imaju trenutačan učinak na potražnju i ponudu i pogađaju poduzeća i zaposlenike, osobito u zdravstvu, turizmu, kulturi, maloprodaji i prometu. Osim izravnih posljedica na mobilnost i trgovinsku razmjenu, pandemija covida-19 sve više utječe i na poduzeća u svim sektorima, mala, srednja i velika. Posljedice se osjete i na svjetskim financijskim tržištima, osobito zbog likvidnosti. Te posljedice nije moguće ograničiti na jednu državu članicu, one će narušiti gospodarstvo Unije u cjelini.

4. U izvanrednim okolnostima uzrokovanim pandemijom covida-19 poduzeća svih vrsta mogla bi se naći u situaciji ozbiljnog manjka likvidnosti. Solventna i nešto manje solventna poduzeća mogla bi iskusiti iznenadni manjak ili čak nedostupnost likvidnih sredstava, Mala i srednja poduzeća posebno su izložena riziku. Zato bi to kratkoročno i srednjoročno moglo ozbiljno utjecati na gospodarsko stanje brojnih zdravih poduzeća i na njihove zaposlenike, uz dugoročne posljedice po njihov opstanak.

5. Banke i drugi financijski posrednici imaju ključnu ulogu u ublažavanju posljedica pandemije covida-19 jer održavaju dotok kredita u gospodarstvo. Dođe li do ozbiljnog ograničenja dotoka kredita, gospodarska će se aktivnost naglo usporiti jer će poduzeća teško moći plaćati dobavljače i zaposlenike. Zato je primjereno da države članice mogu poduzeti mjere kojima će kreditne institucije i druge financijske posrednike potaknuti da kontinuirano ostvaruju svoju ulogu i nastave podupirati gospodarske aktivnosti u Uniji.

6. Potpora država članica poduzećima na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a i ove Komunikacije, koja se dodjeljuje uz posredovanje banaka kao financijskih posrednika, izravna je pomoć tim poduzećima. Cilj takve potpore nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti banaka. Jednako tako, cilj potpore država članica bankama na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a radi nadoknade izravne štete nastale zbog pandemije covida-19 ( 1 ) nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti institucije ili subjekta. Zato se takva potpora neće smatrati izvanrednom javnom financijskom potporom u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka) ( 2 ) ni Uredbom 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu) ( 3 ), niti će se ocjenjivati u skladu s pravilima o državnim potporama ( 4 ) koja se primjenjuju na bankarski sektor ( 5 ).

▼M2

7. Ako bankama zbog pandemije COVID-a 19 zatreba izvanredna javna financijska potpora (vidjeti članak 2. stavak 1. definiciju br. 28. Direktive o oporavku i sanaciji banaka i članak 3. stavak 1. definiciju br. 29. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu) u obliku likvidnosti, dokapitalizacije ili umanjenja vrijednosti imovine, ocijenit će se ispunjava li određena mjera uvjete iz članka 32. stavka 4. točke (d) podtočaka i., ii. ili iii. Direktive o oporavku i sanaciji banaka i članka 18. stavka 4. točke (d) podtočaka i., ii. ili iii. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Ako su potonji uvjeti ispunjeni, ne smatra se da će banka koja prima takvu izvanrednu javnu financijsku potporu propasti ni vjerojatno propasti. Smatrat će se da su takve mjere kojima se rješavaju problemi povezani s pandemijom COVID-a 19 obuhvaćene točkom 45. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. ( 6 ), u kojoj je utvrđena iznimka od zahtjeva da teret snose i dioničari i vjerovnici podređenog duga.

▼B

8. Poduzećima možda ne prijeti samo manjak likvidnosti, nego bi mogla pretrpjeti i znatnu štetu zbog pandemije covida-19. Pandemija covida-19 po prirodi je izvanredno stanje, što znači da se takve štete nisu mogle predvidjeti, da su znatne i zato dovode poduzeća u stanje čiji se uvjeti znatno razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta poslovanja. Čak se i zdrava poduzeća, dobro pripremljena na uobičajene rizike poslovanja, mogu u ovim izvanrednim okolnostima naći u teškoćama koje bi zbog svojih razmjera mogle ugroziti njihovu održivost.

▼M2

9. Pandemija COVID-a 19 nosi rizik ozbiljnog pada koji utječe na cijelo gospodarstvo EU-a, pogađa poduzeća, radna mjesta i kućanstva. Potrebnu državnu potporu treba dobro usmjeriti kako bi se osigurala dovoljna likvidnost na tržištima, ublažila šteta nastala za zdrava poduzeća i očuvao kontinuitet ekonomske aktivnosti za vrijeme i nakon pandemije COVID-a 19. Nadalje, države članice mogu odlučiti pružiti potporu subjektima. u sektoru turizma kako bi se zajamčilo rješavanje zahtjeva za povrat troškova u kontekstu pandemije COVID-a 19 i na taj način osigurala zaštita prava putnika i potrošača te jednako postupanje prema putnicima. Budući da je proračun EU-a ograničen, glavni odgovor mora doći iz proračunâ država članica. Pravila EU-a o državnim potporama državama članicama omogućuju da poduzmu brze i učinkovite mjere za potporu građanima i poduzećima, posebno malim i srednjim, koja se suočavaju s gospodarskim poteškoćama zbog pandemije COVID-a 19.

▼B

1.2. Bliska europska koordinacija nacionalnih mjera potpore

10. Ciljanom i proporcionalnom Unijinom kontrolom državnih potpora osigurava se učinkovitost nacionalnih mjera potpore u smislu pomoći pogođenim poduzećima za vrijeme pandemije covida-19, ali i omogućuje oporavak nakon sadašnje krize, imajući na umu važnost ostvarivanja usporedne zelene i digitalne tranzicije u skladu s Unijinim ciljevima. Jednako tako, Unija kontrolom državnih potpora sprečava rascjepkavanje unutarnjeg tržišta i osigurava stabilnost jednakih uvjeta. Integritet unutarnjeg tržišta pridonijet će i bržem oporavku. Izbjeći će se i štetna natjecanja u subvencijama jer u takvim natjecanjima, nauštrb kohezije unutar Unije, bogatije države članice mogu potrošiti više od siromašnijih susjeda.

1.3. Potreba za primjerenim mjerama državne potpore

11. U okviru općih nastojanja država članica da ublaže posljedice pandemije covida-19 na svoje gospodarstvo, u ovoj Komunikaciji utvrđuju se mogućnosti koje države članice imaju na temelju pravila Unije za osiguravanje likvidnosti i pristupa financiranju poduzećima koja se u ovom razdoblju suočavaju s iznenadnim manjkom, posebno MSP-ovima, kako bi im se omogućio opravak od trenutačne situacije.

12. Komisija je u Komunikaciji o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju covida-19 od 13. ožujka 2020. ( 7 ) utvrdila različite mogućnosti koje su na raspolaganju državama članicama, a koje nisu obuhvaćene kontrolom državnih potpora Unije i koje se mogu provesti bez uključivanja Komisije. To uključuje mjere koje se primjenjuju na sva poduzeća u pogledu subvencija za plaće, obustave plaćanja poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost ili doprinosa za socijalno osiguranje, ili financijsku potporu koja se dodjeljuje izravno potrošačima za otkazane usluge ili neiskorištene karte za koje dotični subjekti ne vraćaju novac.

▼M2

13. Države članice mogu donijeti i mjere potpore u skladu s uredbama o skupnom izuzeću ( 8 ), bez uključivanja Komisije.

▼B

14. Osim toga, na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i kako je dodatno utvrđeno u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje, države članice mogu Komisiji prijaviti mjere potpore za ispunjavanje ozbiljnih potreba za likvidnošću i potporu poduzećima koja su u financijskim poteškoćama, među ostalim i ako je do toga došlo ili ako im se situacija pogoršala zbog pandemije covida-19 ( 9 ).

15. Osim toga, na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a države članice mogu nadoknaditi štetu koja je nastala zbog pandemije i izravno je njome uzrokovana poduzećima u sektorima koji su posebno pogođeni pandemijom (npr. promet, turizam, kultura, ugostiteljstvo i maloprodaja) i/ili organizatorima otkazanih događanja. Države članice mogu prijaviti takve mjere za nadoknadu štete i Komisija će ih izravno ocijeniti na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a. ( 10 ) Načelo jednokratne dodjele ( 11 ) iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ne primjenjuje se na potporu koju Komisija ocijeni spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a jer potonja vrsta potpore nije „potpora za sanaciju, potpora za restrukturiranje ili privremena potpora za restrukturiranje” u smislu točke 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Države članice mogu stoga na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a isplatiti naknadu za štetu izravno uzrokovanu pandemijom covida-19 poduzećima koja su već dobila potporu u skladu sa Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje

▼M5

15.a Bez obzira na to, potporom na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a mora se nadoknaditi šteta izravno uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, kao što je šteta izravno uzrokovana mjerama ograničavanja koje korisniku de jure ili de facto onemogućuju obavljanje gospodarske djelatnosti ili određenog i odvojivog dijela aktivnosti ( 12 ).

To mogu biti mjere kojima se nalaže potpuni prestanak gospodarske djelatnosti (npr. zatvaranje barova, restorana ili trgovina koje nisu nužne) ili njezin prestanak u određenim područjima (npr. ograničenja letova ili drugih oblika prijevoza do ili od određenih polazišta ili odredišta) ( 13 )). Isključivanje određenih vrlo bitnih kategorija klijenata (npr. putnika koji putuju u slobodno vrijeme kad je riječ o hotelima, školskim putovanjima kad je riječ o namjenskom smještaju za mlade) također su mjere kojima se stvara izravna veza između izvanrednog događaja i štete koja proizlazi iz isključenja tih kategorija klijenata. Mjere ograničavanja na temelju kojih se može odobriti isplata naknade na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a među ostalim uključuju i mjere ograničavanja broja posjetitelja u određenim sektorima ili djelatnostima (npr. industrija zabave, specijalizirani sajmovi, sportski događaji) na razine koje su vidljivo i znatno ispod razina koje bi, u tom konkretnom okruženju, bile u skladu s općenito primjenjivim mjerama ograničavanja socijalnih kontakata ili s pravilima o popunjenosti u komercijalnim prostorima (npr. zato što nije dovoljno izvjesno da se mogu izraditi i uspješno primijeniti protokoli kojima bi se osiguralo poštovanje općenito primjenjivih mjera u predmetnim prostorima). Takva ograničenja broja posjetitelja mogu dovesti do de facto ograničavanja u slučajevima kada gospodarske mjere za ublažavanje gospodarskih teškoća dovode do prekida cjelokupne pogođene djelatnosti ili njezina znatnog dijela ( 14 ).

Nasuprot tomu, čini se da druge mjere ograničavanja (na primjer, opće mjere ograničavanja socijalnih kontakata ili opća zdravstvena ograničenja, uključujući mjere kojima se samo prenose takvi opći zahtjevi na način koji je specifičan za značajke određenih sektora ili vrsta objekata) ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a. Slično tomu, druge vrste potpore koje se općenitije odnose na gospodarski pad uzrokovan pandemijom bolesti COVID-19 treba ocijeniti na temelju druge osnove za spojivost iz članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a i stoga načelno na temelju ovog privremenog okvira.

▼M5

15.b U skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a nije dopuštena prekomjerna naknade. Može se nadoknaditi samo šteta koja izravno proizlazi iz primjene mjera ograničavanja, a mora se provesti stroga kvantifikacija takve štete. Stoga je važno dokazati da se potporom nadoknađuje samo šteta koja je izravno uzrokovana mjerom, do razine dobiti koju bi korisnik mogao uvjerljivo ostvariti da nema mjere, za dio njegove aktivnosti koji je ograničen. S obzirom na dugotrajnu krizu, gospodarski učinci pada potražnje ili prisutnosti zbog smanjene ukupne potražnje; ili zbog nesklonosti većeg broja kupaca da se okupe na javnim mjestima, u prijevoznim sredstvima ili u drugim objektima; ili zbog općenitih ograničenja kapaciteta, mjere ograničavanja socijalnih kontakata itd. ne mogu se uzeti u obzir pri izračunu štete koja se može pripisati mjeri ograničavanja koja se može nadoknaditi na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a.

▼B

16. Kao dopunu prethodno navedenim mogućnostima Komisija u ovoj Komunikaciji utvrđuje dodatne privremene mjere državne potpore koje smatra spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, koje se mogu vrlo brzo odobriti nakon što ih prijavi predmetna država članica. Osim toga, i dalje je moguće obavješćivanje o alternativnom pristupu – programima potpora i pojedinačnim mjerama. Cilj je ove Komunikacije utvrditi okvir kojim se državama članicama omogućuje otklanjanje poteškoća s kojima se poduzetnici trenutačno suočavaju, a istovremeno održati cjelovitost unutarnjeg tržišta Unije i osigurati ravnopravno tržišno natjecanje.

▼M1

16.a Nadalje, Komisija smatra da je, uz mjere potpore koje su dopuštene na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a i postojeće mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, nužno ubrzati istraživanje i razvoj u području bolesti COVID-19, poduprijeti infrastrukture za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na industrijsku razinu potrebne za razvoj proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 te poduprijeti proizvodnju proizvoda potrebnih za odgovor na pandemiju. Stoga se ovom Komunikacijom utvrđuju uvjeti pod kojima će Komisija takve mjere smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Komisija je uzela u obzir zajednički cilj koji se nastoji postići takvim mjerama potpore i njihove pozitivne učinke u smislu rješavanja aktualne zdravstvene krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 u odnosu na moguće negativne učinke takvih mjera na unutarnje tržište.

▼M3

16.b Potpora koja se dodjeljuje u skladu s ovom Komunikacijom na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) ili (c) UFEU-a ne uvjetuje se premještanjem proizvodne djelatnosti ili druge djelatnosti korisnika iz druge zemlje unutar EGP-a na državno područje države članice koja dodjeljuje potporu. Takav bi se uvjet činio štetnim za unutarnje tržište. To vrijedi neovisno o broju radnih mjesta koja su stvarno izgubljena u početnom objektu korisnika u EGP-u.

▼B

2. PRIMJENJIVOST CLANKA 107. STAVKA 3. TOCKE (B) UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE

17. Na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a Komisija može objaviti da su s unutarnjim tržištem spojive potpore „za otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. U tom kontekstu sudovi Unije presudili su da poremećaji moraju utjecati na cijelo gospodarstvo ili važan dio gospodarstva dotične države članice, a ne samo na jednu njezinu regiju ili dio njezina državnog područja. To je, nadalje, u skladu s potrebom strogog tumačenja svih iznimnih odredbi, kao što je članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a. ( 15 ) To tumačenje Komisija dosljedno primjenjuje pri donošenju odluka. ( 16 )

18. S obzirom na to da pandemija covida-19 utječe na sve države članice i da mjere ograničavanja koje su države članice poduzele utječu na poduzeća, Komisija smatra da su državne potpore opravdane i da se tijekom ograničenog razdoblja mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a kako bi se nadoknadio manjak likvidnosti s kojim su suočena poduzeća i osiguralo da poremećaji koje je prouzrokovala pandemija covida-19 ne ugroze njihovu održivost, a posebno održivost MSP-ova.

19. Komisija u ovoj Komunikaciji utvrđuje uvjete spojivosti koje će u načelu primjenjivati na potpore koje države članice dodijele na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a. Države članice stoga moraju dokazati da su mjere državne potpore koje su prijavljene Komisiji na temelju ove Komunikacije potrebne, primjerene i razmjerne za otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu predmetne države članice i da se u potpunosti poštuju svi uvjeti iz ove Komunikacije.

▼M2

20. Privremene mjere potpore obuhvaćene ovom Komunikacijom mogu se međusobno zbrajati u skladu s odredbama u posebnim odjeljcima ove Komunikacije. Privremene mjere potpore obuhvaćene ovom Komunikacijom mogu se zbrajati s potporom na temelju uredbi o de minimis potporama ( 17 ) ili s potporom na temelju uredbi o skupnom izuzeću ( 18 ) ako se poštuju odredbe i pravila o zbrajanju iz tih uredbi.

▼M2

20.a Potpora kreditnim i financijskim institucijama ne treba se ocjenjivati u skladu s ovom Komunikacijom osim kada je riječ o: i. neizravnim pogodnostima za kreditne ili financijske institucije koje usmjeravaju potporu u obliku zajmova ili jamstava na temelju odjeljaka od 3.1. do 3.3. i u skladu sa zaštitnim mjerama iz odjeljka 3.4.; te ii. potpori na temelju odjeljka 3.10. ako program nije namijenjen isključivo zaposlenicima iz financijskog sektora.

▼B

3. PRIVREMENE MJERE DRZAVNE POTPORE

▼M2

3.1. Ograničeni iznosi potpore

▼B

21. Osim postojećih mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, u sadašnjim okolnostima prikladno, potrebno i namjensko rješenje mogu biti privremeni ograničeni iznosi potpore poduzećima koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti ili čak potpunom nelikvidnosti.

▼M1

22. Komisija će takvu državnu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti (posebne odredbe za primarne poljoprivredne sektore i sektore ribarstva i akvakulture utvrđene su u točki 23.):

▼M5

a. ukupni iznos potpore ne prelazi 1,8 milijuna EUR po poduzetniku ( 19 ). Potpora se može dodijeliti u obliku izravnih bespovratnih sredstava, poreznih olakšica i povoljnijih uvjeta plaćanja ili u drugim oblicima, kao što su povratni predujmovi, jamstva, zajmovi i vlasnički kapital, pod uvjetom da ukupna nominalna vrijednost takvih mjera ne prelazi ukupnu gornju granicu od 1,8 milijuna EUR po poduzetniku; svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova;

▼B

b. potpora se dodjeljuje na temelju programa s procijenjenim iznosom sredstava;

▼M1

c. potpora se ne može dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 20 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 21 ) ili potporu za restrukturiranje ( 22 ).

▼M5

d. potpora je dodijeljena najkasnije 31. prosinca 2021. ( 23 );

e. potpora poduzetnicima koji se bave preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ( 24 ) ne uvjetuje se djelomičnom ili ukupnom isplatom primarnim proizvođačima i ne utvrđuje se na temelju cijene ili količine proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača ili proizvoda koje su predmetni poduzetnici stavili u promet, osim ako u potonjem slučaju proizvodi nisu stavljeni na tržište ili su ih predmetni poduzetnici upotrijebili u neprehrambene svrhe kao što su destilacija, metanizacija ili kompostiranje.

▼M1

23. Odstupajući od točke 22. podtočke (a), na potpore koje se dodjeljuju poduzetnicima u sektoru poljoprivrede te sektoru ribarstva i akvakulture, uz uvjete iz točke 22. podtočaka od (b) do (e), primjenjuju se sljedeći posebni uvjeti:

▼M5

a. ukupni iznos potpore ne prelazi 270 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru ribarstva i akvakulture ( 25 ) ili 225 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje ( 26 ); ( 27 ) potpora se može dodijeliti u obliku izravnih bespovratnih sredstava, poreznih olakšica i povoljnijih uvjeta plaćanja ili u drugim oblicima, kao što su povratni predujmovi, jamstva, zajmovi i vlasnički kapital, pod uvjetom da ukupna nominalna vrijednost takvih mjera ne prelazi ukupnu gornju granicu od 270 000 EUR ili 225 000 EUR po poduzetniku; svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova;

▼M1

b. iznos potpore poduzetnicima koji djeluju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje ne smije se utvrđivati na temelju cijene ili količine proizvoda stavljenih na tržište;

c. potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru ribarstva i akvakulture ne odnosi se ni na jednu od kategorija potpora iz članka 1. stavka 1. točaka od (a) do (k) Uredbe Komisije (EU) br. 717/2014 ( 28 ).

▼M5

23.a Ako poduzetnik djeluje u više sektora na koje se u skladu s točkom 22. podtočkom (a) i točkom 23. podtočkom (a) primjenjuju različiti maksimalni iznosi, dotična država članica odgovarajućim sredstvima, na primjer razdvajanjem računa, osigurava da se za svaku od tih djelatnosti poštuje odgovarajuća gornja granica te da se ne premaši ukupni maksimalni iznos od 1,8 milijuna EUR po poduzetniku. Ako poduzetnik djeluje u sektorima iz točke 23. podtočke (a), ne bi se trebao premašiti ukupni maksimalni iznos od 270 000 EUR po poduzetniku.

▼M5

23.b Mjere potpore dodijeljene u skladu s ovom Komunikacijom u obliku povratnih predujmova, jamstava, zajmova ili drugih povratnih instrumenata mogu se konvertirati u druge oblike potpore kao što su bespovratna sredstva, pod uvjetom da se konverzija izvrši najkasnije do 31. prosinca 2022. i da su ispunjeni uvjeti iz ovog odjeljka.

▼B

3.2. Potpora u obliku jamstava za zajmove

▼M5

24. Kako bi se osigurao pristup likvidnosti za poduzetnike koji su suočeni s iznenadnim manjkom sredstava, državna jamstva za zajmove ( 29 ) u ograničenom razdoblju i iznos zajma mogu biti prikladno, nužno i ciljano rješenje u sadašnjim okolnostima.

▼M2

24.a Potpora dodijeljena u skladu s odjeljkom 3.2. ne zbraja se s potporom dodijeljenom za glavnicu istog temeljnog zajma u skladu s odjeljkom 3.3. i obrnuto. Potpore dodijeljene u skladu s odjeljcima 3.2. i 3.3. mogu se zbrajati za različite zajmove ako ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelaze gornje granice utvrđene u točki 25. podtočki (d) ili u točki 27. podtočki (d). Korisnik može istodobno koristiti više mjera iz odjeljka 3.2. ako ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelazi gornje granice utvrđene u točki 25. podtočkama (d) i (e).

▼M1

25. Komisija će državnu potporu dodijeljenu u obliku novih državnih jamstava za pojedinačne zajmove kao odgovor na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

a. premije za jamstvo utvrđene su za pojedinačne zajmove na najnižoj razini, koja se postupno povećava kako se povećava trajanje zajma pokrivenog jamstvom, kako je navedeno u sljedećoj tablici:



Vrsta korisnika Za prvu godinu Od druge do treće godine Od četvrte do šeste godine MSP-ovi 25 baznih bodova 50 baznih bodova 100 baznih bodova Velika poduzeća 50 baznih bodova 100 baznih bodova 200 baznih bodova

b. kao alternativno rješenje države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima trajanje jamstva, premije za jamstvo i pokriće jamstva mogu biti prilagođeni za svaku glavnicu temeljnog pojedinačnog zajma, primjerice manjim pokrićem jamstva moglo bi se kompenzirati dulje trajanje ili omogućiti niže premije jamstva; tijekom cijelog trajanja jamstva može primjenjivati jedinstvena premija ako je veća od minimalnih premija za prvu godinu utvrđenih u prethodnoj tablici za svaku vrstu korisnika, kako su prilagođene u skladu s trajanjem i pokrićem jamstva iz ovog stavka;

▼M5

c. jamstvo je odobreno najkasnije 31. prosinca 2021.

d. za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2021., ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelazi: ▼M1 i. dvostruke godišnje rashode korisnika za plaće (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzetnika, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzetnika osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenih godišnjih rashoda za plaće za prve dvije godine poslovanja ili ii. 25 % ukupnog prometa korisnika u 2019.; ili ▼M2 iii. uz odgovarajuće obrazloženje koje država članica dostavlja Komisiji (primjerice o obilježjima određenih vrsta poduzetnika), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove ( 30 ) i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća. Potrebe za likvidnošću trebale bi se utvrditi na temelju izjave korisnika ( 31 );

▼M5

e. za zajmove s rokom dospijeća do 31. prosinca 2021. iznos glavnice zajma može biti veći od onoga iz točke 25. podtočke (d) uz odgovarajuće obrazloženje koje država članica mora dostaviti Komisiji i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore, što je država članica dokazala Komisiji;

▼M1

f. trajanje jamstva ograničeno je na najviše šest godina, osim ako je prilagođeno u skladu s točkom 25. podtočkom (b), i državno jamstvo ne prelazi: i. 90 % glavnice pojedinačnog zajma ako gubitke proporcionalno i pod istim uvjetima snose kreditna institucija i država ili ii. 35 % glavnice pojedinačnog zajma ako se gubici najprije pripisuju državi i tek poslije kreditnoj instituciji (tj. jamstvo za prvi gubitak); i iii. u oba navedena slučaja, ako se iznos zajma s vremenom smanjuje, na primjer zato što je počela otplata zajma, iznos pokriven jamstvom mora se proporcionalno smanjivati;

g. jamstvo se odnosi na zajmove za ulaganja i/ili zajmove za obrtni kapital;

h. jamstvo se ne smije dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 32 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 33 ) ili potporu za restrukturiranje ( 34 ).

▼M5

25.a Jamstva za novoizdane dužničke instrumente, koji su u slučaju stečajnog postupka podređeni redovnim vjerovnicima s pravom prvenstva, mogu se odobriti uz premije za jamstvo koje su barem jednake premijama za jamstvo iz tablice u točki 25. podtočki (a) uvećanima za 200 baznih bodova za velika poduzeća i 150 baznih bodova za MSP-ove. Na takva jamstva za dužničke instrumente primjenjuje se alternativna mogućnost iz točke 25. podtočke (b). Mora se poštovati i točka 25. podtočka (c), točka 25. podtočka (f) alineje i. i iii., točka 25. podtočka (g), točka 25. podtočka (h) i točka 25. podtočka (h)a. ( 35 ) Iznos podređenog duga pokrivenog jamstvom ne smije prijeći ni jednu od sljedećih gornjih granica: ( 36 )

i. dvije trećine godišnjih rashoda korisnika za plaće u slučaju velikih poduzeća i godišnji rashod korisnika za plaće u slučaju MSP-ova, kako je definirano u točki 25. podtočki (d) podtočki i.; i ii .

ii. 8,4 % ukupnog prometa korisnika u 2019. u slučaju velikih poduzeća i 12,5 % ukupnog prometa korisnika u 2019. u slučaju MSP-ova.

▼B

3.3. Potpora u obliku subvencioniranih kamatnih stopa za zajmove

▼M2

26. Kako bi se osigurao pristup likvidnosti poduzetnicima koji su suočeni s iznenadnim manjkom sredstava, subvencionirane kamatne stope za ograničeno razdoblje i iznos zajma mogu biti prikladno, nužno i ciljano rješenje u sadašnjim okolnostima. Osim toga, i podređeni dug, koji je u slučaju stečajnog postupka podređen redovnim vjerovnicima s pravom prvenstva, može biti prikladno, nužno i ciljano rješenje u sadašnjim okolnostima. Takav dug narušava tržišno natjecanje manje od vlasničkih ili hibridnih instrumenata kapitala jer se ne može automatski pretvoriti u vlasnički kapital dok je poduzeće aktivno. Stoga potpora u obliku podređenog duga ( 37 ) mora ispunjavati odgovarajuće uvjete iz odjeljka 3.3., koji se odnosi na dužničke instrumente. Međutim, budući da se tako povećava kapacitet društava za zaduživanje kod vlasnika nadređenog duga na sličan način kao potporom u obliku kapitala, uz to se primjenjuje dodatak na kreditni rizik i daljnje ograničenje iznosa u odnosu na nadređeni dug (trećina za velika poduzeća i polovina iznosa za MSP-ove, kako je definirano u točki 27. podtočki (d) podtočkama i. ili ii.). Kako bi se osiguralo jednako postupanje, podređeni dug koji prelazi te gornje granice trebalo bi ocjenjivati u skladu s uvjetima za mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 iz odjeljka 3.11.

▼M2

26.a Potpora dodijeljena u skladu s odjeljkom 3.3. ne zbraja se s potporom dodijeljenom za glavnicu istog temeljnog zajma u skladu s odjeljkom 3.2. i obrnuto. Potpore dodijeljene u skladu s odjeljcima 3.2. i 3.3. mogu se zbrajati za različite zajmove ako ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelaze gornje granice utvrđene u točki 25. podtočki (d) ili u točki 27. podtočki (d). Korisnik može istodobno koristiti više mjera iz odjeljka 3.3. ako ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelazi gornje granice utvrđene u točki 27. podtočkama (d) i (e).

▼M1

27. Komisija će državnu potporu dodijeljenu u obliku subvencija za zajmove javnog sektora kao odgovor na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

▼M5

a. Zajmovi se mogu odobriti po sniženim kamatnim stopama koje su barem jednake osnovnoj stopi (jednogodišnji IBOR ili ekvivalentna vrijednost koju objavi Komisija ( 38 )) koja se primjenjivala 1. siječnja 2020. ili od trenutka obavješćivanja, uvećanoj za marže za kreditni rizik kako je utvrđeno u tablici u nastavku ( 39 ):



Vrsta primatelja Marža za kreditni rizik za prvu godinu Marža za kreditni rizik od druge do treće godine Marža za kreditni rizik od četvrte do šeste godine MSP-ovi 25 baznih bodova 50 baznih bodova 100 baznih bodova Velika poduzeća 50 baznih bodova 100 baznih bodova 200 baznih bodova

▼M1

b. kao alternativno rješenje države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima rok dospijeća zajma i razina marži za kreditni rizik mogu biti prilagođeni, npr. tijekom cijelog trajanja zajma može se primjenjivati jedinstvena marža za kreditni rizik ako je veća od minimalne marže za kreditni rizik za prvu godinu za svaku vrstu korisnika, kako je prilagođena u skladu s rokom dospijeća zajma iz ovog stavka ( 40 );

▼M5

c. ugovori o zajmu potpisuju su najkasnije 31. prosinca 2021. i ograničeni su na maksimalno šest godina, osim ako su prilagođeni u skladu s točkom 27. podtočkom (b);

d. za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2021., ukupni iznos zajmova po korisniku ne prelazi: ▼M1 i. dvostruke godišnje rashode korisnika za plaće (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzetnika, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzetnika osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenog godišnjeg iznosa plaće za prve dvije godine poslovanja; ili ii. 25 % ukupnog prometa korisnika u 2019.; ili ▼M2 iii. uz odgovarajuće obrazloženje koje država članica dostavlja Komisiji (primjerice o obilježjima određenih vrsta poduzetnika), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove ( 41 ) i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća. Potrebe za likvidnošću trebale bi se utvrditi na temelju izjave korisnika ( 42 );

▼M5

e. za zajmove s rokom dospijeća do 31. prosinca 2021. iznos glavnice zajma može biti veći od onoga iz točke 27. podtočke (d) uz odgovarajuće obrazloženje koje država članica mora dostaviti Komisiji i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore, što je država članica dokazala Komisiji;

▼M1

f. zajam se odobrava za ulaganja i/ili za obrtni kapital;

g. zajam ne smije dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 43 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 44 ) ili potporu za restrukturiranje ( 45 ).

▼M5

27.a Dužnički instrumenti, koji su u slučaju stečajnog postupka podređeni redovnim vjerovnicima s pravom prvenstva, mogu se odobriti po sniženim kamatnim stopama koje su barem jednake osnovnoj stopi i maržama za kreditni rizik iz tablice u točki 27. podtočki (a) uvećanima za 200 baznih bodova za velika poduzeća i 150 baznih bodova za MSP-ove. Na takve dužničke instrumente primjenjuje se alternativna mogućnost iz točke 27. podtočke (b). Mora se poštovati i točka 27. podtočke (c), (f), (g) i (g)a. Ako iznos podređenog duga prelazi obje sljedeće gornje granice, ( 46 ) spojivost instrumenta s unutarnjim tržištem utvrđuje se u skladu s odjeljkom 3.11.:

i. dvije trećine godišnjih rashoda korisnika za plaće u slučaju velikih poduzeća i godišnji rashod korisnika za plaće u slučaju MSP-ova, kako je definirano u točki 27. podtočki (d) alineji i. i

ii. 8,4 % ukupnog prometa korisnika u 2019. u slučaju velikih poduzeća i 12,5 % ukupnog prometa korisnika u 2019. u slučaju MSP-ova.

▼B

3.4. Potpore u obliku jamstava i zajmova preko kreditnih institucija ili drugih financijskih posrednika

▼M4

28. Potpore u obliku jamstava i zajmova u skladu s odjeljcima 3.1., 3.2., 3.3. i 3.12. ove Komunikacije mogu se odobriti poduzećima koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti, izravno ili preko kreditnih i drugih financijskih institucija kao financijskih posrednika. U potonjem slučaju moraju biti ispunjeni uvjeti navedeni u nastavku.

▼B

29. Iako je takva potpora izravno usmjerena na poduzeća koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti, a ne na kreditne ili druge financijske institucije, ona i potonjima može donijeti neizravnu prednost. Međutim, cilj takve neizravne potpore nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti kreditnih institucija. Komisija stoga smatra da takvu potporu ne bi trebalo smatrati izvanrednom javnom financijskom potporom u skladu s člankom 2. stavkom 1. definicijom br. 28. Direktive o oporavku i sanaciji banaka i člankom 3. stavkom 1. definicijom br. 29. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu i da je ne bi trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na bankarski sektor ( 47 ).

30. U svakom slučaju, primjereno je uvesti određene zaštitne mjere za moguće neizravne potpore kreditnim institucijama ili drugim financijskim institucijama kako bi se ograničilo neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.

▼M2

31. Kreditne ili druge financijske institucije trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri prenijeti pogodnosti državnog jamstva ili subvencioniranih kamatnih stopa za zajmove na krajnje korisnike. Financijski posrednik mora moći dokazati da primjenjuje mehanizam kojim se u najvećoj mogućoj mjeri osigurava prijenos pogodnosti na krajnje korisnike u obliku većeg volumena financiranja, rizičnijih portfelja, nižih zahtjeva za instrumente osiguranja, nižih premija za jamstvo ili nižih kamatnih stopa nego što bi bio slučaj bez takvih državnih jamstava ili zajmova.

▼M1

3.5. Kratkoročno osiguranje izvoznih kredita

32. U Komunikaciji Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita utvrđeno je da se utrživi rizici ne pokrivaju osiguranjem izvoznih kredita uz potporu država članica. Zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19 i nakon što je provela javno savjetovanje o dostupnosti kratkoročnog osiguranja izvoznih kredita za izvoz u sve države koje se trenutačno smatraju državama s utrživim rizicima, Komisija je utvrdila da je kapacitet privatnog osiguranja za kratkoročne izvozne kredite općenito nedostatan i da je pokriće za utržive rizike privremeno nedostupno.

▼M5

33. U tom kontekstu Komisija smatra da su svi komercijalni i politički rizici povezani s izvozom u države navedene na popisu u Prilogu Komunikaciji Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita privremeno neutrživi do 31. prosinca 2021.

▼M1

3.6. Potpora za istraživanje i razvoj u području bolesti COVID-19

34. Uz postojeće mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a nužno je olakšati istraživanje i razvoj u području bolesti COVID-19 radi suočavanja s aktualnom zdravstvenom krizom.

35. Komisija će potpore za projekte istraživanja i razvoja u području bolesti COVID-19 i drugim područjima bitnima za suzbijanje širenja virusa ( 48 ), uključujući projekte povezane s bolesti COVID-19 koji su dobili oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru instrumenta za MSP-ove programa Obzor 2020. smatrati spojivima s unutarnjem tržištem, ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

▼M5

a. potpora se dodjeljuje u obliku izravnih bespovratnih sredstava, povratnih predujmova ili poreznih olakšica najkasnije 31. prosinca 2021.

▼M1

b. za projekte istraživanja i razvoja započete nakon 1. veljače 2020. ili za projekte povezane s bolesti COVID-19 koji su dobili pečat izvrsnosti smatra se da potpora ima učinak poticaja; za projekte započete prije 1. veljače 2020. smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je potrebna za ubrzavanje projekta ili proširenje njegova opsega. U tim su slučajevima za potporu prihvatljivi samo dodatni troškovi povezani s ubrzavanjem projekta ili proširenjem njegova opsega;

c. Prihvatljivi troškovi mogu se odnositi na sve troškove koji su potrebni za projekt istraživanja i razvoja tijekom njegova trajanja, uključujući, među ostalim, troškove osoblja, troškove za digitalnu i računalnu opremu, za dijagnostičke alate, za alate za prikupljanje i obradu podataka, za usluge istraživanja i razvoja, za pretklinička i klinička ispitivanja (faze ispitivanja I.–IV.), za stjecanje, potvrđivanje i zaštitu patenata i druge nematerijalne imovine te troškove dobivanja ocjena sukladnosti i/ili odobrenja potrebnih za stavljanje na tržište novih i poboljšanih cjepiva i lijekova, medicinskih proizvoda, bolničke i medicinske opreme, dezinfekcijskih sredstava i osobne zaštitne opreme; ispitivanja faze IV. prihvatljiva su ako omogućuju daljnji znanstveni ili tehnološki napredak;

d. intenzitet potpore za svakog korisnika može iznositi 100 % prihvatljivih troškova za temeljno istraživanje i ne više od 80 % prihvatljivih troškova za industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj ( 49 );

e. intenzitet potpore za industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj može se povećati za 15 postotnih bodova ako dvije ili više država članica podupire taj istraživački projekt ili ako se on provodi u prekograničnoj suradnji s istraživačkim organizacijama ili drugim poduzetnicima;

f. potpora u okviru ove mjere može se kombinirati s potporom iz drugih izvora za iste prihvatljive troškove ako kombinirana potpora ne prelazi gornje granice određene u točkama (d) i (e);

g. korisnik potpore obvezuje se na dodjelu neisključivih licencija trećim stranama u EGP-u na temelju nediskriminirajućih tržišnih uvjeta;

h. potpora se ne može dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 50 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 51 ) ili potporu za restrukturiranje ( 52 ).

▼M1

3.7. Potpora za ulaganje u izgradnju ili nadogradnju infrastruktura za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu

36. Uz postojeće mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a nužno je poduprijeti infrastrukture za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu koje doprinose razvoju proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19.

37. Komisija će stoga potpore za ulaganje u izgradnju ili nadogradnju infrastruktura za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu potrebnih za razvoj, ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu, do prve industrijske primjene prije masovne proizvodnje proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 navedenih u odjeljku 3.8. smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

a. potpora se dodjeljuje za izgradnju ili nadogradnju infrastruktura za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu potrebnih za razvoj, ispitivanje i unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu, do prve industrijske primjene prije masovne proizvodnje lijekova bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 (uključujući cjepiva) i terapijskih sredstava, njihovih međuproizvoda, aktivnih farmaceutskih sastojaka i sirovina; medicinskih proizvoda, bolničke i medicinske opreme (uključujući respiratore, zaštitnu odjeću i opremu i dijagnostičke alate) i potrebnih sirovina; dezinfekcijskih sredstava, njihovih međuproizvoda i kemijskih sirovina potrebnih za njihovu proizvodnju; te alata za prikupljanje/obradu podataka.

▼M5

b. potpora se dodjeljuje u obliku izravnih bespovratnih sredstava, poreznih olakšica ili povratnih predujmova najkasnije 31. prosinca 2021.

▼M1

c. za projekte započete nakon 1. veljače 2020. smatra se da potpora ima učinak poticaja; za projekte započete prije 1. veljače 2020. smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je potrebna za ubrzavanje projekta ili proširenje njegova opsega. U tim su slučajevima za potporu prihvatljivi samo dodatni troškovi povezani s ubrzavanjem rada ili proširenjem opsega;

d. projekt ulaganja dovršava se u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore. Smatra se da je projekt ulaganja dovršen kada ga kao takvog prihvate nacionalna tijela. U slučaju prekoračenja roka od šest mjeseci za svaki mjesec kašnjenja vraća se 25 % iznosa potpore dodijeljene u obliku izravnih bespovratnih sredstava ili poreznih olakšica, osim ako je kašnjenje uzrokovano čimbenicima izvan kontrole korisnika potpore. Ako se rok ispoštuje, potpore u obliku povratnih predujmova pretvaraju se u bespovratna sredstva; u suprotnom se povratni predujam vraća u jednakim godišnjim obrocima u roku od pet godina od datuma dodjele potpore;

e. prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja neophodni za uspostavu infrastruktura za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu potrebnih za razvoj proizvoda iz točke (a). Intenzitet potpore ne prelazi 75 % prihvatljivih troškova;

f. Najveći dopušteni intenzitet potpore u obliku izravnih bespovratnih sredstava ili porezne olakšice može se povećati za dodatnih 15 postotnih bodova ako se ulaganje dovrši u roku od dva mjeseca od datuma dodjele potpore ili datuma početka primjene porezne olakšice ili ako potpora dolazi iz više država članica. Ako se potpora dodjeljuje u obliku povratnog predujma i ulaganje se dovrši u roku od dva mjeseca ili ako potpora dolazi iz više država članica, može se odobriti dodatnih 15 postotnih bodova;

g. potpora u okviru ove mjere ne kombinira se s drugim potporama za ulaganje za iste prihvatljive troškove;

h. jamstvo za pokriće gubitaka može se odobriti uz izravna bespovratna sredstva, poreznu olakšicu ili povratni predujam ili kao samostalna mjera potpore. Jamstvo za pokriće gubitaka poduzetniku se izdaje u roku od mjesec dana od podnošenja zahtjeva; iznos gubitaka koji je potrebno nadoknaditi utvrđuje se pet godina nakon dovršetka ulaganja. Iznos nadoknade izračunava se kao razlika između zbroja troškova ulaganja, razumne godišnje dobiti od 10 % troškova ulaganja tijekom pet godina i operativnih troškova, s jedne strane, i zbroja iznosa primljenih izravnih bespovratnih sredstava, prihoda ostvarenih tijekom petogodišnjeg razdoblja i konačne vrijednosti projekta, s druge strane.

i. cijena koja se naplaćuje za usluge koje pruža infrastruktura za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu mora odgovarati tržišnoj cijeni;

▼M2

j. pristup infrastrukturama za ispitivanje i za unaprjeđenje procesa s laboratorijske na proizvodnu razinu otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova ulaganja može se odobriti povlašteni pristup pod povoljnijim uvjetima;

▼M1

k. potpora se ne može dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 53 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 54 ) ili potporu za restrukturiranje ( 55 ).

▼M1

3.8. Potpora za ulaganje u proizvodnju proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19:

38. Uz postojeće mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a nužno je olakšati proizvodnju proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19. To obuhvaća: relevantne lijekove (uključujući cjepiva) i terapijska sredstva, njihove međuproizvode, aktivne farmaceutske sastojke i sirovine; medicinske proizvode, bolničku i medicinsku opremu (uključujući respiratore, zaštitnu odjeću i opremu i dijagnostičke alate) i potrebne sirovine; dezinfekcijska sredstva, njihove međuproizvode i kemijske sirovine potrebne za njihovu proizvodnju; alate za prikupljanje/obradu podataka.

39. Komisija će potpore za ulaganje u proizvodnju proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

a. potpora za ulaganje dodjeljuje se za proizvodnju proizvoda bitnih za suzbijanje širenja bolesti COVID-19, kao što su lijekovi (uključujući cjepiva) i terapijska sredstva, njihovi međuproizvodi, aktivni farmaceutski sastojci i sirovine; medicinski proizvodi, bolnička i medicinska oprema (uključujući respiratore, zaštitnu odjeću i opremu i dijagnostičke alate) i potrebne sirovine; dezinfekcijska sredstva, njihovi međuproizvodi i kemijske sirovine potrebne za njihovu proizvodnju; alati za prikupljanje/obradu podataka;

▼M5

b. potpora se dodjeljuje u obliku izravnih bespovratnih sredstava, poreznih olakšica ili povratnih predujmova najkasnije 31. prosinca 2021.

▼M1

c. za projekte započete nakon 1. veljače 2020. smatra se da potpora ima učinak poticaja; za projekte započete prije 1. veljače 2020. smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je potrebna za ubrzavanje projekta ili proširenje njegova opsega. U tim su slučajevima za potporu prihvatljivi samo dodatni troškovi povezani s ubrzavanjem rada ili proširenjem opsega;

d. projekt ulaganja dovršava se u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore. Smatra se da je projekt ulaganja dovršen kada ga kao takvog prihvate nacionalna tijela. U slučaju prekoračenja roka od šest mjeseci za svaki mjesec kašnjenja vraća se 25 % iznosa potpore dodijeljene u obliku izravnih bespovratnih sredstava ili poreznih olakšica, osim ako je kašnjenje uzrokovano čimbenicima izvan kontrole korisnika potpore. Ako se rok ispoštuje, potpore u obliku povratnih predujmova pretvaraju se u bespovratna sredstva; u suprotnom se povratni predujam vraća u jednakim godišnjim obrocima u roku od pet godina od datuma dodjele potpore;

e. prihvatljivi troškovi odnose se na sve troškove ulaganja potrebne za proizvodnju proizvoda iz točke (a) i na troškove pokusnog rada novih proizvodnih postrojenja. Intenzitet potpore ne prelazi 80 % prihvatljivih troškova;

f. Najveći dopušteni intenzitet potpore u obliku izravnih bespovratnih sredstava ili porezne olakšice može se povećati za dodatnih 15 postotnih bodova ako se ulaganje dovrši u roku od dva mjeseca od datuma dodjele potpore ili datuma početka primjene porezne olakšice ili ako potpora dolazi iz više država članica. Ako se potpora dodjeljuje u obliku povratnog predujma i ulaganje se dovrši u roku od dva mjeseca ili ako potpora dolazi iz više država članica, može se odobriti dodatnih 15 postotnih bodova;

g. potpora u okviru ove mjere ne kombinira se s drugim potporama za ulaganje za iste prihvatljive troškove;

h. Jamstvo za pokriće gubitaka može se odobriti uz izravna bespovratna sredstva, poreznu olakšicu ili povratni predujam ili kao samostalna mjera potpore. Jamstvo za pokriće gubitaka poduzetniku se izdaje u roku od mjesec dana od podnošenja zahtjeva; iznos gubitaka koji je potrebno nadoknaditi utvrđuje se pet godina nakon dovršetka ulaganja. Iznos nadoknade izračunava se kao razlika između zbroja troškova ulaganja, razumne godišnje dobiti od 10 % troškova ulaganja tijekom pet godina i operativnih troškova, s jedne strane, i zbroja iznosa primljenih izravnih bespovratnih sredstava, prihoda ostvarenih tijekom petogodišnjeg razdoblja i konačne vrijednosti projekta, s druge strane.

i. potpora se ne može dodijeliti poduzetnicima koji su već bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 56 )) na dan 31. prosinca 2019. ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 57 ) ili potporu za restrukturiranje ( 58 ).

▼M1

3.9. Potpora u obliku odgoda plaćanja poreza i/ili doprinosa za socijalno osiguranje

40. Odgode plaćanja poreza i/ili doprinosa za socijalno osiguranje mogu biti korisno sredstvo za smanjenje ograničenja likvidnosti poduzetnika (uključujući samozaposlene osobe) i očuvanje radnih mjesta. Ako se takve odgode primjenjuju općenito i ne stavljaju u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe, nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ako su ograničene na npr. određene sektore, regije ili vrste poduzetnika, čine potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ( 59 ).

▼M5

41. Komisija će smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a programe potpore koji se sastoje od privremene odgode plaćanja poreza ili doprinosa za socijalno osiguranje koji se primjenjuju na poduzetnike (uključujući samozaposlene osobe) koji su posebno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, na primjer poduzetnike u određenim sektorima i regijama ili poduzetnike određene veličine. To se odnosi i na mjere propisane za porezne obveze i obveze za socijalne doprinose kojima se korisnicima želi olakšati poslovanje u situaciji ograničene likvidnosti, kao što su obročna otplata odgođenih dospjelih poreznih obveza, lakši pristup mjerama plaćanja poreznog duga i odobravanje odgode bez obračuna kamata, obustava naplate poreznog duga i brži povrat poreza. Potpora se dodjeljuje prije 31. prosinca 2021., a odgoda se primjenjuje najkasnije do 31. prosinca 2022.

▼M1

3.10. Potpora u obliku subvencija za plaće zaposlenika radi izbjegavanja otpuštanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

▼M3

42. Radi očuvanja radnih mjesta države članice mogu predvidjeti doprinos troškovima poduzetnika za plaće, koji bi u protivnom zbog izbijanja pandemije COVID-a 19 bili primorani otpuštati zaposlenike, ili dohotku samozaposlenih osoba koji je ekvivalentan plaći, za koje bi donošenje nacionalnih mjera kao odgovor na izbijanje pandemije COVID-a 19 rezultiralo prekidom ili smanjenjem njihove poslovne aktivnosti. Ako se takvi programi potpore primjenjuju na cijelo gospodarstvo, izvan su opsega Unijine kontrole državnih potpora jer nisu selektivni. U suprotnome, smatra se da se takvim programima poduzetnicima daje selektivna prednost ako su ograničeni na određene sektore, regije ili vrste poduzetnika.

▼M1

43. Ako takve mjere čine potporu, Komisija će ih smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

▼M3

a. cilj je potpore izbjeći otpuštanja tijekom pandemije COVID-a 19 (i osigurati nastavak poslovne aktivnosti samozaposlenih osoba);

▼M1

b. potpora se dodjeljuje u obliku programa za poduzetnike u određenim sektorima i regijama ili poduzetnike određene veličine koji su posebno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19;

▼M5

c. pojedinačne potpore u okviru programa subvencioniranja plaća dodjeljuju se najkasnije do 31. prosinca 2021. zaposlenicima koji bi u protivnom bili otpušteni zbog prekida ili smanjenja poslovnih aktivnosti uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 (ili samozaposlenim osobama na čiju je poslovnu aktivnost negativno utjecala pandemija bolesti COVID-19) i pod uvjetom da je osoblje čija je plaća subvencionirana u stalnom radnom odnosu tijekom cijelog razdoblja subvencioniranja (ili pod uvjetom održavanja odgovarajuće poslovne aktivnosti samozaposlene osobe tijekom cijelog razdoblja za koje se dodjeljuje potpora);

d. mjesečna subvencija za plaće ne smije biti veća od 80 % mjesečne bruto plaće (koja uključuje doprinose poslodavca za socijalno osiguranje) osoblja čija se plaća subvencionira (ili 80 % dohotka samozaposlene osobe koji je ekvivalentan prosječnoj mjesečnoj plaći). Osim toga, države članice mogu, posebno u korist nižih kategorija plaća, obavijestiti o alternativnim metodama izračuna intenziteta potpore, primjerice na temelju nacionalne prosječne plaće, minimalne plaće ili troška mjesečne bruto plaće predmetnih zaposlenika (odnosno na temelju dohotka samozaposlene osobe koji je ekvivalentan prosječnoj mjesečnoj plaći) prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore;

▼M1

e. subvencija za plaće može se kombinirati s drugim opće dostupnim ili selektivnim mjerama potpore zapošljavanju ako kombinirana potpora ne rezultira prekomjernom nadoknadom troškova za plaće dotičnog osoblja. Subvencije za plaće mogu se dodatno kombinirati s odgodom plaćanja poreza i odgodom plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje.

▼M2

43.a Ako takav program obuhvaća i zaposlenike kreditnih ili financijskih institucija, takva potpora, s obzirom na njezin uglavnom socijalni cilj, nije namijenjena očuvanju ili obnovi održivosti, likvidnosti ili solventnosti tih institucija ( 60 ). Komisija stoga smatra da takvu potporu ne bi trebalo smatrati izvanrednom javnom financijskom potporom u skladu s člankom 2. stavkom 1. definicijom br. 28. Direktive o oporavku i sanaciji banaka i člankom 3. stavkom 1. definicijom br. 29. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu i da je ne bi trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na bankarski sektor ( 61 ).

3.11. Mjere dokapitalizacije

44. Ovim se privremenim okvirom utvrđuju kriteriji u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama na temelju kojih države članice mogu poduzetnicima koji su u financijskim teškoćama zbog pandemije COVID-a 19 pružiti javnu potporu u obliku vlasničkih i/ili hibridnih instrumenata kapitala ( 62 ). Cilj mu je spriječiti da zbog poremećaja u gospodarstvu s tržišta nepotrebno nestanu poduzetnici čije je poslovanje prije pandemije COVID-a 19 bilo održivo. Iznosi kapitala za dokapitalizaciju zato ne smiju biti veći od minimuma potrebnog za osiguranje održivosti korisnika niti premašiti ono što je nužno za ponovnu uspostavu strukture kapitala korisnika kakva je bila prije pandemije COVID-a 19. Veliki poduzetnici moraju izvješćivati o načinu na koji se sredstvima primljene potpore podupiru njihove aktivnosti u skladu s ciljevima EU-a i nacionalnim obvezama u pogledu zelene i digitalne tranzicije, uključujući EU-ov cilj klimatske neutralnosti do 2050.

45. Komisija usto naglašava da bi pružanje nacionalne javne potpore u obliku vlasničkih i/ili hibridnih instrumenata kapitala, u okviru programa ili u pojedinačnim slučajevima, trebalo uzeti u obzir samo ako se ne može pronaći drugo odgovarajuće rješenje. Nadalje, uvjeti za izdavanje tih instrumenata trebali bi biti vrlo strogi jer se njima znatno narušava tržišno natjecanje među poduzetnicima. Na te se intervencije moraju primjenjivati jasno utvrđeni uvjeti za ulazak države u predmetne poduzetnike, njezin izlazak iz vlasničkog kapitala poduzetnika i isplaćivanje naknade te odredbe o upravljanju i odgovarajuće mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Zato Komisija napominje da će nacionalne mjere potpore koje odgovaraju ciljevima politike EU-a u pogledu zelene i digitalne tranzicije gospodarstava država članica omogućiti održiviji dugoročni rast i potaknuti tranziciju prema EU-ovu cilju klimatske neutralnosti do 2050.

3.11.1. Primjenjivost

46. Sljedeći uvjeti, koji nisu obuhvaćeni odjeljkom 3.1. ove Komunikacije, primjenjuju se na programe dokapitalizacije i pojedinačne mjere dokapitalizacije država članica za nefinancijske poduzetnike (pod zajedničkim nazivom „mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19”) u skladu s ovom Komunikacijom. Primjenjuju se na mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 namijenjene velikim poduzećima i MSP-ovima ( 63 ).

47. Sljedeći uvjeti primjenjuju se i na podređene dužničke instrumente koji prelaze obje gornje granice utvrđene u odjeljku 3.3. točki 27.a podtočkama i. i ii. ove Komunikacije.

▼M5

48. Mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ne smiju se odobravati nakon 31. prosinca 2021.

▼M2

3.11.2. Uvjeti prihvatljivosti i ulaska

49. Mjera dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 mora ispunjavati sljedeće uvjete:

(a) bez intervencije države korisnik bi prekinuo poslovanje ili bi se suočio s ozbiljnim teškoćama u održavanju poslovanja. Na takve poteškoće može osobito upućivati pogoršanje omjera duga i kapitala korisnika ili slični pokazatelji;

(b) intervencija je od zajedničkog interesa. To može obuhvaćati izbjegavanje socijalnih teškoća i nefunkcioniranja tržišta zbog znatnog gubitka radnih mjesta, izlaska inovativnog poduzeća, izlaska sistemski značajnog poduzeća, rizika od prekida pružanja važne usluge ili sličnih situacija koje je propisno obrazložila predmetna država članica;

(c) korisnik ne može pronaći financiranje na tržištima po pristupačnim uvjetima, a horizontalne mjere koje su na snazi u predmetnoj državi članici za pokrivanje potreba za likvidnošću nisu dovoljne da bi se osigurala njegova održivost; i

(d) korisnik nije poduzetnik koji je na dan 31. prosinca 2019. već bio u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 64 )). ▼M3 Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se ne mogu dodijeliti mikropoduzećima ili malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. ako se nad njima provodi cjelokupni stečajni postupak u skladu s nacionalnim pravom, a još nisu primila potporu za sanaciju ( 65 ) ili potporu za restrukturiranje ( 66 ). ▼M2

50. Mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 države članice odobravaju u okviru programa potpore koji je odobrila Komisija, i to samo na temelju pisanog zahtjeva za potporu potencijalnih poduzetnika korisnika. Kad je riječ o potpori koja se prijavljuje pojedinačno, države članice dostavljaju dokaz o takvom pisanom zahtjevu kao dio prijave pojedinačne mjere potpore Komisiji.

51. Zahtjevi iz ovog odjeljka i odjeljaka 3.11.4., 3.11.5., 3.11.6. i 3.11.7. primjenjuju se na programe dokapitalizacije i pojedinačne mjere potpore u kontekstu pandemije COVID-a 19. Komisija će pri odobravanju programa zatražiti zasebnu prijavu pojedinačne potpore iznad iznosa od 250 milijuna EUR. U pogledu tih prijava Komisija će procijeniti jesu li postojeće financiranje na tržištu ili horizontalne mjere za pokrivanje potreba za likvidnošću nedostatni da bi se zajamčila održivost korisnika; jesu li odabrani instrumenti dokapitalizacije i s njima povezani uvjeti primjereni za rješavanje ozbiljnih teškoća korisnika; je li potpora proporcionalna; i jesu li ispunjeni uvjeti iz ovog odjeljka i odjeljaka 3.11.4., 3.11.5., 3.11.6. i 3.11.7.

3.11.3. Vrste mjera dokapitalizacije

52. Države članice u kontekstu pandemije COVID-a 19 mogu odobriti mjere dokapitalizacije primjenom dva različita tipa instrumenata dokapitalizacije:

(a) vlasnički instrumenti, a posebno izdanje novih redovnih ili povlaštenih dionica; i/ili

(b) instrumenti s vlasničkom komponentom (dalje u tekstu „hibridni instrumenti kapitala”) ( 67 ), posebno prava na sudjelovanje u dobiti, tihi udjeli i konvertibilne osigurane ili neosigurane obveznice.

53. Država može intervenirati u obliku bilo kojeg navedenog instrumenta ili kombinacijom vlasničkih i hibridnih instrumenata kapitala. Države članice mogu odobriti plasman navedenih instrumenata i u kontekstu tržišne ponude, pod uvjetom da svaka posljedična državna intervencija kod korisnika ispunjava uvjete iz ovog odjeljka 3.11. Komunikacije. Država članica mora osigurati da odabrani instrumenti dokapitalizacije i s time povezani uvjeti budu najprikladniji odgovor na potrebe korisnika za dokapitalizacijom te da pritom njihov učinak na narušavanje tržišnog natjecanja bude što manji.

3.11.4. Iznos dokapitalizacije

▼M4

54. Kako bi se osigurala razmjernost potpore, iznosi kapitala za dokapitalizaciju u kontekstu pandemije COVID-a 19 ne smiju biti veći od minimuma potrebnog za osiguranje održivosti korisnika niti premašiti ono što je nužno za ponovnu uspostavu strukture kapitala korisnika kakva je bila prije pandemije COVID-a 19, odnosno stanja na dan 31. prosinca 2019. Pri ocjeni razmjernosti potpore uzimaju se u obzir državne potpore koje su primljene ili planirane u kontekstu izbijanja pandemije COVID-a 19. ( 68 )

▼M2

3.11.5. Naknada i izlazak države

Opća načela

55. Država prima odgovarajuću naknadu za ulaganje. Što je naknada bliža tržišnim uvjetima, manje je potencijalno narušavanje tržišnog natjecanja prouzročeno državnom intervencijom.

56. Ulaganje u dokapitalizaciju u kontekstu pandemije COVID-a 19 trebalo bi se otkupiti kad se gospodarstvo stabilizira. Komisija smatra primjerenim dati korisniku dovoljno vremena za otkup ulaganja u dokapitalizaciju. Država članica mora uspostaviti mehanizam za postupno poticanje otkupa.

57. Naknada za mjeru dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 trebala bi se povećati kako bi se uskladila s tržišnim cijenama te bi se na taj način pružio poticaj korisnicima i ostalim dioničarima za otkup ulaganja u okviru državne mjere dokapitalizacije i smanjio rizik od narušavanja tržišnog natjecanja.

58. Iz toga slijedi da mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 trebaju obuhvaćati odgovarajuće poticaje poduzetnicima da otkupe ulaganje u dokapitalizaciju i potraže alternativni kapital kad to dopuste uvjeti na tržištu, i to na način da se od njih zahtijeva dovoljno visoka naknada za dokapitalizaciju.

59. Države članice umjesto metoda utvrđivanja naknade navedenih u nastavku mogu prijaviti programe ili pojedinačne mjere kod kojih se metoda utvrđivanja naknade prilagođava značajkama i nadređenosti instrumenta kapitala, pod uvjetom da oni općenito dovode do sličnog ishoda u pogledu poticajnih učinaka na izlazak države i sličnog ukupnog učinka na naknadu državi.

Naknada za vlasničke instrumente

60. Državna dokapitalizacija ili istovjetna intervencija provodi se po cijeni koja ne prekoračuje prosječnu cijenu dionice korisnika tijekom 15 dana prije podnošenja zahtjeva za dokapitalizaciju. Ako korisnik nije društvo uvršteno na burzu, procjenu njegove tržišne vrijednosti trebalo bi utvrditi posredstvom neovisnog stručnjaka ili drugim razmjernim sredstvima.

61. Svaka mjera dokapitalizacije uključuje mehanizam postupnog povećanja naknade državi kako bi se korisnika potaknulo na otkup državnih dokapitalizacija. To povećanje naknade može biti u obliku dodatnih dionica ( 69 ) dodijeljenih državi ili drugih mehanizama i trebalo bi odgovarati najmanje 10-postotnom povećanju naknade državi (za sudjelovanje koje proizlazi iz neotplaćene državne dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19) za svaki korak postupnog povećanja:

(a) Mehanizam postupnog povećanja aktivira se četiri godine nakon dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 ako država nije prodala najmanje 40 % svojeg vlasničkog udjela koji proizlazi iz dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19.

(b) Mehanizam postupnog povećanja ponovno se aktivira šest godina nakon dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 ako država nije u potpunosti prodala svoj vlasnički udio koji proizlazi iz dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 ( 70 ).

Ako korisnik nije društvo uvršteno na burzu, države članice mogu odlučiti provesti svaki od ta dva koraka jednu godinu kasnije, odnosno pet i sedam godina nakon dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19.

62. Komisija može prihvatiti alternativne mehanizme pod uvjetom da oni općenito rezultiraju sličnim ishodom u pogledu poticajnog učinka na izlazak države i sličnim ukupnim učinkom na naknadu državi.

63. Korisnik bi u svakom trenutku trebao imati mogućnost otkupa vlasničkog udjela koji je država stekla. Kako bi se osiguralo da država primi odgovarajuću naknadu za ulaganje, otkupna cijena trebala bi odgovarati onome od sljedeća dva iznosa koji je viši: i. nominalno ulaganje države, uvećano za godišnje kamate za naknadu, koja je za 200 baznih bodova viša od navedenog iznosa u tablici u nastavku ( 71 ); ili ii. tržišna cijena u trenutku otkupa.

▼M3

64. Država također može u bilo kojem trenutku prodati svoj vlasnički udio po tržišnim cijenama kupcima koji nisu korisnik. Za takvu prodaju u načelu je potrebno otvoreno i nediskriminirajuće savjetovanje s potencijalnim kupcima ili prodaja na burzi. Država može postojećim dioničarima, tj. dioničarima koji su to bili prije dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, dati pravo prvenstva za kupnju po cijeni dobivenoj na temelju javnog savjetovanja. Ako država proda svoj vlasnički udio po cijeni nižoj od najniže cijene utvrđene u točki 63., pravila upravljanja utvrđena u odjeljku 3.11.6. nastavljaju se primjenjivati najmanje četiri godine nakon odobrenja mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19.

▼M4

64.a Ne dovodeći u pitanje točku 64., ako je država jedini postojeći dioničar, otkup dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 može biti u sljedećem obliku, pod uvjetom da su od dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 prošle dvije godine:

a. postupak prodaje iz točke 64. nije potreban, i

b. javno i nediskriminirajuće savjetovanje iz točke 64. može se zamijeniti procjenom korisnika koju provodi subjekt neovisan o tom korisniku i o državi. Ako se tom neovisnom procjenom utvrdi pozitivna tržišna vrijednost, smatra se da je država izašla iz dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, čak i ako je korisnik i dalje u državnom vlasništvu. Bez obzira na to, ako je pozitivna tržišna vrijednost manja od najniže cijene utvrđene u točki 63., pravila upravljanja utvrđena u odjeljku 3.11.6. nastavljaju se primjenjivati najmanje četiri godine nakon odobrenja mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19. Za mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 koje premašuju 250 milijuna EUR država članica tu neovisnu procjenu dostavlja Komisiji. Komisija u svakom slučaju može na vlastitu inicijativu zahtijevati da joj se neovisna procjena dostavi i može je ocijeniti kako bi provjerila je li u skladu s normama utvrđenima kako bi se osiguralo da su transakcije u skladu s tržišnim ponašanjem.

64.b Kao alternativa točki 64., ako je država samo jedan od postojećih dioničara, otkup dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 može biti u sljedećem obliku, pod uvjetom da su od dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 prošle dvije godine:

a. za dio vlasničkoga kapitala povezanog s pandemijom COVID-a 19 koji bi država trebala zadržati kako bi se njezin vlasnički udio vratio na razinu prije dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, primjenjiva je mogućnost iz točke 64.a. Ako država proda znatan dio dionica poduzetnika korisnika privatnim ulagateljima putem natječajnog postupka odabira kako je navedeno u točki 64., taj se postupak za potrebe točke 64.a može smatrati neovisnom procjenom.

b. Na preostali dio vlasničkog kapitala povezanog s pandemijom COVID-a 19 primjenjuje se točka 64. To među ostalim znači da je potrebno provesti natječajni postupak odabira. Država nema prava prvenstva iz točke 64. jer je to pravo već ostvarila na temelju prethodno navedene podtočke (a). ( 72 )

▼M2

Naknada za hibridne instrumente kapitala

65. Pri utvrđivanju ukupne naknade za hibridne instrumente kapitala moraju se na odgovarajući način uzeti u obzir sljedeći elementi:

(a) obilježja odabranog instrumenta, uključujući njegovu razinu podređenosti, rizik i sve načine plaćanja;

(b) uključene poticaje za izlazak (kao što su klauzule o postupnom povećanju i otkupu); i

(c) odgovarajuću referentnu kamatnu stopu.

66. Minimalna naknada za hibridne instrumente kapitala do njihove konverzije u vlasnički instrument mora biti najmanje jednaka osnovnoj stopi (jednogodišnji IBOR ili ekvivalentna vrijednost koju objavi Komisija ( 73 )), uvećanoj za premiju kako je utvrđeno u nastavku.

Naknada za hibridne instrumente kapitala: jednogodišnji IBOR +







Vrsta primatelja Prva godina Druga i treća godina Četvrta i peta godina Šesta i sedma godina Osma godina i razdoblje nakon toga MSP-ovi 225 baznih bodova 325 baznih bodova 450 baznih bodova 600 baznih bodova 800 baznih bodova Velika poduzeća 250 baznih bodova 350 baznih bodova 500 baznih bodova 700 baznih bodova 950 baznih bodova

67. Konverzija hibridnih instrumenata kapitala u vlasnički kapital provodi se po cijeni koja je za pet ili više posto manja od teoretske cijene dionice bez prava u trenutku konverzije.

68. Nakon konverzije u vlasnički kapital mora se uključiti mehanizam postupnog povećanja naknade državi radi poticanja korisnika na otkup državne dokapitalizacije. Ako je vlasnički kapital koji proizlazi iz državne intervencije u kontekstu pandemije COVID-a 19 i dalje u vlasništvu države dvije godine nakon konverzije u vlasnički kapital, država dobiva dodatni udio u vlasništvu korisnika uz preostali udio koji proizlazi iz konverzije hibridnih instrumenata kapitala u kontekstu pandemije COVID-a 19 koju je provela država. Taj dodatni vlasnički udio iznosi najmanje 10 % preostalog udjela koji proizlazi iz konverzije hibridnih instrumenata kapitala u kontekstu pandemije COVID-a 19 od strane države. Komisija može prihvatiti alternativne mehanizme postupnog povećanja pod uvjetom da imaju isti poticajni učinak i sličan ukupni učinak na naknadu državi.

69. Države članice mogu odabrati metodu za utvrđivanje cijena koja uključuje dodatne klauzule o postupnom povećanju ili isplati. One bi trebale biti osmišljene na način da se potiče rano okončanje državne potpore za dokapitalizaciju korisnika. Komisija može prihvatiti i alternativne metode za utvrđivanje cijena, pod uvjetom da su naknade koje se njima utvrde više ili slične onima koje proizlaze iz prethodno navedenih metoda.

70. Budući da je priroda hibridnih instrumenata vrlo raznolika, Komisija ne pruža smjernice za sve vrste instrumenata. U svakom slučaju za hibridne instrumente poštuju se prethodno navedena načela, pri čemu naknada odražava rizik pojedinih instrumenata.

3.11.6. Upravljanje i sprečavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

71. Kako bi se spriječilo neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja, korisnici ne smiju provoditi agresivno komercijalno širenje s pomoću sredstava državne potpore ili preuzimanjem prekomjernih rizika. Primjenjuje se opće načelo da manji vlasnički udio države članice i veća naknada podrazumijevaju manju potrebu za zaštitnim mjerama.

72. Ako je korisnik mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 u vrijednosti većoj od 250 milijuna EUR poduzetnik sa značajnom tržišnom snagom na najmanje jednom od relevantnih tržišta na kojima djeluje, države članice moraju predložiti dodatne mjere za očuvanje učinkovitog tržišnog natjecanja na tim tržištima. Države članice posebno mogu predložiti strukturne obveze i obveze praćenja poslovanja predviđene u Obavijesti Komisije o korektivnim mjerama prihvatljivima u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 139/2004 i Uredbom Komisije (EZ) br. 802/2004.

73. Korisnicima mjera za dokapitalizaciju u kontekstu pandemije COVID-a 19 zabranjeno je to oglašavati u komercijalne svrhe.

74. Sve dok nije otplaćeno najmanje 75 % mjera dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, korisnicima koji nisu MSP-ovi onemogućuje se stjecanje više od 10 % udjela u konkurentima ili drugim subjektima iz iste vrste poslovanja, uključujući poslovanje s početka i kraja proizvodnog lanca.

75. U iznimnim okolnostima i ne dovodeći u pitanje kontrolu koncentracija, ti korisnici mogu steći više od 10 % udjela u subjektima s početka ili kraja proizvodnog lanca u svom području djelovanja, ali samo u slučaju da je stjecanje potrebno kako bi se osigurala održivost korisnika. Komisija može odobriti stjecanje ako je ono potrebno za očuvanje održivosti korisnika. Stjecanje se ne može provesti prije nego što Komisija donese odluku o tom pitanju.

76. Državne potpore ne koriste se za unakrsno subvencioniranje gospodarskih djelatnosti integriranih poduzeća koja su već bila u gospodarskim teškoćama na dan 31. prosinca 2019. U integriranim trgovačkim društvima uvodi se jasno razdvajanje računa kako bi se osiguralo da mjere dokapitalizacije ne koriste tim djelatnostima.

77. Sve dok mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 nisu u potpunosti otplaćene, korisnici ne mogu izvršavati isplate dividendi i neobvezne isplate kupona niti otkupljivati dionice, osim u odnosu na državu.

▼M3

78. Sve dok nije otplaćeno najmanje 75 % mjera dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, naknada svakom članu korisnikove uprave ne smije biti veća od fiksnog dijela njegove naknade na dan 31. prosinca 2019. Za osobe koje postanu članovi uprave tijekom ili nakon dokapitalizacije kao ograničenje primjenjuje se fiksna naknada za članove uprave s istom razinom odgovornosti na dan 31. prosinca 2019. Ni u kakvim okolnostima ne isplaćuju se bonusi ni druge varijabilne ili usporedive naknade.

▼M3

78.a Ako je država postojeći dioničar, tj. ako je to bila prije dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, i:

(a) država ulaže novi vlasnički kapital pod istim uvjetima kao i privatni ulagači i razmjerno svojem postojećem vlasničkom udjelu (ili manje); i

(b) sudjelovanje privatnog sektora je znatno (u načelu najmanje 30 % novog uloženog kapitala); i

(c) nova državna dokapitalizacija čini državnu potporu u kontekstu njezinih posebnih okolnosti, primjerice zbog druge mjere u korist društva,

nije potrebno nametati posebne uvjete u pogledu izlaska države i primjenjuje se sljedeće:

i. točke 61. i 62. ne primjenjuju se na takvu mjeru dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19;

ii. odstupajući od točaka 74., 75. i 78., zabrana stjecanja i ograničenje naknada za upravu ograničeni su na tri godine;

iii. odstupajući od točke 77., ukida se zabrana isplate dividendi za imatelje novih dionica. Za postojeće dionice ukida se zabrana isplate dividendi, pod uvjetom da se udio svih imatelja tih postojećih dionica u društvu razrijedi na ispod 10 %. Ako se udio svih imatelja postojećih dionica u društvu ne razrijedi na ispod 10 %, zabrana isplate dividendi primjenjuje se na postojeće dioničare u razdoblju od tri godine. U svakom slučaju, naknada u kontekstu pandemije COVID-a 19 za hibridne instrumente kapitala i podređene dužničke instrumente koje drži država isplaćuje se prije isplate dividendi dioničarima u određenoj godini;

iv. zahtjevi iz odjeljka 3.11.7. ne primjenjuju se, osim za obveze izvješćivanja iz točke 83. koje se primjenjuju u razdoblju od tri godine; i

v. svi ostali uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.11. primjenjuju se mutatis mutandis.

78.b Ako država ulaže vlasnički kapital u društvo u kojem nije postojeći dioničar (tj. ako to nije bila prije mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19), i

(a) ulaže novi vlasnički kapital pod istim uvjetima kao i privatni ulagači; i

(b) sudjelovanje privatnog sektora je znatno (u načelu najmanje 30 % novog uloženog kapitala); i

(c) ako državna dokapitalizacija čini državnu potporu u kontekstu njezinih posebnih okolnosti, primjerice zbog druge mjere u korist društva,

primjenjuje se sljedeće:

i. odstupajući od točke 77., zabrana isplate dividendi ukida se za sve imatelje novih dionica. Za postojeće dionice ukida se zabrana isplate dividendi, pod uvjetom da se udio svih imatelja tih postojećih dionica u društvu razrijedi na ispod 10 %. U svakom slučaju, naknada u kontekstu pandemije COVID-a 19 za hibridne instrumente kapitala i podređene dužničke instrumente koje drži država isplaćuje se prije isplate dividendi dioničarima u određenoj godini; i

ii. svi ostali uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.11. primjenjuju se mutatis mutandis.

▼M2

3.11.7. Strategija izlaska države iz sudjelovanja koje proizlazi iz dokapitalizacije i obveze izvješćivanja

79. Korisnici koji nisu MSP-ovi, a primili su dokapitalizaciju u kontekstu pandemije COVID-a 19 u iznosu od više od 25 % vlasničkog kapitala u trenutku intervencije moraju dokazati postojanje vjerodostojne strategije izlaska države članice iz sudjelovanja, osim ako se državna intervencija smanji ispod razine od 25 % vlasničkog kapitala u roku od 12 mjeseci od datuma dodjele potpore ( 74 ).

80. Strategijom izlaska utvrđuje se:

(a) plan korisnika za nastavak djelatnosti i korištenje sredstava koja je uložila država, uključujući raspored plaćanja naknade i otkupa državnog ulaganja (zajedno „raspored otplate”); i

(b) mjere koje će korisnik i država poduzeti kako bi se pridržavali rasporeda otplate.

81. Strategiju izlaska trebalo bi pripremiti i dostaviti državi članici u roku od 12 mjeseci nakon dodjele potpore, a država članica mora je odobriti.

82. Osim obveze utvrđene u točkama od 79. do 81., korisnici moraju izvijestiti državu članicu o napretku u provedbi rasporeda otplate i usklađenosti s uvjetima iz odjeljka 3.11.6. u roku od 12 mjeseci od objavljivanja rasporeda, a nakon toga periodično svakih 12 mjeseci.

83. Sve dok se u potpunosti ne otplate mjere dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, korisnici dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19, koji nisu MSP-ovi, objavljuju informacije o korištenju primljene potpore u roku od 12 mjeseci od datuma dodjele potpore, a nakon toga periodično svakih 12 mjeseci. To bi posebno trebalo uključivati informacije o načinu na koji se sredstvima primljene potpore podupiru njihove aktivnosti u skladu s ciljevima EU-a i nacionalnim obvezama u pogledu zelene i digitalne tranzicije, uključujući cilj klimatske neutralnosti EU-a do 2050.

84. Država članica trebala bi svake godine izvješćivati Komisiju o provedbi rasporeda otplate i ispunjavanju uvjeta iz odjeljka 3.11.6. Ako je korisnik primio dokapitalizaciju u kontekstu pandemije COVID-a 19 u iznosu većem od 250 milijuna EUR, izvješće uključuje informacije o ispunjavanju uvjeta iz točke 54.

85. Ako šest godina nakon dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19 intervencija države nije smanjena na razinu ispod 15 % vlasničkog kapitala korisnika, Komisiji se mora dostaviti na odobrenje plan restrukturiranja u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija će procijeniti osiguravaju li mjere predviđene u planu restrukturiranja održivost korisnika, među ostalim s obzirom na obveze na razini ciljeva EU-a i nacionalne obveze u pogledu zelene i digitalne tranzicije te izlazak države, a da pritom ne utječu negativno na trgovinu u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Ako korisnik nije društvo uvršteno na burzu ili je riječ o MSP-u, država može odlučiti dostaviti plan restrukturiranja samo ako intervencija države nije smanjena ispod razine od 15 % vlasničkog kapitala sedam godina nakon dokapitalizacije u kontekstu pandemije COVID-a 19.

▼M4

3.12. Državna potpora u obliku potpore za nepokrivene fiksne troškove

86. Države članice mogu predvidjeti potporu za nepokrivene fiksne troškove poduzeća u kojima je zbog pandemije COVID-a 19 došlo do prekida ili smanjenja poslovne aktivnosti.

87. Ako takve mjere čine državnu potporu, Komisija će ih smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

▼M5

a. potpora se dodjeljuje najkasnije 31. prosinca 2021. i pokriva nepokrivene fiksne troškove nastale u razdoblju od 1. ožujka 2020. do 31. prosinca 2021., uključujući takve troškove nastale u dijelu tog razdoblja (,prihvatljivo razdoblje՚);

▼M4

b. potpora je dodijeljena na temelju programa poduzetnicima koji su tijekom prihvatljivog razdoblja pretrpjeli pad prometa od najmanje 30 % u usporedbi s istim razdobljem 2019.; ( 75 )

c. nepokriveni fiksni troškovi su fiksni troškovi poduzetnika nastali u prihvatljivom razdoblju koji nisu pokriveni doprinosom dobiti (prihodi minus varijabilni troškovi) tijekom istog razdoblja i koji nisu pokriveni iz drugih izvora, kao što su osiguranje, privremene mjere potpore predviđene ovom Komunikacijom ili potpora iz drugih izvora. ( 76 ) Intenzitet potpore ne smije premašiti 70 % nepokrivenih fiksnih troškova, osim za mikropoduzeća i mala poduzeća (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću), za koja intenzitet potpore ne smije premašiti 90 % nepokrivenih fiksnih troškova. Za potrebe ove točke gubici poduzećâ zabilježeni u njihovim računima dobiti i gubitka tijekom prihvatljivog razdoblja ( 77 ) smatraju se nepokrivenim fiksnim troškovima. Potpora u okviru ove mjere može se dodijeliti na temelju predviđenih gubitaka, a konačni iznos potpore određuje se nakon ostvarenja gubitaka, na temelju revidiranih financijskih izvještaja ili, uz odgovarajuće obrazloženje koje je država članica dostavila Komisiji (primjerice u vezi s obilježjima ili veličinom određenih vrsta poduzeća), na temelju poreznih računa. Svaka isplata koja premašuje konačni iznos potpore vraća se;

▼M5

d. ukupna potpora ne smije premašiti iznos od 10 milijuna EUR po poduzeću. Potpora se može dodijeliti u obliku izravnih bespovratnih sredstava, poreznih olakšica i povoljnijih uvjeta plaćanja ili u drugim oblicima, kao što su povratni predujmovi, jamstva, zajmovi i vlasnički kapital, pod uvjetom da ukupna nominalna vrijednost takvih mjera ne prelazi ukupnu gornju granicu od 10 milijuna EUR po poduzetniku; svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova;

▼M4

e. potpora u okviru ove mjere ne zbraja se s drugim potporama za iste prihvatljive troškove;

f. potpora se ne može dodijeliti poduzećima koja su već bila u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću ( 78 ) na dan 31. prosinca 2019. Odstupajući od prethodno navedenog, potpore se mogu dodijeliti mikropoduzećima i malim poduzećima (u smislu Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću) koja su već bila u teškoćama na dan 31. prosinca 2019. pod uvjetom da se nad njima ne provodi skupni postupak u slučaju nesolventnosti u skladu s nacionalnim pravom i da nisu primila potporu za sanaciju ( 79 ) ili potporu za restrukturiranje. ( 80 )

▼B

4. PRACENJE I IZVJESCIVANJE

▼M5

88. Uz iznimku potpore dodijeljene u skladu s odjeljcima 3.9., 3.10. i 3.11. države članice dužne su relevantne informacije o svakoj pojedinačnoj potpori većoj od 100 000 EUR ( 81 ) dodijeljenoj u skladu s ovom Komunikacijom te potpori većoj od 10 000 EUR ( 82 ) u sektorima primarne poljoprivrede i ribarstva objaviti na internetskim stranicama o državnim potporama ili s pomoću IT alata Komisije ( 83 ) u roku od 12 mjeseci od trenutka dodjele. Države članice dužne su objaviti relevantne informacije ( 84 ) o svakoj pojedinačnoj dokapitalizaciji odobrenoj u skladu s odjeljkom 3.11. na internetskim stranicama o državnim potporama ili upotrebom IT alata Komisije u roku od 3 mjeseca od trenutka dokapitalizacije. Nominalna vrijednost dokapitalizacije navodi se po korisniku.

▼B

►M4 89. ◄ Države članice dužne su Komisiji dostavljati godišnja izvješća ( 85 ).

▼M5

90. Države članice dužne su do 31. prosinca 2021. Komisiji dostaviti popis mjera uvedenih na temelju programa odobrenih u skladu s ovom Komunikacijom.

▼B

►M4 91. ◄ Države članice moraju osigurati vođenje detaljne evidencije o dodjeli potpora predviđenih ovom Komunikacijom. Takve se evidencije, koje moraju sadržavati sve informacije potrebne kako bi se utvrdilo da su ispunjeni potrebni uvjeti, moraju čuvati 10 godina nakon dodjele potpore i na zahtjev dostaviti Komisiji.

►M4 92. ◄ Komisija može zatražiti dodatne informacije o dodijeljenim potporama kako bi provjerila jesu li se poštovali uvjeti utvrđeni u odluci Komisije kojom je odobrila potporu.

5. ZAVRSNE ODREDBE

▼M5

93. Komisija ovu Komunikaciju primjenjuje od 19. ožujka 2020. imajući u vidu gospodarske posljedice izbijanja bolesti COVID-19, zbog kojih je bilo nužno djelovati bez odgode. Aktualne izvanredne okolnosti opravdani su razlog za ovu Komunikaciju, koja se neće primjenjivati nakon 31. prosinca 2021. Komisija će sve odjeljke ove Komunikacije preispitati prije 31. prosinca 2021. uzimajući u obzir važna pitanja u području tržišnog natjecanja ili gospodarstva. Ako bude potrebno, Komisija može dodatno objasniti svoj pristup određenim pitanjima.

▼B

►M4 94. ◄ Komisija će odredbe ove Komunikacije primjenjivati na sve relevantne prijavljene mjere počevši od 19. ožujka 2020., čak i ako su joj mjere priopćene prije tog datuma.

►M4 95. ◄ U skladu s Obaviješću Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore ( 86 ) Komisija na neprijavljene potpore primjenjuje sljedeće odredbe:

a. ovu Komunikaciju, ako je potpora dodijeljena nakon 1. veljače 2020.;

b. pravila koja su bili primjenjiva u trenutku dodjele potpore, u svim drugim slučajevima.

►M4 96. ◄ Komisija u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama osigurava brzo donošenje odluka nakon jasnog i potpunog prijavljivanja mjera obuhvaćenih ovom Komunikacijom. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o svojim namjerama i što je moguće prije i detaljnije prijaviti planove uvođenja takvih mjera. Komisija će državama članicama pružiti smjernice i pomoć u tom procesu.