Stupac 1 Podaci koji se traže Stupac 2 Svi podaci su osnovna skupina podataka (CDS) osim ako su označeni kao dodatna skupina podataka (ADS) ►M12

Stupac 3

Posebna pravila za prilagodbu u odnosu na stupac 1 ◄

1. PODNOSITELJ ZAHTJEVA

1.1. Naziv i adresa

1.2. Kontakt osoba

1.3. Proizvođač aktivne tvari (naziv, adresa i lokacija proizvodnog/proizvodnih pogona)

2. IDENTITET AKTIVNE TVARI (I NJEZINIH PREKURSORA AKO SE AKTIVNA TVAR GENERIRA IN SITU)

Za aktivnu tvar i, ako je primjenjivo, njezine prekursore, podaci iz ovog odjeljka trebaju biti dovoljni za identifikaciju aktivne tvari. Ako to nije tehnički moguće ili se ne čini znanstveno opravdano davati podatke o jednoj ili više stavki navedenih u ovom odjeljku, treba jasno navesti razloge

2.1. Zajednički naziv koji je predložio ili prihvatio ISO i sinonimi (uobičajeni naziv, trgovački naziv, skraćenica)

2.2. Kemijski naziv (IUPAC i CA nomenklatura ili drugi međunarodni kemijski naziv/nazivi)

2.3. Identifikacijski broj/brojevi proizvođača

2.4. CAS broj i EC, INDEX i CIPAC brojevi

2.5. Molekulska i strukturna formula (uključujući SMILES notaciju, ako je dostupna i odgovarajuća) Za prekursore i aktivne tvari koje su generirane in situ, podaci o svim generiranim kemijskim tvarima (predviđenim i nepredviđenim) Ako nije moguće točno definirati molekulsku strukturu prekursora i/ili aktivne tvari, nije potrebno dostaviti molekulsku i strukturnu formulu

2.6. Podaci o optičkoj aktivnosti i detaljan opis svih izomerskih sastava (ako je primjenjivo i odgovarajuće)

2.7. Molarna masa

2.8. Način proizvodnje (postupci sinteze) aktivne tvari, uključujući podatke o sirovinama i otapalima, uključujući podatke o dobavljačima, specifikacijama i dostupnosti na tržištu Za aktivne tvari generirane in situ dostavlja se opis reakcijskih shema, uključujući sve međureakcije i povezane kemijske tvari (predviđene i nepredviđene)

2.9. Specifikacija čistoće aktivne tvari kako je proizvedena u g/kg, g/l ili %w/w (v/v), kako je prikladno, uključujući i podatke o gornjim i donjim granicama

2.10. Identitet svih nečistoća i dodataka, uključujući i nusproizvode sinteze, optičke izomere, produkte razgradnje (ako je tvar nestabilna), neizreagirane i krajnje skupine itd. polimera i neizreagirane početne sirovine nepoznatog ili promjenjivog sastava (UVC tvari)

2.11. Analitički profil barem pet reprezentativnih serija (g/kg aktivne tvari) uključujući i podatke o sadržaju nečistoća iz 2.10.

2.11.1. Analitički profil barem pet reprezentativnih uzoraka uzetih od tvari generiranih in situ, uz navođenje podataka o sadržaju aktivnih tvari i svih drugih sastavnica iznad 0,1 % w/w, uključujući ostatke prekursora

2.12. Porijeklo prirodne aktivne tvari ili prekursor/i aktivne tvari, npr. ekstrakt cvijeta

3. FIZIKALNA I KEMIJSKA SVOJSTVA AKTIVNE TVARI

3.1.1. Agregatno stanje (pri 20 °C i 101,3 kPa)

3.1.2. Fizikalno stanje (tj. viskozno, kristalno, praškasto) (pri 20 °C i 101,3 kPa)

3.1.3. Boja (pri 20 °C i 101,3 kPa)

3.1.4. Miris (pri 20 °C i 101,3 kPa)

3.3. Kiselost, lužnatost

3.5. Relativna gustoća (2)

3.6. Spektri apsorpcije (UV/VIS, IR, NMR) i maseni spektar, koeficijent molarne ekstinkcije na relevantnim valnim duljinama, gdje je bitno (2)

3.7. Tlak pare (2)

3.7.1. Konstanta Henrijevog zakona uvijek se mora navesti za čvrste i tekuće tvari, ako se može izračunati

3.8. Površinska napetost (2)

3.9. Topljivost u vodi (2)

3.10. Koeficijent raspodjele (n-oktanol/voda) i ovisnost o pH (2)

3.11. Termostabilnost, identifikacija produkata razgradnje (2)

3.12. Reaktivnost prema ambalažnom materijalu

3.13. Konstanta disocijacije ADS

3.14. Granulometrija

3.15. Viskoznost ADS

3.16. Topljivost u organskim otapalima, uključujući učinak temperature na topivost (2) ADS

3.17. Stabilnost u organskim otapalima koja se koriste u biocidnim proizvodima i identitet odgovarajućih produkata razgradnje (1) ADS

4. FIZIKALNE OPASNOSTI I KARAKTERISTIKE

4.1. Eksplozivi

4.2. Zapaljivi plinovi

4.3. Zapaljivi aerosoli

4.4. Oksidirajući plinovi

4.5. Plinovi pod pritiskom

4.6. Zapaljive tekućine

4.7. Zapaljive čvrste tvari

4.8. Samoreagirajuće tvari i smjese

4.9. Piroforne tekućine

4.10. Piroforne čvrste tvari

4.11. Samozagrijavajuće tvari i smjese

4.12. Tvari i smjese koje u dodiru s vodom otpuštaju zapaljive plinove

4.13. Oksidirajuće tekućine

4.14. Oksidirajuće čvrste tvari

4.15. Organski peroksidi

4.16. Nagrizajuće za metale

4.17. Dodatni fizikalni pokazatelji za opasne tvari

4.17.1. Temperatura samozapaljenja (tekućine i plinovi)

4.17.2. Relativna temperatura samozapaljenja za čvrste tvari

4.17.3. Opasnost od eksplozije prašine

5. METODE ODREĐIVANJA I IDENTIFIKACIJE

5.1. Analitičke metode uključujući parametre vrednovanja za određivanje aktivne tvari, kako je proizvedena i gdje je prikladno, za relevantne ostatke, izomere i nečistoće aktivne tvari i aditiva (npr. stabilizatori) Za nečistoće, osim relevantnih nečistoća, ovo se primjenjuje samo ako ih ima ≥ 1 g/kg

5.2. Analitičke metode za potrebe praćenja, uključujući postotke iskorištenja i granice kvantifikacije i detekcije aktivne tvari, i njezinih ostataka u/na sljedećem, ako je primjenjivo

5.2.1. Tlo

5.2.2. Zrak

5.2.3. Voda (površinska, voda za piće itd.) i sediment

5.2.4. Tjelesne tekućine i tkiva životinja i ljudi

5.3. Analitičke metode za potrebe praćenja, uključujući postotke iskorištenja i granice kvantifikacije i detekcije aktivne tvari, i njezinih ostataka u/na hrani biljnog i životinjskog podrijetla ili hrani za životinje i ostalim proizvodima, ako je primjenjivo (nije potrebno ako ni aktivna tvar ni proizvodi koji su tretirani njome ne dolaze u kontakt sa životinjama od kojih se dobiva hrana, hranom biljnog ili životinjskog podrijetla ili hranom za životinje) ADS

6. UČINKOVITOST PROTIV CILJNIH ORGANIZAMA

6.1. Funkcija, npr. fungicid, rodenticid, insekticid, baktericid i način nadzora, npr. privlačenje, ubijanje, inhibicija

6.2. Reprezentativni organizam (organizmi) koje treba kontrolirati i proizvodi, organizmi ili predmeti koje treba zaštiti

6.3. Učinci na reprezentativni ciljni organizam (organizme)

6.4. Vjerojatna koncentracija pri kojoj će aktivna tvar biti upotrijebljena u biocidnim proizvodima i, gdje je prikladno, u tretiranim proizvodima

6.5. Način djelovanja (uključujući vremensku odgodu)

6.6. Podaci o učinkovitosti koji podupiru: — prirodnu aktivnost aktivne tvari za predviđene namjene i — sve tvrdnje o tretiranim proizvodima u vezi s biocidnim svojstvima prenesenima na proizvod. Podaci o učinkovitosti uključuju sve dostupne standardne protokole, laboratorijske testove ili terenske pokuse i standarde uspješnosti, gdje je prikladno, ili podatke slične onima koji su dostupni za odgovarajuće referentne proizvode

6.7. Sva poznata ograničenja učinkovitosti

6.7.1. Podaci o pojavi ili mogućoj pojavi razvoja otpornosti i odgovarajućim protumjerama

6.7.2. Opažanja o neželjenim ili nenamjernim nuspojavama na organizmima koji ne pripadaju ciljnoj skupini ili predmetima i materijalima koje treba zaštititi

7. PREDVIĐENE NAMJENE I IZLOŽENOST

7.1. Područja namjene predviđena za biocidne proizvode i, gdje je prikladno, tretirane proizvode

7.2. Vrsta (vrste) proizvoda

7.3. Detaljan opis predviđenih načina uporabe, uključujući i za tretirane proizvode

7.4. Korisnici, npr. industrijski, osposobljeni profesionalci, profesionalci ili opća javnost (neprofesionalci)

7.5. Vjerojatna godišnja težina u tonama, koja će biti stavljena na tržište i, gdje je prikladno, za predviđene glavne kategorije korištenja

7.6. Podaci o izloženosti u skladu s Prilogom VI. ovoj Uredbi

7.6.1. Podaci o izloženosti ljudi, povezani s predviđenim korištenjem i odlaganjem aktivne tvari

7.6.2. Podaci o izloženosti okoliša, povezani s predviđenim korištenjem i odlaganjem aktivne tvari

7.6.3. Podaci o izloženosti životinja od kojih se dobiva hrana, hrane i hrane za životinje, povezani s predviđenim korištenjem i odlaganjem aktivne tvari

7.6.4. Podaci o izloženosti tretiranim proizvodima, uključujući podatke o izbjeljivanju (laboratorijske studije ili podaci dobiveni korištenjem modela)

8. TOKSIKOLOŠKI PROFIL ZA LJUDE I ŽIVOTINJE, UKLJUČUJUĆI METABOLIZAM

8.1. Nadraživanje ili nagrizanje kože Procjena se sastoji od sljedećih razina: (a) procjena dostupnih podataka iz ispitivanja na ljudima i životinjama i podataka dobivenih bez ispitivanja na životinjama; (b) nagrizanje kože, in vitro testiranje; (c) nadraživanje kože, in vitro testiranje; (d) nagrizanje ili nadraživanje kože, in vivo testiranje. Studije iz stupca 1. ne treba provoditi: — ako dostupni podaci ukazuju na to da tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao tvar koja nagriza ili nadražuje kožu, — ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili lužina (pH ≥ 11,5), — ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, — ako tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao akutno toksična (kategorija 1) dermalnim putem, ili — ako studija akutne toksičnosti dermalnim putem pruža uvjerljive dokaze o nagrizanju ili nadraživanju kože koji su prikladni za razvrstavanje. Ako rezultati jedne od dviju studija navedenih u točki (b) ili točki (c) stupca 1. ovog retka omogućuju konačnu odluku o razvrstavanju tvari ili nepostojanju potencijala nadraživanja kože, nije potrebno provesti drugu studiju. In vivo studija nagrizanja ili nadraživanja kože razmatra se samo ako in vitro studije navedene u točkama (b) i (c) stupca 1. ovog retka nisu primjenjive ili ako rezultati tih studija nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika. In vivo studije nagrizanja ili nadraživanja kože koje su provedene ili započete prije 15. travnja 2022. smatraju se prikladnima za ispunjavanje ovog zahtjeva za podacima

8.2. Teška ozljeda očiju ili nadraživanje očiju Procjena se sastoji od sljedećih razina: (a) procjena dostupnih podataka iz ispitivanja na ljudima i životinjama i podataka dobivenih bez ispitivanja na životinjama; (b) teška ozljeda očiju ili nadraživanje očiju, in vitro testiranje; (c) teška ozljeda očiju ili nadraživanje očiju, in vivo testiranje. Studije iz stupca 1. ne treba provoditi: — ako dostupni podaci ukazuju na to da tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao tvar koja nadražuje oči ili uzrokuje tešku ozljedu očiju, — ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili lužina (pH ≥ 11,5), — ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi, ili — ako tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao nagrizajuća za kožu, zbog čega se svrstava u kategoriju tvari koje uzrokuju tešku ozljedu očiju (kategorija 1). Ako rezultati prve in vitro studije ne omogućuju konačnu odluku o razvrstavanju tvari ili nepostojanju nadraživanja očiju, razmatra se druga in vitro studija ili studije za ovu krajnju točku. In vivo studija teške ozljede očiju ili nadraživanja očiju razmatra se samo ako in vitro studije navedene u točki (b) stupca 1. ovog pododjeljka nisu primjenjive ili ako rezultati tih studija nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika. In vivo studije teške ozljede očiju ili nadraživanja očiju koje su provedene ili započete prije 15. travnja 2022. smatraju se prikladnima za ispunjavanje ovog zahtjeva za podacima

8.3. Preosjetljivost kože Podaci trebaju omogućiti zaključak o tome je li tvar uzročnik preosjetljivosti kože i može li se pretpostaviti da može uzrokovati značajnu preosjetljivost u ljudi (kategorija 1 A). Podaci trebaju biti dovoljni za provođenje procjene rizika ako je to potrebno. Procjena se sastoji od sljedećih razina: (a) procjena dostupnih podataka iz ispitivanja na ljudima i životinjama i podataka dobivenih bez ispitivanja na životinjama; (b) preosjetljivost kože, in vitro testiranje. Podaci iz in vitro ili in chemico ispitnih metoda iz točke 5. uvodnog dijela ovog Priloga kojima se određuju sljedeći ključni događaji u vezi s preosjetljivosti kože: i. molekularna interakcija s bjelančevinama kože; ii. upalna reakcija u keratinocitima; iii. aktivacija dendritičkih stanica; (c) preosjetljivost kože, in vivo testiranje. Prvi izbor metode za ispitivanje in vivo je analiza lokalnih limfnih čvorova glodavaca (LLNA). Drugi test za preosjetljivost kože smije se upotrijebiti samo u iznimnim slučajevima. Ako se upotrebljava drugi test za preosjetljivost kože, potrebno je dostaviti objašnjenje. Studije iz stupca 1. ne treba provoditi: — ako dostupni podaci ukazuju na to da tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao tvar koja uzrokuje preosjetljivost kože ili nagriza kožu, — ako je tvar jaka kiselina (pH ≤ 2,0) ili lužina (pH ≥ 11,5), ili — ako je tvar samozapaljiva na zraku ili u dodiru s vodom ili vlagom na sobnoj temperaturi. In vitro testove nije potrebno provoditi: — ako je dostupna in vivo studija iz točke (c) stupca 1. ovog retka, ili — ako dostupne in vitro ili in chemico ispitne metode nisu primjenjive za tvar ili ako rezultati tih studija nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika. Ako podaci iz ispitnih metoda kojima se određuju jedan ili dva ključna događaja koji su opisani u točki (b) stupca 1. ovog retka omogućuju razvrstavanje tvari i procjenu rizika, ne treba provoditi studije kojima se određuju drugi ključni događaji. In vivo studija preosjetljivosti kože provodi se samo ako nisu primjenjive in vitro ili in chemico ispitne metode opisane u točki (b) stupca 1. ovog retka ili ako rezultati tih studija nisu prikladni za razvrstavanje i procjenu rizika. In vivo studije preosjetljivosti kože koje su provedene ili započete prije 15. travnja 2022. smatraju se prikladnima za ispunjavanje ovog zahtjeva za podacima

8.4. Preosjetljivost dišnih putova ADS

8.5. Mutagenost

Procjena ove krajnje točke sastoji se od sljedećih uzastopnih koraka: — procjena dostupnih in vivo podataka o genotoksičnosti — potrebno je provesti in vitro test za genske mutacije na bakterijama, citogenetski test na stanicama sisavaca in vitro i test za genske mutacije na stanicama sisavaca in vitro — ako su rezultati bilo koje studije genotoksičnosti in vitro pozitivni, uzimaju se u obzir odgovarajuće studije genotoksičnosti in vivo

8.5.1. Studija za genske mutacije kod bakterija in vitro

8.5.2. Citogenetska studija na stanicama sisavaca in vitro

8.5.3. Studija za genske mutacije na stanicama sisavaca in vitro

8.6. In vivo studija genotoksičnosti Procjena se sastoji od sljedećih razina: (a) ako postoji pozitivan rezultat bilo koje in vitro studije genotoksičnosti iz točke 8.5., a još nisu dostupni pouzdani rezultati odgovarajuće in vivo studije genotoksičnosti na somatskim stanicama, provodi se odgovarajuća in vivo studija genotoksičnosti na somatskim stanicama; (b) može biti potrebna druga in vivo studija genotoksičnosti na somatskim stanicama ovisno o in vitro i in vivo rezultatima, vrsti učinaka, kvaliteti i relevantnosti svih dostupnih podataka; (c) ako je dostupan pozitivan rezultat in vivo studije genotoksičnosti na somatskim stanicama, potrebno je razmotriti mogućnost mutagenosti za zametne stanice na temelju svih raspoloživih podataka, uključujući toksikokinetičke dokaze koji pokazuju može li tvar doprijeti do zametnih stanica. Ako nije moguće doći do jasnog zaključka o mutagenosti za zametne stanice, razmatra se dodatno ispitivanje. Skupina dodatnih podataka (ADS) Studije iz stupca 1. ne treba provoditi: — ako su rezultati negativni za tri in vitro testa iz točke 8.5. te nisu utvrđeni drugi razlozi za zabrinutost (npr. formiranje zabrinjavajućih metabolita u sisavaca), ili — tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao mutagena tvar za zametne stanice kategorije 1 A ili 1B. Ne treba provoditi test genotoksičnosti za zametne stanice ako tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao karcinogena tvar kategorije 1 A ili 1B i kao mutagena tvar za zametne stanice kategorije 2

8.7. Akutna toksičnost Pored oralnog puta ulaska (8.7.1.) za tvari koje nisu plinovi, podaci iz 8.7.2. do 8.7.3. dostavljaju se za barem još jedan put ulaska — izbor drugog puta ulaska ovisit će o prirodi tvari i vjerojatnom putu izloženosti ljudi — plinovi i hlapljive tekućine trebalo bi ispitati inhalacijski — ako je jedini način izloženosti oralni način, tada treba dostaviti samo podatke o tom načinu. Ako je jedini način izloženosti ljudi onaj dermalni ili inhalacijski, tada se može razmotriti oralni test. Prije nego se provede nova studija o akutnoj dermalnoj toksičnosti, treba provesti studiju in vitro o prodiranju kroz kožu (OECD 428), kako bi se ocijenio vjerojatni opseg i stupanj dermalne bioraspoloživosti — u izuzetnim okolnostima može se smatrati potrebnim ispitati sve putove ulaska Studiju/studije općenito ne treba provoditi ako: — je tvar razvrstana kao nagrizajuća za kožu

8.7.1. Oralna Metoda razreda akutne toksičnosti je preferirana metoda za određivanje ove krajnje točke. Studiju ne treba provoditi ako: — je tvar plin ili jako hlapljiva tvar

8.7.2. Inhalacijska Testiranje inhalacijom je odgovarajuće ako je vjerojatno da izloženost ljudi inhalacijom uzima u obzir sljedeće: — tlak pare tvari (hlapljiva tvar ima parni tlak > 1 × 10–2 Pa pri 20 °C) i/ili — aktivna tvar je prah koji sadrži značajan omjer (npr. 1 % masenog udjela) čestica kod kojih je veličina čestice MMAD < 50 mikrometara ili — aktivna tvar nalazi se u proizvodima koji su prah ili njihov način primjene uzrokuje izloženost aerosolima, česticama ili kapljicama, koje je moguće udahnuti (MMAD < 50 mikrometara) — Metoda razreda akutne toksičnosti je preferirana metoda za određivanje ove krajnje točke.

8.7.3. Dermalna Dermalno testiranje potrebno je samo ako: — je udisanje tvari malo vjerojatno, ili — je vjerojatno da će doći do kontakta s kožom tijekom proizvodnje i/ili upotrebe, i — fizikalno-kemijska i toksikološka svojstva ukazuju na mogućnost značajnog stupnja apsorpcije putem kože, ili — rezultati in vitro studije o prodiranju kroz kožu (OECD 428) pokazuju visoku apsorpciju putem kože i bioraspoloživost

8.8. Toksikokinetičke studije i studije metabolizma na sisavcima

Toksikokinetičke studije i studije metabolizma trebale bi pružiti temeljne podatke o stupnju i opsegu apsorpcije, raspodjeli u tkivu i relevantnom metaboličkom putu, uključujući i stupanj metabolizma, putovima i stupnju izlučivanja i relevantnim metabolitima

8.8.1. Dodatne toksikokinetičke studije i studije metabolizma na sisavcima Dodatne studije mogu biti potrebne na temelju ishoda toksikokinetičkih studija i studija metabolizma koje su provedene na štakorima. Te dodatne studije potrebne su ako: — postoji dokaz da metabolizam štakora nije relevantan za izloženost ljudi — nije moguće provesti ekstrapolaciju s jednog puta ulaska na drugi, s oralne izloženosti na dermalnu/inhalacijsku izloženost Ako se smatra prikladnim dobivanje podataka o dermalnoj apsorpciji, procjena ove krajnje točke nastavlja se koristeći višerazinski pristup za procjenu dermalne apsorpcije DSP

8.9. Toksičnost kod ponovljenih doza Općenito, potreban je samo jedan put prijenosa, a oralni put je preferirani put. Ipak, u nekim slučajevima je potrebno evaluirati više od jednog puta izloženosti. Za evaluaciju sigurnosti potrošača u odnosu na aktivne tvari koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje, potrebno je provesti toksikološke studije oralnim putem Testiranje dermalnog puta unosa razmatra se: — ako je vjerojatno da će doći do kontakta s kožom tijekom proizvodnje i/ili upotrebe, i — ako je udisanje tvari malo vjerojatno, i — ako je zadovoljen jedan od sljedećih uvjeta: — i. u dermalnom testu akutne toksičnosti uočena je manja doza toksičnosti nego u oralnom testu toksičnosti, ili ii. informacije ili podaci iz testiranja ukazuju da je apsorpcija putem kože usporediva ili veća od oralne apsorpcije, ili iii. dermalna toksičnost prepoznata je kod strukturalno povezanih tvari i promatra se pri manjim dozama nego u oralnim testovima toksičnosti, ili je dermalna apsorpcija usporediva ili veća od oralne apsorpcije Testiranje inhalacijom razmatra se ako: — izloženost ljudi putem inhalacije vjerojatno uzima u obzir tlak pare tvari (hlapljive tvari i plinovi imaju parni tlak > 1 × 10–2 Pa pri 20 °C), i/ili — postoji mogućnost izloženosti aerosolima, česticama ili kapljicama, koje je moguće udahnuti (MMAD < 50 mikrometara) Studiju toksičnosti kod ponovljenih doza (28 ili 90 dana) ne treba provoditi: — ako se tvar odmah raspada i ako postoji dovoljno podataka o proizvodima razgradnje u vezi sa sistemskim i lokalnim učincima, i ako se ne očekuju sinergijski učinci, ili — ako se može isključiti relevantna izloženost ljudi, u skladu s odjeljkom 3. Priloga IV. Kako bi se smanjilo testiranje koje se provodi na kralježnjacima, a posebno potreba za pojedinačnim studijama s jednom krajnjom točkom, izrada studija toksičnosti s ponovljenim dozama uzima u obzir mogućnost istraživanja nekoliko krajnjih točaka unutar okvira jedne studije

8.9.1. Studija kratkotrajne toksičnosti pri ponovljenim dozama (28 dana), preferirana vrsta je štakor Studiju kratkotrajne toksičnosti pri ponovljenim dozama (28 dana) ne treba provoditi ako: i. je dostupna pouzdana studija subkronične toskičnosti (90 dana), pod uvjetom da su korištene najprikladnije vrste, doze, otapalo i put unosa, ii. učestalost i trajanje izloženosti ljudi ukazuju da je prikladna dugotrajna studija i zadovoljen je jedan od sljedećih uvjeta: — ostali dostupni podaci ukazuju da bi tvar mogla imati opasna svojstva koja se ne mogu otkriti studijom kratkotrajne toksičnosti, ili — odgovarajuće pripremljene toksikokinetičke studije pokazuju akumulaciju tvari ili njezinih metabolita u određenim tkivima ili organima, koje vjerojatno ne bi bile otkrivene u studiji kratkotrajne toksičnosti, ali bi dovele do negativnih učinaka nakon dugotrajne izloženosti

8.9.2. Studija subkronične toksičnosti pri ponovljenim dozama (90 dana), preferirana vrsta je štakor Studiju subkronične toksičnosti (90 dana) ne treba provoditi: — ako je dostupna pouzdana studija kratkotrajne toksičnosti (28 dana), koja pokazuje ozbiljne učinke toksičnosti u skladu s kriterijima za razvrstavanje tvari kao H372 i H373 (Uredba (EZ) br. 1272/2008), za koju promatrani NOAEL-28 dana, uz primjenu odgovarajućeg faktora nesigurnosti, omogućava ekstrapolaciju prema NOAEL-90 dana za isti put izloženosti, i — ako je dostupna pouzdana studija kronične toksičnosti, pod uvjetom da su korištene najprikladnije vrste i put unosa, ili — ako tvar nije reaktivna, nije topiva, nije bioakumulativna i nije je moguće inhalirati, te ne postoji dokaz apsorpcije ni dokaz toksičnosti u „ograničenom testu” od 28 dana, posebno ako je takav uzorak povezan s ograničenom izloženošću ljudi

8.9.3. Dugotrajna toksičnost pri ponovljenim dozama (≥ 12 mjeseci) Studiju o dugotrajnoj toksičnosti (≥ 12 mjeseci) ne treba provoditi: — ako se dugotrajna izloženost može isključiti i ako u 90-dnevnoj studiji nisu vidljivi učinci pri ograničenim dozama — ako je provedena kombinirana studija dugotrajne toksičnosti s ponovljenim dozama/studija karcinogenosti (8.11.1.)

8.9.4. Dodatne studije s ponovljenim dozama Dodatne studije s ponovljenim dozama uključuju i testiranje na drugim vrstama (ne-glodavcima), studije duljeg trajanja ili studije s drugim načinom unosa, provode se u slučajevima: — kada nisu dostavljeni drugi podaci o toksičnosti za druge vrste ne-glodavaca, ili — kada nije moguće utvrditi dozu bez opaženih štetnih učinaka (NOAEL) u 28-dnevnoj ili 90-dnevnoj studiji, osim ako je razlog tome što nisu uočeni nikakvi učinci pri ograničenim dozama, ili — tvari koje imaju pozitivne strukturalne elemente za učinke za koje su štakori ili miševi neprikladni ili neosjetljivi modeli, ili — posebno zabrinjavajuće toksičnosti (npr. ozbiljni/teški učinci), ili — znakova učinka za koji nisu dostupni odgovarajući podaci za utvrđivanje toksikoloških karakteristika i/ili karakteristika rizika. U takvim slučajevima možda je prikladnije provesti specifične toksikološke studije koje su namijenjene istraživanju takvih učinaka (npr. imunotoksičnost, neurotoksičnost, hormonalna aktivnost), ili — zabrinutosti zbog lokalnih učinaka za koje nije moguće provesti karakterizaciju rizika ekstrapolacijom s jednog puta unosa na drugi, ili — posebne zabrinutosti zbog izloženosti (npr. korištenje u biocidnim proizvodima, koje vodi do razina izloženosti koje su blizu toksikološki relevantnih doza), ili — da učinci, vidljivi u tvarima čija je molekularna struktura jasno povezana s ispitivanom tvari, nisu otkriveni u 28-dnevnoj ili 90-dnevnoj studiji, ili — da je put unosa koji se koristio u početnoj studiji s ponovljenim dozama bio neprikladan u odnosu na očekivani put izloženosti ljudi, te nije moguće izvršiti ekstrapolaciju s jednog puta unosa na drugi. ADS

8.10. Reproduktivna toksičnost Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje potrebno je provesti studije toksičnosti oralnim putem unosa. Studije ne treba provoditi: — ako tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao genotoksična karcinogena tvar (razvrstana i kao mutagena tvar za zametne stanice kategorije 2, 1 A ili 1B i karcinogena tvar kategorije 1 A ili 1B) i primijenjene su odgovarajuće mjere upravljanja rizikom, uključujući i mjere povezane s reproduktivnom toksičnosti, — ako tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao mutagena tvar za zametne stanice kategorije 1 A ili 1B i primijenjene su odgovarajuće mjere upravljanja rizikom, uključujući i mjere povezane s reproduktivnom toksičnosti, — ako je tvar niske toksikološke aktivnosti (u nijednom dostupnom testiranju nije pronađen dokaz toksičnosti, pod uvjetom da su podaci dovoljno opsežni i informativni), iz toksikokinetičkih podataka može se dokazati da ne dolazi do sistemske apsorpcije kroz relevantne putove izloženosti (npr. koncentracije u plazmi ili krvi ispod su utvrđene granice koristeći osjetljivu metodu, a u urinu, žuči ili izdahnutom zraku nema tvari i njezinih metabolita), a uzorak korištenja ukazuje na to da nema izloženosti ljudi ili životinja ili da je ta izloženost zanemariva, — tvar zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1 A ili 1B: ako može imati štetan učinak na plodnost (H360F), a dostupni podaci dostatni su za pouzdanu procjenu rizika; u tom slučaju nije potrebno dodatno testiranje učinka na spolnu funkciju i plodnost. Ako nisu provedena ispitivanja razvojne toksičnosti, potrebno je navesti i dokumentirati potpuno obrazloženje, ili — ako se zna da tvar uzrokuje razvojnu toksičnost i zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1 A ili 1B: može naškoditi nerođenom djetetu (H360D), a dostupni podaci dostatni su za pouzdanu procjenu rizika; u tom slučaju nije potrebno dodatno testiranje razvojne toksičnosti. Ako nisu provedena ispitivanja učinka na spolnu funkciju i plodnost, potrebno je navesti i dokumentirati potpuno obrazloženje. Neovisno o odredbama iz ovog stupca ovog retka, možda će biti potrebno provesti studije o reproduktivnoj toksičnosti kako bi se pribavili podaci o svojstvima endokrine disrupcije iz točke 8.13.3.1.

8.10.1. Studija prenatalne razvojne toksičnosti (OECD TG 414) na dvije vrste, preferirana prva vrsta je kunić (neglodavac), a preferirana druga vrsta je štakor (glodavac); preferirani put unosa je oralni Studija na drugoj vrsti ne provodi se ako studija provedena na prvoj vrsti ili drugi dostupni podaci ukazuju na to da tvar uzrokuje razvojnu toksičnost i zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao tvar toksična za reprodukciju kategorije 1 A ili 1B: može naškoditi nerođenom djetetu (H360D), a dostupni podaci dostatni su za pouzdanu procjenu rizika.

8.10.2. Proširena studija reproduktivne toksičnosti na jednoj generaciji (OECD TG 443), s kohortama 1 A i 1B i proširenjem kohorte 1B na generaciju F2 kako bi se proizvelo 20 legla po svakoj skupini koja prima određenu dozu; mladunci F2 trebaju se pratiti do prestanka sisanja i istraživati slično kao mladunci F1. Štakor je preferirana vrsta, a preferirani je put unosa oralni Najviša razina doze treba se temeljiti na toksičnosti i odabrati s ciljem induciranja reproduktivne i/ili druge sistemske toksičnosti. Studija reproduktivne toksičnosti na dvije generacije provedena u skladu sa smjernicom OECD-a za ispitivanje (TG) 416 (donesenom 2001. ili kasnije) ili istovjetni podaci smatraju se prikladnima za ispunjavanje ovog zahtjeva za podacima ako je studija započeta prije 15. travnja 2022.

8.10.3. Razvojna neurotoksičnost Studija razvojne neurotoksičnosti u skladu sa smjernicom OECD-a za ispitivanje (TG) 426 ili bilo koja relevantna studija (serija studija) koja pruža istovjetne podatke ili kohorte 2 A i 2B proširene studije reproduktivne toksičnosti na jednoj generaciji (OECD TG 443) s dodatnim ispitivanjem kognitivnih funkcija Studija se ne provodi ako dostupni podaci: — ukazuju na to da tvar uzrokuje razvojnu toksičnost i zadovoljava kriterije za razvrstavanje kao toksična za reprodukciju kategorije 1 A ili 1B: može naškoditi nerođenom djetetu (H360D), i — dostatni su za pouzdanu procjenu rizika

8.10.4. Daljnje studije Odluka o potrebi provođenja dodatnih studija, uključujući one o mehanizmima, treba se temeljiti na ishodu studija navedenih u točkama 8.10.1., 8.10.2. i 8.10.3. i svim drugim relevantnim dostupnim podacima ADS

8.11. Karcinogenost Vidjeti 8.11.1 za nove zahtjeve za studije Studija o karcinogenosti ne mora se provoditi: — ako je tvar razvrstana kao mutagena kategorije 1A ili 1B. Postavljena pretpostavka je da postoji vjerojatnost genotoksičnog mehanizma za karcinogenost. U tim slučajevima, test karcinogenosti nije potreban

8.11.1. Kombinirana studija karcinogenosti i dugotrajne toksičnosti uz ponovljene doze Štakor, preferirani put unosa je oralni. Ako se predlaže neki drugi put unosa, potrebno je dostaviti objašnjenje. Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje, potrebno je provesti studije toksičnosti oralnim putem unosa

8.11.2. Testiranje karcinogenosti na drugoj vrsti (a) Druga studija karcinogenosti treba se provesti na miševima kao vrsti za testiranje. (b) Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje potrebno je provesti studije toksičnosti oralnim putem unosa. Druga studija karcinogenosti ne treba se provoditi ako podnositelj zahtjeva može na znanstvenoj osnovi dokazati da nije potrebna

8.12. Relevantni zdravstveni podaci, promatranja i liječenje

Ako podaci nisu dostupni, potrebno je dostaviti objašnjenje

8.12.1. Podaci o znakovima otrovanja, kliničkim pretragama, mjerama prve pomoći, protuotrovima, liječenju i prognozama nakon otrovanja

8.12.2. Epidemiološke studije

8.12.3. Podaci o zdravstvenom nadzoru, zdravstvena evidencija i izvješća o slučajevima

8.13. Dodatne studije Dodatni podaci koji se mogu tražiti ovisno o karakteristikama i namijeni korištenja aktivnih tvari Ostali dostupni podaci: Dostupni podaci dobiveni novim metodama i modelima, uključujući procjenu rizika toksičnosti na temelju puta unosa, in vitro i „omske” (genomske, proteomske, metabolomske itd.) studije, sistemsku biologiju, računalnu toksikologiju, bioinformatiku i pretraživanje s visokim protokom, dostavljaju se u isto vrijeme ADS

8.13.1. Fototoksičnost ADS

8.13.2. Neurotoksičnost Ako je aktivna tvar organofosforni spoj ili ako postoje naznake, saznanja o mehanizmu djelovanja ili saznanja iz studija akutne toksičnosti ili studija pri ponovljenim dozama da aktivna tvar može imati neurotoksična svojstva, tada će se zatražiti dodatni podaci ili posebne studije (kao što su OECD TG 424 ili OECD TG 418 ili 419 ili istovjetne studije). Ako je uočeno djelovanje antikolinesteraze, treba razmotriti mogućnost testiranja odziva na reaktivacijska sredstva. Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje potrebno je provesti studije toksičnosti oralnim putem unosa. Skupina dodatnih podataka (ADS)

8.13.3. Endokrina disrupcija Procjena endokrine disrupcije sastoji se od sljedećih razina: (a) procjena dostupnih podataka iz sljedećih studija i svih drugih relevantnih podataka, uključujući in vitro i in silico metode: i. 8.9.1. 28-dnevna studija oralne toksičnosti na glodavcima (OECD TG 407); ii. 8.9.2. 90-dnevna studija oralne toksičnosti na glodavcima (OECD TG 408); iii. 8.9.4. studija oralne toksičnosti pri ponovljenim dozama na neglodavcima (OECD TG 409); iv. 8.10.1. studija prenatalne razvojne toksičnosti (OECD TG 414); v. 8.10.2. proširena studija reproduktivne toksičnosti na jednoj generaciji (OECD TG 443) ili studija reproduktivne toksičnosti na dvije generacije (OECD TG 416); vi. 8.10.3. studija razvojne neurotoksičnosti (OECD TG 426); vii. 8.11.1 kombinirana studija karcinogenosti i dugoročna studija toksičnosti pri ponovljenim dozama (OECD TG 451-3); viii. sustavni pregled literature, uključujući studije o sisavcima i nesisavcima. (b) ako postoje podaci koji ukazuju na to da bi aktivna tvar mogla imati svojstva endokrine disrupcije ili ako su podaci o ključnim parametrima koji su relevantni za zaključak o endokrinoj disrupciji nepotpuni, tada će se zatražiti dodatni podaci ili posebne studije za pojašnjenje: (1) načina ili mehanizma djelovanja i/ili; (2) potencijalno relevantnih štetnih učinaka na ljude ili životinje. Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje potrebno je razmotriti oralni put unosa i provesti studije na životinjama oralnim putem unosa. Ako je dostupno dovoljno dokaza za zaključak o prisutnosti ili odsutnosti određenog načina djelovanja koji uzrokuje endokrinu disrupciju: — izostavit će se dodatno testiranje na kralježnjacima za taj učinak i način djelovanja, — može se izostaviti dodatno testiranje koje ne uključuje kralježnjake za taj način djelovanja. Uvijek je potrebno dostaviti prikladnu i pouzdanu dokumentaciju

8.13.3.1. Posebne dodatne studije za ispitivanje mogućih svojstava endokrine disrupcije mogu uključivati, ali nisu ograničene na sljedeće: (a) studije toksičnosti na sisavcima navedene u točki 8.13.3. podtočki (a); (b) in vitro analize: i. test transaktivacije estrogenskih receptora (OECD TG 455); ii. test transaktivacije androgenskih receptora (OECD TG 458); iii. test steroidogeneze H295R (OECD TG 456); iv. test aromataze (ljudska rekombinanta) OPPTS 890.1200; (c) uterotropni biotest na glodavcima (OECD TG 440) i Hershbergerov biotest na štakorima (OECD TG 441); (d) pubertetski razvoj i rad štitnjače kod netaknutih juvenilnih ili peripubertetskih mužjaka štakora (OPPTS 890.1500). Odluka o provođenju studija na sisavcima donosi se na temelju svih dostupnih podataka, uključujući sustavni pregled literature (uključujući podatke o učincima endokrine disrupcije na organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini) i dostupnost prikladnih in silico ili in vitro metoda ADS

8.13.4. Imunotoksičnost i razvojna imunotoksičnost Ako postoji dokaz dobiven studijom s ponovljenim dozama ili studijom reproduktivne toksičnosti da bi aktivna tvar mogla imati imunotoksična svojstva, tada će se zatražiti dodatni podaci ili posebne studije za pojašnjenje: (1) načina ili mehanizma djelovanja i/ili; (2) potencijalno relevantnih štetnih učinaka na ljude ili životinje. Za ocjenu sigurnosti potrošača kad se radi o aktivnim tvarima koje mogu završiti u hrani ili hrani za životinje potrebno je razmotriti oralni put unosa i provesti studije na životinjama oralnim putem unosa. Skupina dodatnih podataka (ADS)

8.13.5. Dodatne studije o mehanizmu djelovanja Odluka o potrebi provođenja dodatnih studija treba se temeljiti na svim relevantnim podacima. ADS

8.14. Studije koje se odnose na izloženost ljudi aktivnoj tvari ADS

8.15. Toksični učinci na stoku i kućne ljubimce ADS

8.16. Hrana i hrana za životinje uključujući i onu za životinje od kojih se dobiva hrana i njihove proizvode (mlijeko, jaja i med) Dodatni podaci vezani uz izloženost ljudi aktivnoj tvari sadržanoj u biocidnim proizvodima ADS

8.16.1. Predložene prihvatljive razine ostataka, tj. maksimalna razina ostataka (MRL) i objašnjenje njihove prihvatljivosti ADS

8.16.2. Ponašanje ostataka aktivne tvari na obrađenoj ili kontaminiranoj hrani ili hrani za životinje, uključujući i dinamiku razgradnje Gdje je relevantno, treba dostaviti definicije ostataka. Također je važno usporediti ostatke pronađene u studijama toksičnosti s ostacima koji nastaju u životinjama od kojih se dobiva hrana i njihovim proizvodima, kao i u hrani i hrani za životinje ADS

8.16.3. Ukupna materijalna ravnoteža za aktivnu tvar Dovoljno podataka o ostacima iz nadziranih pokusa na životinjama od kojih se dobiva hrana i njihovim proizvodima, kao i hrani i hrani za životinje, kako bi se dokazalo da ostaci koji vjerojatno nastaju zbog predložene uporabe, neće ugroziti zdravlje ljudi ili životinja ADS

8.16.4. Procjena potencijalne ili stvarne izloženosti ljudi aktivnoj tvari i ostacima kroz hranu i na druge načine ADS

8.16.5. Ako ostaci aktivne tvari nastaju u ili na hrani za životinje, u značajnom vremenskom razdoblju ili su nađeni u hrani životinjskog porijekla nakon primjene na ili oko životinja od kojih se dobiva hrana (npr. izravna primjena na životinje ili neizravna primjena u nastambama za životinje ili okoline), tada je potrebno na stoci provesti studije o hrani za životinje i metabolizmu, kako bi se omogućila procjena ostataka u hrani životinjskog porijekla ADS

8.16.6. Učinci industrijske obrade i/ili domaće pripreme na vrstu i opseg ostataka aktivne tvari ADS

8.16.7. Svi ostali dostupni relevantni podaci Možda je prikladno uključiti i podatke o migracijama u hranu, posebno u slučaju primjene na materijalima koji dolaze u neposredan dodir s hranom ADS

8.16.8. Sažetak i ocjena podataka iz 8.16.1. do 8.16.8. Važno je utvrditi da su metaboliti koji su pronađeni u hrani (životinjskog ili biljnog podrijetla) isti kao oni testirani u studijima toksičnosti. U suprotnome, vrijednosti za procjenu rizika (npr. ADI) nisu valjane za pronađene ostatke. ADS

8.17. Ako će se aktivna tvar koristiti u proizvodima kojima se tretiraju biljke, uključujući i proizvode protiv algi, tada se trebaju provesti testovi za procjenu toksičnog učinka metabolita iz tretiranih biljaka, ako ih ima, ako se oni razlikuju od onih identificiranih kod životinja ADS

9. EKOTOKSIKOLOŠKE STUDIJE

9.1. Toksičnost za vodene organizme

9.1.1. Testiranje kratkotrajne toksičnosti na ribama Ako se traže podaci o kratkotrajnoj toksičnosti za ribe, potrebno je primijeniti pristup praga (postupna strategija). Testiranje dugotrajne toksičnosti na ribama u skladu s točkom 9.1.6.1. razmatra se ako je tvar slabo topljiva u vodi, tj. ispod 1 mg/L. Studiju nije potrebno provoditi: — ako su dostupni valjani podaci iz dugotrajne studije toksičnosti za vodene organizme na ribama, — ako je za ovaj zahtjev za podacima dostupno dovoljno dokaza, uključujući upotrebu drugih podataka kao što su test akutne toksičnosti na ribljim zamecima (FET, OECD TG 236) i/ili rezultati dobiveni iz metoda koje ne uključuju ispitivanja na životinjama.

9.1.2. Testiranje kratkotrajne toksičnosti na vodenim kralježnjacima

9.1.2.1. Daphnia magna

9.1.2.2. Ostale vrste ADS

9.1.3. Studija inhibicije rasta na algama

9.1.3.1. Učinci na stupanj rasta zelenih algi

9.1.3.2. Učinci na stupanj rasta cijanobakterija ili diatoma

9.1.4. Biokoncentracija Eksperimentalno određivanje ne mora se provoditi: — ako je moguće dokazati, na temelju fizikalno-kemijskih svojstava (npr. log Kow < 3) ili drugih dokaza, da tvar ima nizak potencijal za biokoncentraciju

9.1.4.1. Metode procjene

9.1.4.2. Eksperimentalno određivanje

9.1.5. Inhibicija mikrobiološke aktivnosti Studiju može zamijeniti test inhibicije nitrifikacije, ako dostupni podaci pokažu da je tvar vjerojatno inhibitor rasta ili mikrobiološke funkcije, posebno nitrifikacijskih bakterija

9.1.6. Daljnje studije toksičnosti na vodenim organizmima Ako rezultati ekotoksikoloških studija, studija o budućnosti i ponašanju i/ili namjeni korištenja aktivne tvari, upućuju na rizik za vodeni okoliš, ili se očekuje dugotrajna izloženost, tada se provodi jedan ili više testova opisanih u ovom odjeljku ADS

9.1.6.1. Testiranje dugotrajne toksičnosti na ribama Dostavljaju se podaci dobiveni iz testiranja dugotrajne toksičnosti na ribama u kojima su ribe izložene u ranim životnim stadijima (jaja, larve ili juvenilne ribe) ADS

9.1.6.2. Testiranje dugotrajne toksičnosti na beskralježnjacima (a) Studija rasta i reprodukcije vodene buhe (Daphnia) (b) Reprodukcija i rast drugih vrsta (npr. Mysid) (c) Nastajanje i razvoj drugih vrsta (npr. Chironomus) ADS

9.1.7. Bioakumulacija u odgovarajućim vodenim vrstama ADS

9.1.8. Učinci na bilo koje druge specifične, organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini (flora i fauna), za koje se vjeruje da su ugroženi ADS

9.1.9. Studije na organizmima koji žive u sedimentima ADS

9.1.10. Učinci na vodene makrofite ADS

9.2. Toksičnost za kopnene organizme, početni testovi ADS

9.2.1. Učinci na mikroorganizme u tlu

9.2.2. Učinci na gujavice ili druge beskralježnjake koji ne pripadaju ciljnoj skupini koji borave u tlu

9.2.3. Akutna toksičnost za biljke

9.3. Dugotrajni testovi na kopnenim organizmima ADS

9.3.1. Reprodukcijska studija s gujavicama ili drugim beskralježnjacima koji ne pripadaju ciljnoj skupini koji borave u tlu

9.4. Učinci na ptice ADS Za krajnju točku 9.4.3., studiju ne treba provoditi: — ako studija toksičnosti hrane pokaže da je LC50 iznad 2 000 mg/kg

9.4.1. Akutna oralna toksičnost

9.4.2. Kratkotrajna toksičnost – osmodnevna studija hrane na barem jednoj vrsti (osim pilića, pataka i gusaka)

9.4.3. Učinci na reprodukciju

9.5. Učinci na člankonošce ADS

9.5.1. Učinci na pčele

9.5.2. Ostali kopneni člankonošci koji ne pripadaju ciljnoj skupini, npr. predatori

9.6. Biokoncentracija, kopnena ADS

9.7. Bioakumulacija, kopnena ADS

9.8. Učinci na druge ne-vodene organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini ADS

9.9. Učinci na sisavce ADS Podaci su izvedeni iz toksikološke ocjene sisavaca. Izvještava se o najosjetljivijoj relevantnoj dugotrajnoj toksikološkoj krajnjoj točki (NOAEL) za sisavce, izraženoj kao mg ispitna smjesa/kg bw/dnevno

9.9.1. Akutna oralna toksičnost

9.9.2. Kratkotrajna toksičnost

9.9.3. Dugotrajna toksičnost

9.9.4. Učinci na reprodukciju

9.10. Endokrina disrupcija Procjena svojstava endokrine disrupcije sastoji se od sljedećih razina: (a) procjena skupa podataka o sisavcima u skladu s točkom 8.13.3. kako bi se procijenilo posjeduje li tvar svojstva endokrine disrupcije na temelju podataka o sisavcima; (b) ako se na temelju podataka o sisavcima u skladu s točkom 8.13.3. ili točkom 9.1.6.1. ne može zaključiti da tvar posjeduje svojstva endokrine disrupcije, tada se razmatraju studije iz točke 9.10.1. ili točke 9.10.2. uzimajući u obzir sve druge dostupne relevantne informacije, uključujući sustavni pregled literature

9.10.1. Endokrina disrupcija u riba Posebne studije za ispitivanje mogućih svojstava endokrine disrupcije mogu uključivati, ali nisu ograničene na sljedeće zahtjeve za podacima: (a) prošireni test na jednoj generaciji medake (MEOGRT, OECD TG 240); (b) test toksičnosti tijekom životnog ciklusa riba (FLCTT, OPPTS 850.1500) kojim su obuhvaćeni svi parametri „posredovani estrogenima, androgenima i steroidogenima” (EAS) čije je mjerenje predviđeno u studiji MEOGRT. Studiju nije potrebno provoditi: — ako nema naznaka endokrinog djelovanja ili endokrinih učinaka iz dovoljne skupine podataka o sisavcima u skladu s točkom 8.13.3. ili iz drugih relevantnih podataka (npr. literature) i — ako su dostupni valjani in vivo podaci bez podataka koji ukazuju na to da aktivna tvar može izazvati endokrino djelovanje ili učinke koji mogu biti povezani s endokrinom aktivnosti iz testa reprodukcije nakon kratkotrajnog izlaganja na ribama (FSTRA, OECD TG 229) ili 21-dnevnog testa na ribama (OECD TG 230) ili testa spolnog razvoja riba (FSDT, OECD TG 234). Ako su dostupni drugi podaci koji obuhvaćaju modalitete ili parametre povezane s estrogenima, androgenima i steroidogenima (EAS), koji su ispitani u smjernicama OECD TG 229 ili OECD TG 230 ili OECD TG 234, umjesto provođenja studije mogu se koristiti ti podaci

9.10.2. Endokrina disrupcija u vodozemaca Posebne dodatne studije za ispitivanje mogućih svojstava endokrine disrupcije mogu uključivati, ali nisu ograničene na test rasta i razvoja larvi vodozemaca (LAGDA; OECD TG 241). Studiju nije potrebno provoditi: — ako nema naznaka endokrinog djelovanja ili endokrinih učinaka iz dovoljne skupine podataka o sisavcima u skladu s točkom 8.13.3. ili iz drugih relevantnih podataka (npr. literature) i — ako su dostupni valjani in vivo podaci bez podataka koji ukazuju na to da aktivna tvar može posjedovati svojstva endokrine disrupcije u testu metamorfoze vodozemaca (AMA; OECD 231)

9.10.3. Ako postoje podaci koji ukazuju na to da bi aktivna tvar mogla imati svojstva endokrine disrupcije ili ako su podaci o ključnim parametrima koji su relevantni za zaključak o endokrinoj disrupciji nepotpuni, tada će se zatražiti dodatni podaci ili posebne studije, prema potrebi, za pojašnjenje: (a) načina ili mehanizma djelovanja i/ili; (b) potencijalno relevantnih štetnih učinaka na ljude ili životinje ADS

10. SUDBINA I PONAŠANJE U OKOLIŠU

10.1. Sudbina i ponašanje u vodi i sedimentu

10.1.1. Razgradnja, početne studije

Ako procjena upućuje na potrebu za daljnjim istraživanjem razgradnje tvari i njezinih produkata razgradnje, ili ako aktivna tvar ima nisku ili nikakvu abiotičnu razgradnju, potrebni su testovi opisani u 10.1.3. i 10.3.2. i, gdje je prikladno, u 10.4. Izbor odgovarajućeg testa ovisi o rezultatima početne procjene

10.1.1.1. Abiotička

(a) Hidroliza kao funkcija pH i identifikacija produkata razgradnje — Identifikacija produkata razgradnje potrebna je kada su produkti razgradnje u bilo kojem uzorkovanju prisutni ≥ 10 %

(b) Fototransformacija u vodi, uključujući identifikaciju produkata transformacije

10.1.1.2. Biotička

(a) Brza biorazgradivost

(b) Inherentna biorazgradivost (gdje je prikladno)

10.1.2. Adsorpcija/desorpcija

10.1.3. Brzina i put razgradnje, uključujući identifikaciju metabolita i produkata razgradnje

10.1.3.1. Biološko pročišćavanje otpadnih voda

(a) Aerobna biorazgradnja ADS

(b) Anaerobna biorazgradnja ADS

(c) STP simulacijski test ADS

10.1.3.2. Biorazgradnja u slatkoj vodi

(a) Studija aerobne razgradnje u vodi ADS

(b) Test razgradnje u vodi/sedimentu ADS

10.1.3.3. Biorazgradnja u morskoj vodi ADS

10.1.3.4. Biorazgradnja tijekom skladištenja gnojiva ADS

10.1.4. Adsorpcija i desorpcija u vodi/sustavima vodnih sedimenata i, gdje je relevantno, adsorpcija i desorpcija metabolita i produkata razgradnje ADS

10.1.5. Terenska studija o akumulaciji u sedimentu ADS

10.1.6. Anorganske tvari: podaci o sudbini i ponašanju u vodi ADS

10.2. Sudbina i ponašanje u tlu ADS

10.2.1. Laboratorijska studija o brzini i putu razgradnje, uključujući identifikaciju procesa i svih metabolita i produkata razgradnje u jednoj vrsti tla (osim ako se radi o putu koji ovisi o pH) pod odgovarajućim uvjetima Laboratorijske studije o brzini razgradnje u tri dodatne vrste tla ADS

10.2.2. Terenske studije, dvije vrste tla ADS

10.2.3. Studije akumulacije u tlu ADS

10.2.4. Adsorpcija i desorpcija u najmanje tri vrste tla i, gdje je relevantno, adsorpcija i desorpcija metabolita i produkata razgradnje ADS

10.2.5. Daljnje studije o sorpciji

10.2.6. Mobilnost u najmanje tri vrste tla i, gdje je relevantno, mobilnost metabolita i produkata razgradnje ADS

10.2.6.1. Studije ispiranja u koloni

10.2.6.2. Lizimetrijske studije

10.2.6.3. Terenske studije ispiranja

10.2.7. Opseg i svojstva vezanih ostataka Preporučuje se da se utvrđivanje i svojstva vezanih ostataka kombiniraju sa studijom simulacije tla ADS

10.2.8. Ostale studije razgradnje u tlu ADS

10.2.9. Anorganske tvari: podaci o sudbini i ponašanju u tlu

10.3. Sudbina i ponašanje u zraku

10.3.1. Fototransformacija u zraku (metoda procjene) Identifikacija produkata transformacije

10.3.2. Sudbina i ponašanje u zraku, daljnje studije ADS

10.4. Dodatne studije o sudbini i ponašanju u okolišu ADS

10.5. Definicija ostataka ADS

10.5.1. Definicija ostataka za procjenu rizika

10.5.2. Definicija ostataka za potrebe praćenja

10.6. Podaci o praćenju ADS

10.6.1. Identifikacija svih produkata razgradnje (> 10 %) mora se nalaziti u studijama o razgradnji u tlu, vodi i sedimentima

11. MJERE POTREBNE ZA ZAŠTITU LJUDI, ŽIVOTINJA I OKOLIŠA

11.1. Preporučene metode i mjere opreza vezane uz rukovanje, korištenje, skladištenje, prijevoz ili požar

11.2. U slučaju požara, vrsta reakcijskih produkata, plinova koji nastaju sagorijevanjem itd.

11.3. Hitne mjere u slučaju nesreće

11.4. Mogućnost uništenja ili dekontaminacije nakon ispuštanja u ili na: (a) zrak (b) vodu, uključujući pitku vodu (c) tlo

11.5. Postupci za zbrinjavanje otpada s aktivnom tvari, za industrijske ili profesionalne korisnike

11.6. Mogućnost ponovnog korištenja ili recikliranja

11.7. Mogućnost neutralizacije učinaka

11.8. Uvjeti za kontrolirano ispuštanje, uključujući kvalitetu procjedne vode na ispustu

11.9. Uvjeti za kontrolirano spaljivanje

11.10. Identifikacija svih tvari koje su obuhvaćene popisom I. ili popisom II. Priloga Direktivi Vijeća 80/68/EEZ od 17. prosinca 1979. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja izazvanog određenim opasnim tvarima (3), priloga I. i II. Direktivi 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (4), Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike (5), dijela B. Priloga I. Direktivi 98/83/EZ ili Priloga od VIII. do X. Direktivi 2000/60/EZ

12. RAZVRSTAVANJE, OZNAČIVANJE I PAKIRANJE

12.1. Navesti razvrstavanje i označivanje koje već postoji

12.2. Razvrstavanje s obzirom na opasnost tvari, koje proizlazi iz primjene Uredbe (EZ) br. 1272/2008

Dodatno, za svaki unos, navesti razloge zbog kojih nije navedeno razvrstavanje za krajnju točku

12.2.1. Razvrstavanje s obzirom na opasnost

12.2.2. Piktogram opasnosti

12.2.3. Oznaka opasnosti

12.2.4. Oznaka upozorenja

12.2.5. Oznake obavijesti, uključujući sprečavanje, postupanje, skladištenje i odlaganje

12.3. Specifične granične koncentracije, gdje je primjenjivo, koje proizlaze iz primjene Uredbe (EZ) br. 1272/2008