2.

Opis postupka 2.1. Postupak provjere trajnosti sastoji se od faze prikupljanja podataka i programa skupljanja sati rada. 2.2. Faza prikupljanja podataka 2.2.1. Izabrani motor opremljen potpunim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja ohladi se do sobne temperature i podvrgne ga se jednom ispitnom WHTC-u s pokretanjem hladnog motora u skladu sa stavcima 7.6.1. i 7.6.2. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a br. 49. 2.2.2. Odmah nakon ispitnog WHTC-a s pokretanjem hladnog motora motor prolazi devet uzastopnih ispitnih WHTC-ova s pokretanjem zagrijanog motora u skladu sa stavkom 7.6.4. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a br. 49. 2.2.3. Ispitni redoslijed iz točaka 2.2.1. i 2.2.2. provodi se u skladu s uputama u stavku 7.6.5. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a br. 49. 2.2.4. Druga je mogućnost da se podaci prikupe vožnjom potpuno opterećenog vozila opremljenog odabranim sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova s ugrađenim zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja. Ispitivanje se može obaviti na cesti u skladu sa zahtjevima u pogledu vožnje iz točaka od 4.5. do 4.5.5. Priloga II. ovoj Uredbi uz bilježenje svih voznih podataka ili na odgovarajućem dinamometru s valjcima. Ako se izabere ispitivanje na cesti, vozilo se mora voziti u ispitnom ciklusu s hladnim motorom, kako je utvrđeno u Dodatku 5. ovom Prilogu, za kojim slijedi devet ispitnih ciklusa sa zagrijanim motorom koji su jednaki ciklusu s hladnim motorom tako da je rad koji obavi motor jednak onom postignutom u skladu s točkama 2.2.1. i 2.2.2. Ako se izabere dinamometar s valjcima, simulirani nagib ceste ispitnog ciklusa u Dodatku 5. prilagođava se tako da odgovara radu koji obavi motor u WHTC-u. 2.2.5. Tijelo za homologaciju odbija podatke o temperaturi dobivene u okviru točke 2.2.4. ako smatra da su nerealni i zahtijeva ponavljanje ispitivanja ili provođenje ispitivanja u skladu s točkama 2.2.1., 2.2.2. i 2.2.3. 2.2.6. Temperature u zamjenskom uređaju za kontrolu onečišćenja bilježe se tijekom cijelog ispitnog slijeda na mjestu s najvišom temperaturom. 2.2.7. Ako se mjesto s najvišom temperaturom mijenja s vremenom ili ako ga je teško odrediti, treba zabilježiti više temperatura sloja na prikladnim mjestima. 2.2.8. Broj i mjesta mjerenja temperature bira proizvođač u dogovoru s tijelom za homologaciju na temelju najboljih inženjerskih prosudbi. 2.2.9. Uz suglasnost tijela za homologaciju može se uporabiti jedna temperatura sloja katalizatora ili ulaza katalizatora ako se dokaže da je neizvedivo ili preteško mjeriti više temperatura sloja. Slika 1. Primjer položaja osjetnika temperature u generičkom uređaju za naknadnu obradu Slika 2. Primjer položaja osjetnika temperature za DPF 2.2.10. Temperature se mjere i bilježe najmanje jedanput po sekundi (1 Hz) tijekom ispitnog slijeda. 2.2.11. Izmjerene temperature prikazuju se u histogramu s temperaturnim intervalima od najviše 10 °C. U slučaju navedenom u točki 2.2.7. najviša je temperatura svake sekunde ona zabilježena u histogramu. Svaki stupac histograma predstavlja ukupnu učestalost u sekundama izmjerenih temperatura u pojedinom intervalu. 2.2.12. Mora se odrediti vrijeme u satima koje odgovara svakom temperaturnom intervalu i zatim ekstrapolirati na radni vijek zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu s vrijednostima navedenima u tablici 1. Ekstrapolacija se temelji na pretpostavci da jedan WHTC odgovara 20 km vožnje.



Tablica 1. Radni vijek zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja za svaku kategoriju vozila i jednakovrijedni ispitni ciklusi WHTC te sati rada Kategorija vozila Kilometraža (km) Jednakovrijedni broj ispitnih WHTC-a Jednakovrijedni broj sati Sustavi motora ugrađeni u vozila kategorije M1, N1 i N2 114 286 5 714 2 857 Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N2 ili N3 čija najveća tehnički dopuštena masa ne prelazi 16 tona i M3 razreda I., II., A i B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona 214 286 10 714 5 357 Sustavi motora ugrađeni na vozila kategorije N3 čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 16 tona i M3 razreda III. i B čija najveća tehnički dopuštena masa prelazi 7,5 tona 500 000 25 000 12 500 2.2.13. Fazu prikupljanja podataka smije se provoditi istodobno za različite uređaje. 2.2.14. Kada je riječ o sustavima koji rade uz aktivnu regeneraciju, bilježe se broj, duljina i temperature regeneracija tijekom ispitnog slijeda definiranog u točkama 2.2.1. i 2.2.2. Ako ne nastupi ni jedna aktivna regeneracija, slijed ciklusa nakon pokretanja zagrijanog motora proširuje se tako da obuhvati najmanje dvije aktivne regeneracije. 2.2.15. Ukupna količina potrošenog maziva tijekom razdoblja prikupljanja podataka u g/h evidentira se prikladnim metodama, primjerice postupkom ispuštanja i vaganja opisanom u Dodatku 6. U tu svrhu motor radi 24 sata tijekom kojih se provode uzastopni ispitni ciklusi WHTC. Ako nije moguće točno izmjeriti potrošnju ulja, proizvođač može, u dogovoru s tijelom za homologaciju, iskoristiti sljedeće mogućnosti za utvrđivanje potrošnje maziva: (a) unaprijed zadanu vrijednost od 30 g/h; (b) vrijednost koju zatraži proizvođač, na temelju pouzdanih podataka i informacija u dogovoru s tijelom za homologaciju. 2.3. Izračun jednakovrijednog vremena starenja koje odgovara referentnoj temperaturi 2.3.1. Temperature zabilježena na temelju točaka od 2.2. do 2.2.15. snižavaju se na referentnu temperaturu Tr koju zatraži proizvođač u dogovoru s tijelom za homologaciju unutar raspona temperatura zabilježenih u fazi prikupljanja podataka. 2.3.2. U slučaju iz točke 2.2.13. vrijednost Tr za pojedini uređaj može varirati. 2.3.3. Jednakovrijedno vrijeme starenja koje odgovara referentnoj temperaturi izračunava se za svaki interval iz točke 2.2.11. iz sljedeće jednadžbe: Jednadžba 1.: pri čemu je: R = toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. Rabe se sljedeće vrijednosti: — dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050 — katalizirani DPF: 18 050 — SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175 — SCR bakrom modificirani zeolit (Cu-Z): 11 550 — SCR vanadij (V): 5 175 — LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050 Tr = referentna temperatura u K. = srednja temperatura u K temperaturnog intervala i kojoj je izložen zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja tijekom faze prikupljanja podataka zabilježena u histogramu temperature. = vrijeme u satima koja odgovara temperaturi prilagođeno za cijeli životni vijek, npr. ako histogram predstavlja pet sati i ako je životni 4 000 sati prema tablici 1., svi bi se unosi u histogramu pomnožili s . = jednakovrijedno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi se dogodilo njegovim izlaganjem temperaturi tijekom vremena . i = broj intervala, pri čemu 1 znači interval s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom. 2.3.4. Ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja izračunava se iz sljedeće jednadžbe: Jednadžba 2.: pri čemu je: AT = ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi u vremenu svakog intervala i u histogramu. = jednakovrijedno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi se dogodilo njegovim izlaganjem temperaturi tijekom vremena . i = broj intervala, pri čemu 1 znači interval s najnižom temperaturom, a n vrijednost za interval s najvišom temperaturom. n = ukupni broj temperaturnih intervala. 2.3.5. U slučaju iz točke 2.2.13. AT se izračunava se za svaki uređaj. 2.4. Program skupljanja sati rada 2.4.1. Opći zahtjevi 2.4.1.1. Programom skupljanja sati rada omogućuje se ubrzavanje starenja zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja s pomoću informacija prikupljenih u fazi prikupljanja podataka iz točke 2.2. 2.4.1.2. Program skupljanja sati rada sastoji se od programa akumulacije toplinskog starenja i programa akumulacije potrošnje maziva u skladu s točkom 2.4.4.6. Ako su zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja postavljeni iza sastavnog dijela filtra za naknadnu obradu (npr. DPF-a), proizvođač, u dogovoru s tijelom za homologaciju, možda ne mora provesti program akumulacije potrošnje maziva. Program akumulacije toplinskog starenja i program akumulacije potrošnje maziva sastoje se od ponavljanja niza sljedova toplinskog starenja odnosno potrošnje maziva. 2.4.1.3. Ako zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja rade uz aktivnu regeneraciju, slijed toplinskog starenja dopunjuje se načinom rada za aktivnu regeneraciju. 2.4.1.4. Ako se program skupljanja sati rada sastoji od programa akumulacije toplinskog starenja i programa akumulacije potrošnje maziva, njihovi se sljedovi izmjenjuju tako da svaki slijed toplinskog starenja koji treba provesti prati slijed potrošnje maziva. 2.4.1.5. Program skupljanja sati rada smije se provoditi istodobno za različite uređaje. U tom se slučaju utvrđuje jedinstveni program skupljanja sati rada za sve uređaje. 2.4.2. Program akumulacije toplinskog starenja 2.4.2.1. Programom akumulacije toplinskog starenja simulira se učinak toplinskog starenja na rad zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja do kraja njegova životnog vijeka. 2.4.2.2. Motor koji se rabi za program skupljanja sati rada, opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja, radi tijekom najmanje triju uzastopnih sljedova toplinskog starenja utvrđenih u Dodatku 4. 2.4.2.3. Temperature se bilježe tijekom najmanje dva slijeda toplinskog starenja. Prvi slijed, koji se provodi radi zagrijavanja, ne uzima se u obzir za potrebe prikupljanja podataka o temperaturi. 2.4.2.4. Temperature se mjere se na prikladnim mjestima, odabranima u skladu s točkama od 2.2.6. do 2.2.9., najmanje jedanput u sekundi (1 Hz). 2.4.2.5. Stvarno vrijeme starenja koje odgovara sljedovima toplinskog starenja iz točke 2.4.2.3. izračunava se iz sljedećih jednadžbi: Jednadžba 3.: Jednadžba 4.: pri čemu je: = stvarno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi se dogodilo njegovim izlaganjem temperaturi Ti tijekom drugog i. Ti = temperatura u K izmjerena u drugom i u svakom slijedu toplinskog starenja. R = toplinska reaktivnost zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. Proizvođač se dogovara s tijelom za homologaciju o vrijednosti R koja će se rabiti. Druga će mogućnost biti uporaba sljedećih zadanih vrijednosti: — dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050 — katalizirani DPF: 18 050 — SCR ili oksidacijski katalizator za amonijak (AMOX) na bazi željezom modificiranog zeolita (Fe-Z): 5 175 — SCR bakrom modificirani zeolit (Cu-Z): 11 550 — SCR vanadij (V): 5 175 — LNT (odvajač NOx za siromašnu smjesu): 18 050 Tr = referentna temperatura u K jednaka vrijednosti u jednadžbi 1. AE = stvarno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi se dogodilo njegovim izlaganjem tijekom trajanja slijeda toplinskog starenja. AT = ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi u vremenu svakog intervala i u histogramu. i = broj mjerenja temperature. p = ukupni broj mjerenja temperature. nc = redni broj slijeda toplinskog starenja među onima provedenima radi prikupljanja podataka o temperaturi, u skladu s točkom 2.4.2.3. C = ukupni broj sljedova toplinskog starenja provedenih radi prikupljanja podataka o temperaturi. 2.4.2.6. Ukupni broj sljedova toplinskog starenja koji se uvrštava u program skupljanja sati rada određuje se primjenom sljedeće jednadžbe: Jednadžba 5.: NTS = AT/AE pri čemu je: NTS = ukupni broj sljedova toplinskog starenja koji se provodi tijekom programa skupljanja sati rada. AT = ukupno jednakovrijedno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi nastalo njegovim izlaganjem, tijekom životnog vijeka, temperaturi u vremenu svakog intervala i u histogramu. AE = stvarno vrijeme starenja, u satima, potrebno za postizanje, izlaganjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja temperaturi Tr , starenja koje bi se dogodilo njegovim izlaganjem tijekom trajanja slijeda toplinskog starenja. 2.4.2.7. Dopušteno je smanjiti vrijednost NTS i time program skupljanja sati rada povećavanjem temperatura kojima je svaki uređaj izložen u svakom načinu rada u ciklusu starenja primjenom jedne od sljedećih mjera ili više njih: (a) izoliranjem ispušne cijevi; (b) premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja bliže ispušnoj grani; (c) umjetnim zagrijavanjem temperature ispuha; (d) optimiranjem postavki motora bez znatnog mijenjanja ponašanja motora u pogledu emisija. 2.4.2.8. Pri primjeni mjera iz točaka 2.4.4.6. i 2.4.4.7. ukupno vrijeme starenja izračunano iz vrijednosti NTS ne smije biti manje od 10 % životnog vijeka navedenoga u tablici 1., npr. uz pretpostavku da je svaki slijed dug 1 sat, vozilo kategorije N1 ne smije imati vrijednost NTS manju od 286. 2.4.2.9. Dopušteno je povećati vrijednost NTS i time trajanje programa skupljanja sati rada snižavanjem temperatura kojima je svaki uređaj izložen u svakom načinu rada u ciklusu starenja primjenom jedne od sljedećih mjera ili više njih: (a) premještanjem zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja dalje od ispušne grane; (b) umjetnim hlađenjem ispuha; (c) optimiranjem postavki motora. 2.4.2.10. U slučajevima iz stavka 2.4.1.5. primjenjuje se sljedeće: 2.4.2.10.1. Vrijednost NTS jednaka je za svaki uređaj tako da se može utvrditi jedan program skupljanja sati rada. 2.4.2.10.2. Kako bi se za svaki uređaj postigla jednaka vrijednost NTS , prva vrijednost NTS izračunava se za svaki uređaj, pri čemu svaki ima svoje vrijednosti AT i AE 2.4.2.10.3. Ako se izračunane vrijednosti NTS razlikuju, na uređaje za koje treba izmijeniti vrijednost NTS može se tijekom sljedova toplinskog starenja iz točke 2.4.2.3. primijeniti jedna ili više mjera utvrđenih u točkama od 2.4.2.7. do 2.4.2.10. kako bi se utjecalo na izmjerenu vrijednost Ti i tako na praktičan način ubrzalo ili usporilo umjetno starenje predmetnih uređaja. 2.4.2.10.4. Izračunavaju se nove vrijednosti NTS koje odgovaraju novim temperaturama Ti dobivenima u točki 2.4.2.10.3. 2.4.2.10.5. Koraci iz točaka 2.4.2.10.3. i 2.4.2.10.4. ponavljaju se do poklapanja vrijednosti NTS dobivenih za svaki uređaj u sustavu. 2.4.2.10.6. Vrijednosti Tr s pomoću kojih su dobivene različite vrijednosti NTS u točkama 2.4.2.10.4. i 2.4.2.10.5. moraju biti jednake onima uporabljenima u točkama 2.3.2. i 2.3.5. za izračunavanje vrijednosti AT za svaki uređaj. 2.4.2.11. Ako je riječ o sklopu zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja koji čini sustav u smislu članka 3. stavka 25. Direktive 2007/46/EZ, za toplinsko starenje uređaja može se razmatrati jedna od sljedećih dviju mogućnosti: 2.4.2.11.1. Uređaji unutar sklopa mogu se podvrgavati starenju odvojeno ili zajedno u skladu s točkom 2.4.2.10. 2.4.2.11.2. Ako je sklop sastavljen tako da nije moguće odvojiti uređaje (npr. DOC + SCR u zajedničkom kućištu), toplinsko starenje sklopa izvodi se pri najvećoj vrijednosti NTS. 2.4.3. Izmijenjeni program akumulacije toplinskog starenja za uređaje koji rade uz aktivnu regeneraciju 2.4.3.1. Izmijenjenim programom akumulacije toplinskog starenja za uređaje koji rade uz aktivnu regeneraciju simulira se utjecaj starenja zbog toplinskog opterećenja i aktivne regeneracije na zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja na kraju njegova životnog vijeka. 2.4.3.2. Motor koji se rabi za program skupljanja sati rada, opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja, radi tijekom najmanje triju uzastopnih sljedova toplinskog starenja, pri čemu se svaki slijed sastoji od slijeda toplinskog starenja kako je određen u Dodatku 4., tijekom kojeg najviša temperatura razvijena u sustavu za naknadnu obradu ne bi trebala biti niža od najviše temperature zabilježene u fazi prikupljanja podataka, i zatim potpune aktivne regeneracije. 2.4.3.3. Temperature se bilježe tijekom najmanje dva izmijenjena slijeda toplinskog starenja. Prvi slijed, koji se provodi radi zagrijavanja, ne uzima se u obzir za potrebe prikupljanja podataka o temperaturi. 2.4.3.4. Kako bi se skratilo vrijeme od slijeda toplinskog starenja kako je određen u Dodatku 4. do aktivne regeneracije nakon njega, proizvođač može umjetno pokrenuti aktivnu regeneraciju tako da motor nakon svakog slijeda toplinskog starenja kako je određen u Dodatku 4. radi u ustaljenom načinu rada kojim se omogućuje da motor proizvodi mnogo čađe. U tom se slučaju i taj ustaljeni način rada smatra dijelom izmijenjenog slijeda toplinskog starenja iz točke 2.4.3.2. 2.4.3.5. Stvarno vrijeme starenja koje odgovara svakom izmijenjenom slijedu toplinskog starenja izračunava se s pomoću jednadžba 3. i 4. 2.4.3.6. Ukupni broj izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji se provodi u programu skupljanja sati rada izračunava se iz jednadžbe 5. 2.4.3.7. Dopušteno je smanjiti vrijednost NTS i time trajanje programa skupljanja sati rada povećanjem temperatura kojima je svaki uređaj izložen u svakom načinu rada u izmijenjenom slijedu toplinskog starenja primjenom jedne od mjera ili više njih iz točke 2.4.2.7. 2.4.3.8. Uz mjere iz točke 2.4.3.7., vrijednost NTS može se smanjiti i povećanjem najviše temperature aktivne regeneracije u izmijenjenom slijedu toplinskog starenja, ali se pritom nipošto ne smije prijeći temperatura sloja od 800 °C. 2.4.3.9. Vrijednost NTS nikada ne smije biti manja od 50 % broja aktivnih regeneracija kojima je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja izložen tijekom životnog vijeka i izračunanih u skladu sa sljedećom jednadžbom: Jednadžba 5.: pri čemu je: NAR = broj sljedova aktivnih regeneracija tijekom životnog vijeka zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. tWHTC = jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1. tAR = trajanje aktivne regeneracije u satima. tBAR = vrijeme u satima između dviju uzastopnih aktivnih regeneracija. 2.4.3.10. Ako, zbog primjene najmanjeg broja izmijenjenih sljedova toplinskog starenja iz točke 2.4.3.9., vrijednost AE × NTS izračunana iz četvrte jednadžbe prelazi vrijednost AT izračunanu iz druge jednadžbe, trajanje svakog načina rada u slijedu toplinskog starenja utvrđeno u Dodatku 4. i uključeno u izmijenjeni slijed toplinskog starenja iz točke 2.4.3.2. može se razmjerno smanjiti tako da vrijedi AE × NTS = AT. 2.4.3.11. Dopušteno je povećati vrijednost NTS i time trajanje programa skupljanja sati rada snižavanjem temperatura kojima je svaki uređaj izložen u svakom načinu rada u toplinski aktivnom regeneracijskom slijedu primjenom jedne od mjera ili više njih iz točke 2.4.2.9. 2.4.3.12. U slučaju iz točke 2.4.1.5. primjenjuju se točke 2.4.2.10. i 2.4.2.11. 2.4.4. Program akumulacije potrošnje maziva 2.4.4.1. Programom akumulacije potrošnje maziva simulira se učinak starenja zbog kemijskog trovanja ili nastanka taloga prouzročenog potrošnjom maziva na rad zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja na kraju njegova životnog vijeka. 2.4.4.2. Potrošnja maziva u g/h utvrđuje se u najmanje 24 slijeda toplinskog starenja ili u odgovarajućem broju izmijenjenih sljedova toplinskog starenja bilo kojom prikladnom metodom, npr. postupkom ispuštanja i vaganja opisanom u Dodatku 6. Rabi se svježe mazivo. 2.4.4.3. Motor mora imati uljno korito stalnog obujma kako bi se izbjegla potreba za dolijevanjem jer razina ulja utječe na stopu potrošnje ulja. Dopuštena je svaka prikladna metoda, primjerice metoda opisana u normi ASTM D7156-09. 2.4.4.4. Teoretsko vrijeme, u satima, koliko bi trebalo provoditi program akumulacije toplinskog starenja ili izmijenjeni program toplinskog starenja da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja izračunava se primjenom sljedeće jednadžbe: Jednadžba 6.: pri čemu je: tTAS = teoretsko trajanje, u satima, programa skupljanja sati rada da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se program skupljanja sati rada sastoji samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja. LCRWHTC = stopa potrošnje maziva, u g/h, određena kako je utvrđeno u točki 2.2.15. tWHTC = jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1. LCRTAS = stopa potrošnje maziva, u g/h, određena kako je utvrđeno u točki 2.4.4.2. 2.4.4.5. Broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji odgovara vrijednosti tTAS izračunava se primjenom sljedećeg omjera: Jednadžba 7.: pri čemu je: N = broj sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja koji odgovara vrijednosti tTAS . tTAS = teoretsko trajanje, u satima, programa skupljanja sati rada da bi se postigla potrošnja maziva koja odgovara životnom vijeku zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja ako se program skupljanja sati rada sastojao samo od niza uzastopnih sljedova toplinskog starenja ili uzastopnih izmijenjenih sljedova toplinskog starenja. tTS = trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja. 2.4.4.6. Vrijednost N uspoređuje se s vrijednošću NTS izračunanom u skladu s točkom 2.4.2.6. ili, ako je riječ o uređajima koji rade uz aktivnu regeneraciju, u skladu s točkom 2.4.3.5. Ako je N ≤ NTS , programu za akumulaciju toplinskog starenja ne treba dodavati program za akumulaciju potrošnje maziva. Ako je N > NTS , programu za akumulaciju toplinskog starenja dodaje se program za akumulaciju potrošnje maziva. 2.4.4.7. Program za akumulaciju potrošnje maziva možda ne treba dodati ako se, pri povećanju potrošnje maziva kako je opisano u točki 2.4.4.8.4., već postigla potrebna potrošnja maziva provođenjem odgovarajućeg programa za akumulaciju toplinskog starenja koji se sastoji od provedbe NTS sljedova toplinskog starenja ili izmijenjenih sljedova toplinskog starenja. 2.4.4.8. Sastavljanje programa akumulacije potrošnje maziva 2.4.4.8.1. Program akumulacije potrošnje maziva sastoji od nekoliko ponavljanja određenog broja sljedova potrošnje maziva, pri čemu se svaki slijed potrošnje maziva izmjenjuje sa svakim slijedom toplinskog starenja ili svakim izmijenjenim slijedom toplinskog starenja. 2.4.4.8.2. Svaki slijed potrošnje maziva sastoji se od ustaljenog načina rada sa stalnim opterećenjem i stalnom brzinom, pri čemu se opterećenje i brzina biraju tako da je potrošnja maziva najveća, a stvarno toplinsko starenje svedeno na najmanju mjeru. Način rada bira proizvođač u dogovoru s tijelom za homologaciju na temelju najboljih inženjerskih prosudbi. 2.4.4.8.3. Trajanje svakog slijeda potrošnje maziva određuje se kako slijedi: 2.4.4.8.3.1. Motor radi odgovarajuće vrijeme pri opterećenju i brzini koje odredi proizvođač u skladu s točkom 2.4.4.8.2., a potrošnja maziva, u g/h, utvrđuje se bilo kojom prikladnom metodom, primjerice postupkom ispuštanja i vaganja opisanom u Dodatku 6. Izmjene maziva izvode se u preporučenim intervalima. 2.4.4.8.3.2. Trajanje svakog slijeda potrošnje maziva izračunava se primjenom sljedeće jednadžbe: Jednadžba 8.: pri čemu je: tLS = trajanje, u satima, jednog slijeda potrošnje maziva LCRWHTC = stopa potrošnje maziva, u g/h, određena kako je utvrđeno u točki 2.2.15. tWHTC = jednakovrijedni broj sati koji odgovara kategoriji vozila za koju je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja namijenjen, dobiven iz tablice 1. LCRTAS = stopa potrošnje maziva, u g/h, određena kako je utvrđeno u točki 2.4.4.2. LCRLAS = stopa potrošnje maziva, u g/h, određena kako je utvrđeno u točki 2.4.4.8.3.1. tTS = trajanje, u satima, jednog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u Dodatku 4. ili izmijenjenog slijeda toplinskog starenja kako je utvrđen u točki 2.4.3.2. NTS = ukupni broj sljedova toplinskog starenja ili sljedova izmijenjenog toplinskog starenja koji se provodi tijekom programa skupljanja sati rada. 2.4.4.8.4. Stopa potrošnje maziva uvijek mora biti niža od 0,5 % stope potrošnje goriva kako bi se izbjeglo prekomjerno nakupljanje pepela na prednjoj strani zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja. 2.4.4.8.5. Zbog izvođenja slijeda potrošnje maziva dopušteno je dodavanje toplinskog starenja vrijednosti AE izračunanoj iz četvrte jednadžbe. 2.4.5. Sastavljanje potpunog programa skupljanja sati rada 2.4.5.1. Program skupljanja sati rada sastavlja se tako da se izmjenično izvode slijed toplinskog starenja ili slijed izmijenjenog toplinskog starenja, prema potrebi, i slijed potrošnje maziva. Taj se uzorak ponavlja NTS puta, pri čemu se vrijednost NTS izračunava u skladu s odjeljkom 2.4.2. ili, prema potrebi, 2.4.3. Primjer potpunog programa skupljanja sati rada prikazan je u Dodatku 7. U Dodatku 8. prikazan je dijagram tijeka za sastavljanje potpunog programa skupljanja sati rada. 2.4.6. Izvođenje programa skupljanja sati rada 2.4.6.1. Program skupljanja sati rada utvrđen u točki 2.4.5.1. izvodi se na motoru opremljenom sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova sa zamjenskim uređajem za kontrolu onečišćenja. 2.4.6.2. Motor za izvođenje tog programa smije se razlikovati od motora rabljenog u fazi prikupljanja podataka, pri čemu je potonji uvijek motor za koji je konstruiran zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji se homologira i motor koji se ispituje s obzirom na emisije u skladu s točkom 2.4.3.2. 2.4.6.3. Ako motor za izvođenje programa skupljanja sati rada ima za najmanje 20 % veći obujam od motora iz faze prikupljanja podataka, njegov ispušni sustav mora biti opremljen mimovodom kako bi se što točnije postigao ispušni protok potonjeg u izabranim uvjetima starenja. 2.4.6.4. U slučaju iz točke 2.4.6.2. motor za provođenje programa skupljanja sati rada mora biti homologiran na temelju Uredbe (EZ) br. 595/2009. Uz to, ako su ispitivani uređaji namijenjeni za ugradnju u sustav motora s recirkulacijom ispušnih plinova (EGR), i sustav motora koji se rabi za program skupljanja sati rada mora biti opremljen EGR-om. Ako ispitivani uređaji nisu namijenjeni za ugradnju u sustav motora s recirkulacijom ispušnih plinova (EGR), ni sustav motora koji se rabi za program skupljanja sati rada nema EGR. 2.4.6.5. Mazivo i gorivo što se rabe u programu skupljanja sati rada moraju biti što sličniji onima iz faze prikupljanja podataka iz točke 2.2. Maziva moraju biti u skladu s preporukom proizvođača motora za koji je uređaj za kontrolu onečišćenja konstruiran. Goriva bi trebala biti komercijalna goriva koja ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve iz Direktive 98/70/EZ. Na zahtjev proizvođača mogu se uporabiti i referentna goriva u skladu s ovom Uredbom. 2.4.6.6. Mazivo se mijenja u okviru održavanja i to u intervalima koje odredi proizvođač motora rabljenog u fazi prikupljanja podataka. 2.4.6.7. Ako postoji SCR, ubrizgavanje uree provodi se u skladu sa strategijom koju odredi proizvođač zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja.