01998A0624(01) — HR — 01.05.2011 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koji je izmijenila:









▼B

SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI

između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Moldove

SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI

kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane







KRALJEVINA BELGIJA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, IRSKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, ugovorne stranke Ugovora o osnivanju Europske zajednice, Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, dalje u tekstu „države članice” i EUROPSKA ZAJEDNICA, EUROPSKA ZAJEDNICA ZA UGLJEN I ČELIK i EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Zajednica”, s jedne strane, i REPUBLIKA MOLDOVA s druge strane, UZIMAJUĆI U OBZIR veze između Zajednice, njezinih država članica i Republike Moldove i zajedničke vrijednosti koje dijele, PREPOZNAJUĆI da Zajednica i Republika Moldova žele ojačati te veze i uspostaviti partnerstvo i suradnju koji bi ojačali i proširili odnose uspostavljene u prošlosti, posebno Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju i Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o trgovini i trgovačkoj i gospodarskoj suradnji, koji je potpisan 18. prosinca 1989., UZIMAJUĆI U OBZIR opredijeljenost Zajednice i njezinih država članica i Republike Moldove za jačanje političkih i gospodarskih sloboda koje predstavljaju osnovu za partnerstvo, UZIMAJUĆI U OBZIR opredijeljenost stranaka za promicanje međunarodnog mira i sigurnosti, kao i mirnog rješavanja sporova te za suradnju u tom cilju u okviru Ujedinjenih naroda i Konferencije za europsku sigurnost i suradnju, UZIMAJUĆI U OBZIR čvrstu opredijeljenost Zajednice i njezinih država članica i Republike Moldove za punu provedbu svih načela i odredaba koje su sadržane u Završnom aktu Konferencije za europsku sigurnost i suradnju (KESS), u zaključnim dokumentima s daljnjih sastanaka u Madridu i Beču, u dokumentu Bonske konferencije KESS-a o gospodarskoj suradnji, u Pariškoj povelji za novu Europu i Helsinškom dokumentu KESS-a, „Izazovi promjena” iz 1992., PREPOZNAJUĆI u tom kontekstu da će potpora neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Moldove doprinijeti očuvanju mira i stabilnosti u regiji središnje i istočne Europe te na europskom kontinentu u cjelini, POTVRĐUJUĆI privrženost Zajednice i njezinih država članica i Republike Moldove Europskoj energetskoj povelji i Deklaraciji Konferencije u Lucernu iz travnja 1993., UVJERENI u najveću važnost vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, posebno prava manjina, uspostave višestranačkog sustava sa slobodnim i demokratskim izborima te gospodarske liberalizacije s ciljem uspostave tržišnoga gospodarstva, PREPOZNAJUĆI napore Republike Moldove u stvaranju političkih i gospodarskih sustava koji poštuju vladavinu prava i ljudska prava, uključujući prava osoba koje pripadaju manjinama te da Republika Moldova ima višestranački sustav sa slobodnim i demokratskim izborima i da osigurava gospodarsku liberalizaciju, VJERUJUĆI da će puna provedba ovog Sporazuma o partnerstvu i suradnji ovisiti o i doprinositi nastavku i dovršenju političkih, gospodarskih i pravnih reformi u Republici Moldovi, kao i uvođenju čimbenika potrebnih za suradnju, posebno u svjetlu zaključaka Bonske konferencije KESS-a, U ŽELJI da se potiče regionalna suradnja u područjima koja su obuhvaćena ovim Sporazumom sa susjednim državama s ciljem promicanja napretka i stabilnosti regije, U ŽELJI da se uspostavi i razvija redoviti politički dijalog o bilateralnim i međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa, UZIMAJUĆI U OBZIR spremnost Zajednice da omogući gospodarsku suradnju i primjerenu tehničku pomoć, IMAJUĆI NA UMU korisnost Sporazuma koji podržava postupno približavanje Republike Moldove širem području suradnje u Europi i susjednim regijama te postupno uključivanje Republike Moldove u otvoreni međunarodni trgovinski sustav, UZIMAJUĆI U OBZIR odlučnost stranaka da liberaliziraju trgovinu na temelju načela sadržanih u Općem sporazumu o carinama i trgovini (GATT), POZDRAVLJAJUĆI I PRIZNAJUĆI važnost napora koje je Republika Moldova uložila u tranziciju svojega gospodarstva iz centralnog planskoga gospodarstva zemlje s državnom trgovinom u tržišno gospodarstvo, SVJESNI potrebe da se poboljšaju uvjeti koji utječu na poslovanje i ulaganja te uvjeti u područjima kao što su poduzeća, rad, pružanje usluga i kretanje kapitala, UVJERENI da će ovaj Sporazum stvoriti novo ozračje za gospodarske odnose među strankama, a posebno za razvoj trgovine i ulaganja koji su nužni za gospodarsko restrukturiranje i tehnološku modernizaciju, U ŽELJI da se uspostavi bliža suradnja u području zaštite okoliša, uzimajući u obzir međusobnu ovisnost koja postoji između stranaka na tom polju, U ŽELJI za razvijanjem kulturne suradnje i poboljšanjem toka informacija, SPORAZUMJELI SU SE:







Članak 1.

Ovim se uspostavlja partnerstvo između Zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane. Ciljevi partnerstva su:

— osigurati prikladan okvir za politički dijalog između stranaka koji omogućava razvoj političkih odnosa,

— promicati trgovinu i ulaganja te skladne gospodarske odnose između stranaka i na taj način njegovati njihov održiv gospodarski razvoj,

— osigurati temelj za pravnu, gospodarsku, socijalnu, financijsku i kulturnu suradnju,

— davati potporu naporima Republike Moldove da ojača svoju demokraciju i razvije svoje gospodarstvo te da dovrši tranziciju u tržišno gospodarstvo.







GLAVA I.

OPĆA NAČELA

Članak 2.

Poštovanje demokracije, načela međunarodnog prava i ljudskih prava kao što su posebno definirana u Helsinškom završnom aktu i Pariškoj povelji za novu Europu, kao i načela tržišnoga gospodarstva, zajedno s onima koja su proglašena u dokumentima Bonske konferencije KESS-a, podupiru unutrašnje i vanjske politike stranaka i tvore ključan element partnerstva i ovog Sporazuma.

Članak 3.

Stranke smatraju da je za budući prosperitet i stabilnost regije bivšeg Sovjetskog Saveza bitno da nove neovisne države koje su proizašle iz raspada Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika (u daljem tekstu „neovisne države”) zadrže i razviju međusobnu suradnju u skladu s Helsinškim završnim aktom i međunarodnim pravom, u duhu dobrosusjedskih odnosa, te će uložiti trud u poticanje tog procesa.

Članak 4.

Stranke se obvezuju da će, posebno kada Republika Moldova ostvari daljnji napredak u procesu gospodarskih reformi, razmotriti razvijanje odgovarajućih glava ovog Sporazuma, posebno glave III. i članka 48., s ciljem uspostave područja slobodne trgovine među sobom. Vijeće za suradnju iz članka 82. može strankama davati preporuke o tom razvijanju. Takvo se razvijanje može pokrenuti samo putem sporazuma između stranaka u skladu s njihovim odgovarajućim postupcima. Stranke će se 1998. godine međusobno savjetovati o tome dozvoljavaju li okolnosti, posebno napredak Republike Moldove u tržišno orijentiranim gospodarskim reformama i gospodarski uvjeti koji će tamo vladati u tom vremenu, početak pregovora o uspostavi područja slobodne trgovine.

Članak 5.

Stranke se obvezuju da će zajedno, uz uzajamnu suglasnost, razmotriti izmjene, koje bi bilo prikladno učiniti u bilo kojem dijelu Sporazuma s obzirom na promjene okolnosti, a posebno stanje koje proizlazi iz pristupanja Republike Moldove GATT-u. Prvo se razmatranje obavlja tri godine od stupanja Sporazuma na snagu ili kada Republika Moldova postane ugovorna stranka GATT-a, ovisno o tome što nastupi ranije.







GLAVA II.

POLITIČKI DIJALOG

Članak 6.

Stranke uspostavljaju redoviti politički dijalog koji namjeravaju razvijati i jačati. On prati i učvršćuje uzajamno približavanje Zajednice i Republike Moldove, podržava političke i gospodarske promjene koje se odvijaju u toj zemlji i doprinosi uspostavljanju novih oblika suradnje. Politički dijalog:

— jača veze Republike Moldove sa Zajednicom, a time i sa zajednicom demokratskih država. Gospodarska konvergencija postignuta ovim Sporazumom vodi prema jačanju političkih odnosa,

— dovodi do povećanja konvergencije stajališta o međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa, poboljšavajući na taj način sigurnost i stabilnost,

— predviđa da stranke nastoje surađivati u pitanjima u vezi s jačanjem stabilnosti i sigurnosti u Europi, pridržavanjem načela demokracije, poštovanjem i promicanjem ljudskih prava, posebno prava manjina te da se prema potrebi savjetuju o relevantnim pitanjima.

Članak 7.

Na ministarskoj razini, politički dijalog odvija se u okviru Vijeća za suradnju i uzajamnim dogovorom u drugim prilikama.

Članak 8.

Stranke utvrđuju druge postupke i mehanizme za politički dijalog, a posebno u sljedećim oblicima:

— redovni sastanci na razini viših dužnosnika između predstavnika Republike Moldove i predstavnika Zajednice,

— puno korištenje diplomatskih kanala između stranaka, uključujući odgovarajuće susrete kako u bilateralnom tako i u multilateralnom području, kao što su susreti u okviru Ujedinjenih naroda, sastanci KESS-a i drugi susreti,

— razmjena informacija o pitanjima od zajedničkog interesa u vezi s političkom suradnjom u Europi,

— na druge načine koji doprinose utvrđivanju i razvijanju ovog političkog dijaloga.

Članak 9.

Politički dijalog na parlamentarnoj razini odvija se u okviru Odbora za parlamentarnu suradnju koji je osnovan na temelju članka 87.







GLAVA III.

TRGOVINA ROBOM

Članak 10.

1. Stranke jedna drugoj pružaju tretman najpovlaštenije nacije u svim područjima u pogledu:

— carina i davanja koja se primjenjuju na uvoz i izvoz, uključujući i način prikupljanja tih carina i davanja,

— odredaba u vezi carinjenja, provoza, skladišta i pretovara,

— poreza i drugih unutarnjih davanja bilo koje vrste koja se izravno ili neizravno primjenjuju na uvezenu robu,

— načina plaćanja i prijenosa tih plaćanja,

— pravila u vezi s prodajom, kupovinom, prometom, distribucijom i korištenjem robe na domaćem tržištu.

2. Odredbe stavka 1. ne primjenjuju se na:

(a) prednosti koje su odobrene s ciljem stvaranja carinske unije ili područja slobodne trgovine ili na temelju stvaranja takve unije ili područja;

(b) prednosti koje su odobrene određenim zemljama u skladu s GATT-om ili s drugim međunarodnim sporazumima u korist zemalja u razvoju;

(c) prednosti koje su pružene susjednim zemljama da bi se olakšao granični promet.

3. Odredbe stavka 1. i članka 11. stavka 3., tijekom prijelaznog razdoblja koje istječe na dan pristupanja Republike Moldove GATT-u ili 31. prosinca 1998., ovisno o tome nastupi ranije, ne primjenjuju se na prednosti koje su određene u Prilogu I., a koje Republika Moldova odobrava drugim neovisnim državama na dan koji prethodi danu stupanja Sporazuma na snagu.

Članak 11.

1. Stranke su suglasne da je načelo slobodnog provoza robe ključan uvjet postignuća ciljeva ovog Sporazuma.

2. S tim u vezi svaka stranka osigurava neograničen provoz preko svojeg područja ili kroz njega za robu koja je podrijetlom iz carinskog područja druge stranke ili ima odredište na carinskom području druge stranke.

3. Pravila opisana u članku V. stavcima 2. 3. 4. i 5. GATT-a primjenjuju se među dvjema strankama.

4. Pravila iz ovog članka ne dovode u pitanje niti jedno posebno pravilo o kojem su se stranke usuglasile, a koje se odnosi na poseban sektor kao što su promet ili određeni proizvodi.

Članak 12.

Ne dovodeći u pitanje prava i obveze iz međunarodnih konvencija o privremenom uvozu robe koje obvezuju obje stranke, svaka stranka povrh toga odobrava drugoj stranci izuzeće od uvoznih davanja i carina na robu koja se privremeno uvozi, u primjerima i u skladu s postupcima koje određuje bilo koja druga međunarodna konvencija o ovom pitanju koja ju obvezuje, u skladu sa svojim zakonodavstvom. Vodi se računa o uvjetima pod kojima je dotična stranka preuzela obveze iz takve konvencije.

Članak 13.

Roba podrijetlom iz Republike Moldove, odnosno Zajednice, uvozi se u Zajednicu, odnosno Republiku Moldovu oslobođena količinskih ograničenja ne dovodeći u pitanje članke 17., 20., 21. i odredbe Priloga II. ovom Sporazumu te odredbe članaka 77., 81., 244., 249. i 280. Akta o pristupanju Španjolske i Portugala Europskoj zajednici.

Članak 14.

1. Proizvodi s područja jedne stranke koji su uvezeni na područje druge stranke nisu podložni, izravno ili neizravno, domaćim porezima ili drugim unutarnjim davanjima bilo koje vrste pored onih koji se primjenjuju, izravno ili neizravno, na slične domaće proizvode.

2. Pored toga, ti se proizvodi tretiraju na način koji nije manje povoljan od tretmana za slične proizvode domaćeg podrijetla s obzirom na sve zakone, druge propise i zahtjeve koji utječu na njihovu unutarnju prodaju, ponudu za prodaju, kupovinu, prijevoz, distribuciju i korištenje. Odredbe ovog stavka ne sprečavaju primjenu različitih unutarnjih prijevoznih davanja koja se temelje isključivo na gospodarskom poslovanju prijevoznih sredstava, a ne na podrijetlu proizvoda.

Članak 15.

Sljedeći članci GATT-a se mutatis mutandis primjenjuju među dvjema strankama:

i. članak VII. stavci 1., 2., i 3., stavak 4. točke (a), (b), i (d) te stavak 5.;

ii. članak VIII.;

iii. članak IX.;

iv. članak X.

Članak 16.

Stranke tretiraju robu po tržišnim cijenama.

Članak 17.

1. Kada je bilo koji proizvod uvezen na područje jedne stranke u tako povećanim količinama i pod takvim uvjetima da to uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem značajne štete domaćim proizvođačima sličnih ili izravno konkurentnih proizvoda, Zajednica ili Republika Moldova, ovisno o tome o kojoj je riječ, može poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa sljedećim postupcima i uvjetima.

2. Prije poduzimanja bilo kakvih mjera, ili u slučajevima na koje se primjenjuje stavak 4. u najkraćem roku po njihovom poduzimanju, Zajednica ili Republika Moldova, ovisno o slučaju, dostavlja Odboru za suradnju sve bitne informacije s ciljem pronalaska rješenja koje je prihvatljivo za obje stranke.

3. Ako nakon savjetovanja stranke ne postignu sporazum o mjerama za izbjegavanje situacije u roku od 30 dana od obraćanja Odboru za suradnju, stranka koja je zatražila savjetovanje slobodna je ograničiti uvoz dotičnog proizvoda do mjere i vremena koje je potrebno za sprečavanje ili otklanjanje štete, ili usvojiti druge odgovarajuće mjere.

4. U kritičnim okolnostima kada bi odgađanje moglo uzrokovati štetu koju je teško popraviti, stranke mogu poduzeti mjere prije savjetovanja, pod uvjetom da se savjetovanje ponudi odmah nakon poduzimanja takvih mjera.

5. Pri odabiru mjera iz ovog članka, ugovorne stranke daju prednost onima koje najmanje ometaju postizanje ciljeva ovog Sporazuma.

Članak 18.

Ništa u ovoj glavi, a posebno u članku 17. ne dovodi u pitanje niti utječe na poduzimanje antidampinških ili kompenzacijskih mjera bilo koje stranke u skladu s člankom IV. GATT-a, Sporazumom o provedbi članka VI. GATT-a, Sporazumom o tumačenju i primjeni članaka VI., XVI. i XXIII. GATT-a ili povezanim domaćim zakonodavstvom.

U vezi s antidampinškim ili subvencijskim istragama, svaka je stranka suglasna razmotriti prijedloge druge stranke i obavijestiti zainteresirane predmetne stranke o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se donosi konačna odluka. Prije nametanja antidampinške i kompenzacijske carine, stranke čine sve da nađu konstruktivno rješenje problema.

Članak 19.

Sporazum ne isključuje zabrane ili ograničenja na uvoz, izvoz ili robu u provozu koja su opravdana na temelju javnog morala, javnog poretka ili javne sigurnosti; zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka; zaštite prirodnih resursa; zaštite nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti, ili zaštite intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva ili propisa koji se odnose na zlato i srebro. Međutim, te zabrane i ograničenja ne smiju biti sredstvom proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja u trgovini među strankama.

Članak 20.

Ova se glava ne primjenjuje na trgovinu tekstilnim proizvodima iz poglavlja 50. do 63. kombinirane nomenklature. Trgovina tim proizvodima uređuje se posebnim sporazumom koji je parafiran 14. ožujka 1993. i privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 1993.

Članak 21.

1. Trgovina proizvodima koji su obuhvaćeni Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik uređuje se odredbama ove glave, izuzimajući članak 13.

2. Uspostavlja se kontaktna skupina za pitanja ugljena i čelika, koja uključuje predstavnike Zajednice, s jedne strane, i predstavnike Republike Moldove, s druge strane.

Kontaktna skupina redovito razmjenjuje informacije o svim pitanjima ugljena i čelika koja su od važnosti za stranke.

Članak 22.

Trgovina nuklearnim proizvodima obavlja se u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. Prema potrebi, trgovina nuklearnim materijalima podliježe odredbama posebnog sporazuma koji se sklapa između Europske zajednice za atomsku energiju i Republike Moldove.







GLAVA IV.

ODREDBE O POSLOVANJU I ULAGANJIMA







POGLAVLJE I.

UVJETI RADA

Članak 23.

1. Podložno zakonima, uvjetima i postupcima koji se primjenjuju u svakoj državi članici, Zajednica i države članice nastoje osigurati da državljani Republike Moldove koji su zakonito zaposleni na državnom području države članice ne budu diskriminirani na temelju državljanstva u odnosu na državljane te države članice u pogledu uvjeta rada, naknade za rad ili otpuštanja.

2. Podložno zakonima, uvjetima i postupcima koji se primjenjuju u Republici Moldovi, Republika Moldova nastoji osigurati da državljani države članice koji su zakonito zaposleni na državnom području Republike Moldove ne budu diskriminirani na temelju državljanstva u odnosu na njezine vlastite državljane u pogledu uvjeta rada, naknade za rad ili otpuštanja.

Članak 24.

Usklađivanje socijalne sigurnosti

Stranke sklapaju sporazume s ciljem:

i. usvajanja odredaba koje su potrebne za usklađivanje sustava socijalne sigurnosti za radnike koji imaju državljanstvo Republike Moldove, koji su zakonito zaposleni na državnom području države članice, podložno uvjetima i načinima koji se primjenjuju u svakoj državi članici. Te će odredbe posebno osigurati:

— da se sva razdoblja osiguranja, zaposlenja ili boravka tih radnika u različitim državama članicama zbrajaju radi ostvarivanja prava na starosnu mirovinu, mirovinu u slučaju invalidnosti i smrti te u svrhu zdravstvene zaštite tih radnika,

— da su sve starosne mirovine, mirovine u slučaju smrti, nesreće na radu i profesionalnog oboljenja ili invaliditeta koji iz njega proizlazi, izuzimajući posebna davanja nevezana uz doprinose, slobodno prenosive po stopi koja se primjenjuje u skladu s propisima države ili država članica dužnica;

ii. usvajanja odredaba koje su potrebne da radnicima koji imaju državljanstvo države članice i koji su zakonito zaposleni u Republici Moldovi omoguće tretman sličan onome koji je naveden u točki i. drugoj alineji, podložno uvjetima i načinima koji se primjenjuju u Republici Moldovi.

Članak 25.

Mjere koje se poduzimaju u skladu s člankom 24. ne utječu na prava ili obveze iz bilateralnih sporazuma koji povezuju Republiku Moldovu i države članice kada ti sporazumi omogućuju bolji tretman državljana Republike Moldove ili država članica.

Članak 26.

Vijeće za suradnju razmatra koji zajednički napori mogu biti učinjeni u vezi s kontrolom nezakonite imigracije, uzimajući u obzir načelo i postupak ponovnog prihvata.

Članak 27.

Vijeće za suradnju razmatra što se može učiniti da se poboljšaju uvjeti rada za poslovne ljude u skladu s međunarodnim obvezama stranaka, uključujući one koje su navedene u dokumentu Bonske konferencije KESS-a.

Članak 28.

Vijeće za suradnju daje preporuke za provedbu članaka 23., 26. i 27.







POGLAVLJE II.

UVJETI U VEZI S POSLOVNIM NASTANOM I POSLOVANJEM TRGOVAČKIH DRUŠTAVA

Članak 29.

1.

(a) Za poslovni nastan trgovačkih društava Republike Moldove na svojim područjima Zajednica i njezine države članice odobravaju tretman koji nije manje povoljan od onog koji je odobren trgovačkim društvima bilo koje treće zemlje, i to u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

(b) Ne dovodeći u pitanje pridržana prava navedena u Prilogu IV., Zajednica i njezine države članice društvima kćerima trgovačkih društava Republike Moldove s poslovnim nastanom na njihovim područjima odobravaju tretman koji nije manje povoljan od onog koji je odobren trgovačkim društvima Zajednice u pogledu njihovog poslovanja, i to u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

(c) Zajednica i njezine države članice podružnicama trgovačkih društava Republike Moldove s poslovnim nastanom na njihovim područjima odobravaju tretman koji nije manje povoljan od tretmana koji je odobren podružnicama trgovačkih društava bilo koje treće zemlje u pogledu njihovog poslovanja, i to u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

2.

(a) Ne dovodeći u pitanje pridržana prava navedena u Prilogu V., Republika Moldova za poslovni nastan trgovačkih društava Zajednice na svojem državnom području odobrava tretman koji nije manje povoljan od onog koji je odobren njezinim vlastitim trgovačkim društvima ili trgovačkim društvima bilo koje treće zemlje, ovisno o tome što je bolje, i to u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

(b) Republika Moldova odobrava društvima kćerima i podružnicama trgovačkih društava Zajednice s poslovnim nastanom na njezinom državnom području tretman koji nije manje povoljan od onoga koji je odobren njenim vlastitim trgovačkim društvima odnosno podružnicama, ili trgovačkim društvima odnosno podružnicama bilo koje treće zemlje, ovisno o tome što je bolje, u pogledu njihovog poslovanja, i to u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima.

3. Odredbe stavaka 1. i 2. ne smiju se koristiti za zaobilaženje zakonodavstva i propisa stranke koji se primjenjuju na pristup posebnim sektorima ili djelatnostima društvima kćerima trgovačkih društava druge stranke s poslovnim nastanom na državnom području te prve stranke.

Tretmanom iz stavaka 1. i 2. obuhvaćena su poduzeća s poslovnim nastanom u Zajednici odnosno Republici Moldovi na dan stupanja ovog Sporazuma na snagu i trgovačka društva s poslovnim nastanom nakon tog datuma, od uspostave poslovnog nastana.

Članak 30.

1. Odredbe članka 29. ne primjenjuju se na zračni promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 101.

2. Međutim, za djelatnosti koje poduzimaju pomorske agencije za pružanje usluga međunarodnog pomorskog prometa, uključujući kombinirani promet koji obuhvaća pomorsku dionicu, svaka stranka dozvoljava trgovačkim društvima druge stranke komercijalnu prisutnost na svojem području u obliku društva kćeri ili podružnice, pod uvjetima poslovnog nastana i poslovanja koji nisu manje povoljni od onih koji su odobreni njihovim vlastitim trgovačkim društvima, ili društvima kćerima ili podružnicama trgovačkih društava bilo koje treće zemlje, ovisno o tome što je bolje.

Takve djelatnosti uključuju, ali nisu ograničene na:

(a) trgovanje i prodaju usluga pomorskog prometa i s tim povezanih usluga kroz izravni kontakt s kupcima, od ponude do fakture, bilo da te usluge vodi ili nudi sam pružatelj usluge ili to čine pružatelji usluge s kojima je prodavač usluge uspostavio trajne poslovne dogovore.

(b) kupovinu i korištenje, za svoj račun ili za račun njihovih kupaca (i preprodaju njihovim kupcima) bilo kojih usluga prometa i s tim povezanih usluga, uključujući usluge unutarnjeg prometa svih vrsta, posebno unutarnjim plovim putovima, cestom i željeznicom, koje su potrebne za pružanje cjelovite usluge;

(c) pripremu dokumentacije u vezi s prijevoznim, carinskim ili drugim ispravama u vezi s podrijetlom i svojstvom robe koja se prevozi;

(d) pružanje poslovnih informacija svim sredstvima, uključujući računalne informacijske sustave i razmjenu elektroničkih podataka (sukladno svim ograničenjima koja se tiču telekomunikacija, koja nisu diskriminirajuća);

(e) sklapanje bilo kakvih poslovnih dogovora, uključujući udjel u kapitalu trgovačkog društva i imenovanju lokalnog osoblja (ili, u slučaju stranog osoblja, podložno odgovarajućim propisima ovog Sporazuma), s bilo kojom lokalno osnovanom pomorskom agencijom,

(f) djelovanje u korist trgovačkih društava, organizacija pristanka broda ili prema potrebi preuzimanje tereta.

Članak 31.

Za potrebe ovog Sporazuma:

(a) „trgovačko društvo Zajednice” ili „trgovačko društvo Republike Moldove” znači društvo koje je osnovano u skladu sa zakonima države članice odnosno Republike Moldove, koje ima registrirano sjedište, središnju upravu ili glavno mjesto poslovanja na području Zajednice odnosno Republike Moldove. Međutim, ako trgovačko društvo koje je osnovano u skladu sa zakonodavstvom države članice odnosno Republike Moldove ima samo registrirano sjedište na području Zajednice odnosno Republike Moldove, trgovačko društvo smatra se trgovačkim društvom Zajednice odnosno Republike Moldove ako njezino djelovanje ima stvarnu i trajnu vezu s gospodarstvom jedne od država članica odnosno Republike Moldove;

(b) „društvo kćer” trgovačkog društva znači trgovačko društvo koje je pod stvarnom kontrolom prvog trgovačkog društva;

(c) „podružnica” trgovačkog društva znači mjesto poslovanja koje nema pravnu osobnost, a koje je u svojem pojavnom obliku trajno, kao što je primjerice produžetak matičnog društva, koje ima poslovno vodstvo i materijalno je opremljeno za ugovaranje poslova s trećim osobama, tako da one, iako znaju da će, ako to bude potrebno, postojati pravna povezanost s tim matičnim društvom čiji je glavni ured u inozemstvu, ne moraju poslovati izravno s tim matičnim društvom, već poslove mogu obavljati u mjestu poslovanja koje predstavlja produžetak;

(d) „poslovni nastan” znači pravo trgovačkih društava Zajednice ili Republike Moldove, kako su definirana u točki (a), da poduzmu gospodarske djelatnosti putem osnivanja društava kćeri i podružnica u Republici Moldovi odnosno Zajednici;

(e) „poslovanje” znači obavljanje gospodarskih djelatnosti;

(f) „gospodarske djelatnosti” znači djelatnosti industrijskog, trgovačkog i poslovnog karaktera.

U vezi s međunarodnim pomorskim prometom, uključujući i kombinirani promet koji obuhvaća pomorsku dionicu, državljani država članica ili Republike Moldove s poslovnim nastanom izvan Zajednice odnosno Republike Moldove te pomorska trgovačka društva s poslovnim nastanom izvan Zajednice odnosno Republike Moldove koja su pod kontrolom državljana države članice odnosno Republike Moldove, također su obuhvaćeni odredbama ovog poglavlja i poglavlja III. ako su njihova plovila registrirana u toj državi članici odnosno Republici Moldovi u skladu s njihovim zakonodavstvom.

Članak 32.

1. Neovisno o bilo kojim drugim odredbama Sporazuma, nijednoj se stranci ne priječi poduzimanje mjera iz bonitetnih razloga, uključujući mjere za zaštitu deponenata, ulagača, ugovaratelja osiguranja ili osoba prema kojima neki pružatelji financijskih usluga imaju fiducijarnu obvezu, ili mjera kojima se osigurava cjelovitost i stabilnost financijskog sustava. Ako te mjere nisu u skladu s odredbama Sporazuma, one se ne smiju koristiti kao sredstvo kojime će stranke izbjegavati obveze obuhvaćene Sporazumom.

2. Ništa se u ovom Sporazumu ne tumači kao obveza stranke da otkrije informacije koje se odnose na poslove i račune pojedinih kupaca ili bilo koje povjerljive informacije i zaštićene vlasničke informacije u posjedu javnih tijela.

Čanak 33.

Odredbe ovog Sporazuma ne dovode u pitanje pravo stranaka na primjenu bilo koje mjere potrebne za sprečavanje izbjegavanja, kroz odredbe ovog Sporazuma, njezinih mjera u vezi s pristupom trećih zemalja njihovom tržištu.

Članak 34.

1. Neovisno o odredbama poglavlja I., trgovačka društva Zajednice odnosno trgovačka društva Republike Moldove s poslovnim nastanom na području Republike Moldove odnosno Zajednice imaju pravo zaposliti ili omogućiti zaposlenje u jednom od svojih društava kćeri ili podružnica, u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi u zemlji domaćinu poslovnog nastana, na području Republike Moldove odnosno Zajednice, radnike koji su državljani država članica Zajednice odnosno Republike Moldove, pod uvjetom da su ti zaposlenici ključno osoblje u smislu stavka 2. i da su ih zaposlila isključivo trgovačka društva, društva kćeri ili podružnice. Dozvole za boravak i rad tih zaposlenika vrijede samo za vrijeme trajanja takvog radnog odnosa.

2. Ključno osoblje gore spomenutih trgovačkih društava, dalje u tekstu „organizacija”, jesu „osobe premještene unutar društva”, kako su definirane u točki (c), u dolje navedenim kategorijama, pod uvjetom da je organizacija pravna osoba i da su dotične osobe zaposlene u njoj ili su u njoj partneri (osim većinskih dioničara), najmanje godinu dana prije takvog premještaja:

(a) osobe na vodećim položajima u organizaciji, koje ponajprije upravljaju poslovanjem poslovnog nastana, koje su pod općim nadzorom ili primaju opće upute ponajprije od upravnog odbora ili dioničara društva ili osoba koje obnašaju neku istovjetnu dužnost, uključujući:

— vođenje poslovnog nastana ili odjela ili odsjeka poslovnog nastana,

— nadzor ili kontrolu rada drugog nadzornog, profesionalnog ili rukovodećeg osoblja,

— posjedovanje osobne ovlasti za zapošljavanje, otpuštanje djelatnika ili davanje preporuka za zapošljavanje, otpuštanje ili druge kadrovske poslove;

(b) osobe koje rade unutar organizacije i koje posjeduju posebna znanja ključna za rad, služenje opremom za istraživanje, primjenu tehnika ili vođenje poslovanja poslovnog nastana. Osim znanja usko povezanih s tim poslovnim nastanom, ocjena takvih znanja može odražavati visoku razinu osposobljenosti koja se odnosi na vrstu posla ili poslovanja koje zahtijeva posebno tehničko znanje, uključujući i pripadnost ovlaštenoj strukovnoj udruzi;

(c) „osoba premještena unutar društva” definira se kao fizička osoba koja radi unutar organizacije na području jedne od stranaka i koja je u kontekstu obavljanja gospodarskih djelatnosti privremeno premještena na područje druge stranke; dotična organizacija svoje glavno mjesto poslovanja mora imati na području jedne od stranaka, a premještaj se mora obaviti u poslovni nastan (podružnicu, društvo kćer) koji je dio te organizacije i koji u stvarnosti obavlja slične gospodarske djelatnosti na području druge stranke.

Članak 35.

1. Stranke nastoje izbjeći poduzimanje bilo kakvih mjera ili aktivnosti koje bi u uvjete za poslovni nastan i poslovanje trgovačkih društava druge stranke učinile restriktivnijima u odnosu na stanje koje postoji na dan prije dana potpisivanja Sporazuma.

2. Odredbe ovog članka ne dovode u pitanje odredbe iz članka 43.: okolnosti koje su obuhvaćene spomenutim člankom 43. uređuju se isključivo njegovim odredbama, isključujući sve druge.

3. Djelujući u duhu partnerstva i suradnje te u svjetlu odredaba iz članka 50., Vlada Republike Moldove obavješćuje Zajednicu o svojim namjerama predlaganja novog zakonodavstva ili usvajanja novih propisa koji bi uvjete za poslovni nastan ili poslovanje društava kćeri i podružnica trgovačkih društava Zajednice u Republici Moldovi mogli učiniti restriktivnijima u odnosu na stanje koje postoji na dan prije dana potpisivanja Sporazuma. Zajednica od Republike Moldove može zatražiti da dostavi nacrte takvih zakona ili drugih propisa i započeti savjetovanje o tim nacrtima.

4. Ako bi novi zakoni ili drugi propisi u Republici Moldovi doveli do toga da su uvjeti za poslovni nastan trgovačkih društava Zajednice na njezinom državnom području te za poslovanje društava kćeri i podružnica trgovačkih društava Zajednice s poslovnim nastanom u Republici Moldovi restriktivniji u odnosu na stanje koje postoji na dan prije dana potpisivanja Sporazuma, ti se zakoni ili drugi propisi, tijekom razdoblja od tri godine od stupanja relevantnog akta na snagu, ne primjenjuju na ta društva kćeri i podružnice koje u vrijeme stupanja relevantnog akta na snagu već imaju poslovni nastan u Republici Moldovi.







POGLAVLJE III.

PREKOGRANIČNO PRUŽANJE USLUGA IZMEĐU ZAJEDNICE I REPUBLIKE MOLDOVE

Članak 36.

1. U skladu s odredbama ovog poglavlja, stranke se obvezuju poduzeti potrebne mjere za postupno omogućavanje prekograničnog pružanja usluga trgovačkim društvima Zajednice ili Republike Moldove s poslovnim nastanom u stranci koja nije stranka osobe za koju je usluga namijenjena, uzimajući u obzir razvoj uslužnog sektora u strankama.

2. Vijeće za suradnju daje preporuke za provedbu stavka 1.

Članak 37.

Stranke surađuju s ciljem razvijanja tržišno usmjerenog uslužnog sektora u Republici Moldovi.

Članak 38.

1. Stranke se obvezuju na učinkovitu primjenu načela neograničenog pristupa međunarodnom pomorskom tržištu i prometu na tržišnoj osnovi.

(a) Gore navedena odredba ne dovodi u pitanje prava i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o kodeksu poslovanja linijskih konferencija, na način kako ga primjenjuje jedna ili druga ugovorna stranka ovog Sporazuma. Brodari koji nisu članovi konferencije mogu se slobodno natjecati s konferencijskim brodarom sve dok se ravnaju načelom poštenog tržišnog natjecanja na tržišnoj osnovi.

(b) Stranke potvrđuju svoje opredjeljenje za okruženje slobodnog tržišnog natjecanja kao ključne značajke prometa krutog i tekućeg rasutog tereta.

2. U primjeni načela iz stavka 1. stranke:

(a) od stupanja na snagu ovog Sporazuma ne primjenjuju niti jednu odredbu o podjeli tereta iz bilateralnih sporazuma između bilo koje države članice Zajednice i bivšeg Sovjetskog Saveza;

(b) ne uvode klauzule o podjeli tereta u buduće bilateralne sporazume s trećim zemljama, osim u iznimnim okolnostima u kojima linijski brodari jedne ili druge stranke ovog Sporazuma u protivnom ne bi imali stvarnu mogućnost prometovati u treću zemlju ili iz nje radi obavljanja trgovine.

(c) zabranjuju dogovore o podjeli tereta u budućim bilateralnim sporazumima u vezi s trgovinom krutim i tekućim rasutim teretom;

(d) nakon stupanja ovog Sporazuma na snagu ukidaju sve jednostrane mjere, administrativne, tehničke i druge prepreke koje mogu imati ograničavajući ili diskriminirajući učinak na slobodno pružanje usluga u međunarodnom pomorskom prometu.

Svaka stranka, inter alia, postupa s brodovima kojima upravljaju državljani ili trgovačka društva druge stranke na način koji nije manje povoljan od načina na koji postupa prema vlastitim brodovima, a u vezi s pristupom lukama koje su otvorene za međunarodnu trgovinu, korištenjem infrastrukture i pomoćnih pomorskih usluga u lukama, kao i s time povezanim pristojbama, carinskim pogodnostima i dodjelom vezova te mogućnosti za utovar i istovar robe.

3. Državljani i trgovačka društva Zajednice koji pružaju usluge međunarodnog pomorskog prometa, slobodna su pružati usluge more-rijeka na unutarnjim plovnim putovima Republike Moldove i obratno.

Članak 39.

S ciljem osiguravanja koordiniranog razvoja prometa između stranaka, prilagođenog njihovim tržišnim potrebama, uvjeti uzajamnog pristupa tržištu i pružanja usluga u prometu cestom, željeznicom i unutarnjim plovnim putovima te, prema potrebi, u zračnom prometu, mogu biti uređeni posebnim sporazumom o kojem se stranke, kako su definirane u članku 96., prema potrebi mogu dogovoriti nakon stupanja ovog Sporazuma na snagu.







POGLAVLJE IV.

OPĆE ODREDBE

Članak 40.

1. Odredbe ove glave primjenjuju se podložno ograničenjima na temelju javnog poretka, javne sigurnosti ili javnog zdravlja.

2. One se ne primjenjuju na aktivnosti koje su na području bilo koje stranke povezane, makar povremeno, s izvršavanjem službene nadležnosti.

Članak 41.

Za potrebe ove glave, ništa iz ovog Sporazuma ne sprečava stranke u primjeni njihovih zakona i drugih propisa o ulasku i boravku, zapošljavanju, uvjetima rada, poslovnom nastanu fizičkih osoba i pružanju usluga, pod uvjetom da ih pritom ne primjenjuju na način koji bi poništio ili umanjio koristi koje ima bilo koja stranka na temelju uvjeta iz posebne odredbe ovog Sporazuma. Ova odredba ne dovodi u pitanje primjenu članka 40.

Članak 42.

Trgovačka društva koja su pod kontrolom i isključivo u zajedničkom vlasništvu trgovačkih društava Republike Moldove i trgovačkih društava Zajednice također su obuhvaćena odredbama poglavlja II., III. i IV.

Članak 43.

Tretman koji bilo koja stranka dodjeljuje drugoj na temelju ovog Sporazuma, od dana koji je mjesec dana prije dana stupanja na snagu odgovarajućih obveza Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS), a u vezi sa sektorima i mjerama koje su obuhvaćene GATS-om, ni u kojem slučaju ne smije biti povoljniji od onog koji ta prva stranka dodjeljuje sukladno odredbama GATS-a i to u odnosu na svaki uslužnim sektor, podsektor i način opskrbe.

Članak 44.

Za potrebe poglavlja II., III., i IV., ne uzima se u obzir tretman koji dodjeljuju Zajednica, njezine države članice ili Republika Moldova sukladno obvezama koje su uvedene u sporazume o gospodarskoj integraciji u skladu s načelima članka V. GATS-a.

Članak 45.

1. Tretman najpovlaštenije nacije koji se dodjeljuje u skladu s odredbama ove glave ne primjenjuje se na porezne olakšice koje stranke omogućuju ili će ih u budućnosti omogućivati na temelju sporazumâ o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora.

2. Ništa u ovoj glavi ne tumači kao sprečavanje stranaka u usvajanju ili provođenju bilo kojih mjera čiji je cilj sprečavanje izbjegavanja ili utaje poreza sukladno poreznim odredbama sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, drugih poreznih dogovora ili domaćeg fiskalnog zakonodavstva.

3. Ništa u ovoj glavi ne tumači se kao sprečavanje država članica ili Republike Moldove da u primjeni odgovarajućih odredaba svojeg poreznog zakonodavstva razlikuju porezne obveznike koji nisu u jednakom položaju, posebno s obzirom na njihovo boravište.

Članak 46.

Ne dovodeći u pitanje članak 34. nijedna odredba poglavlja II., III. i IV. ovog Sporazuma ne tumači se na način koji bi omogućavao:

— ulazak ili boravak državljanima država članica odnosno Republike Moldove na državnom području Republike Moldove odnosno području Zajednice u bilo kojem svojstvu, a posebno kao dioničara ili partnera u trgovačkom društvu, njegovog upravitelja ili zaposlenika, ponuđača ili korisnika usluga,

— da društva kćeri ili podružnice trgovačkih društava Republike Moldove u Zajednici na području Zajednice zapošljavaju ili imaju zaposlenike koji su državljani Republike Moldove,

— da društva kćeri ili podružnice trgovačkih društava Zajednice u Republici Moldovi na državnom području Republike Moldove zapošljavaju ili imaju zaposlenike koji su državljani država članica,

— da trgovačka društva Republike Moldove ili društva kćeri ili podružnice trgovačkih društava Republike Moldove u Zajednici na temelju ugovora o privremenom zapošljavanju omogućuju osobama iz Republike Moldove da rade za druge osobe ili pod njihovim nadzorom,

— da trgovačka društva Zajednice ili društva kćeri ili podružnice trgovačkih društava Zajednice u Republici Moldovi na temelju ugovora o privremenom zapošljavanju omogućuju zapošljavanje radnika koji su državljani država članica.







GLAVA V.

TEKUĆA PLAĆANJA I KAPITAL

Članak 47.

1. Stranke preuzimaju obvezu odobravanja svih plaćanja u slobodnoj konvertibilnoj valuti na tekući račun bilance plaćanja između osoba s boravištem u Zajednici i Republici Moldovi, koja su povezana s kretanjem robe, usluga ili osoba u skladu s odredbama ovog Sporazuma.

2. U pogledu transakcija na kapitalnom računu bilance plaćanja, od stupanja na snagu ovog Sporazuma stranke osiguravaju slobodno kretanje kapitala koji se odnosi na izravna ulaganja u trgovačka društva osnovana u skladu s pravom zemlje domaćina i ulaganja koja su obavljena u skladu s odredbama glave IV. poglavlja II., kao i likvidaciju ili povrat tih ulaganja i bilo kakve dobiti koja iz njih proizlazi.

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ili stavak 5., od stupanja na snagu ovog Sporazuma ne uvode se nova devizna ograničenja na kretanje kapitala i s tim povezana tekuća plaćanja između osoba s boravištem u Zajednici i Republici Moldovi niti se postojeća rješenja dodatno pooštravaju.

4. Kako bi promicale ciljeve ovog Sporazuma, stranke se međusobno savjetuju u pogledu olakšavanja kretanja drugih oblika kapitala između Zajednice i Republike Moldove, pored onih iz stavka 2.

5. U vezi s odredbama ovog članka, dok se ne uvede puna konvertibilnost valute Republike Moldove u smislu članka VIII. Statuta Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Republika Moldova u posebnim slučajevima može uvesti devizna ograničenja koja su povezana s dodjelom ili preuzimanjem kratkoročnih i srednjoročnih novčanih kredita, u mjeri u kojoj su ta ograničenja nametnuta Republici Moldovi za dodjelu takvih kredita te su dozvoljena sukladno statusu Republike Moldove pri MMF-u. Republika Moldova primjenjuje ta ograničenja na način koji nije diskriminativan. Ona se primjenjuju na način koji najmanje ometa ovaj Sporazum. Republika Moldova odmah obavješćuje Vijeće za suradnju o uvođenju tih mjera i o bilo kakvim promjenama unutar njih.

6. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., kada u iznimnim okolnostima kretanje kapitala između Zajednice i Republike Moldove uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem ozbiljnih teškoća za funkcioniranje tečajne politike ili monetarne politike u Zajednici ili Republici Moldovi, Zajednica odnosno Republika Moldova može poduzeti zaštitne mjere u pogledu kretanja kapitala između Zajednice i Republike Moldove za razdoblje ne dulje od šest mjeseci ako su takve mjere nužne.







GLAVA VI.

TRŽIŠNO NATJECANJE, ZAŠTITA INTELEKTUALNOG, INDUSTRIJSKOG I TRGOVAČKOG VLASNIŠTVA I ZAKONODAVNA SURADNJA

Članak 48.

1. Stranke su suglasne u tome da će primjenom svojih propisa o tržišnom natjecanju smanjivati ili uklanjati ograničenja tržišnog natjecanja od strane poduzetnika ili onih koje je uzrokovalo uplitanje države, u mjeri u kojoj ona mogu utjecati na trgovinu između Zajednice i Republike Moldove.

2. S ciljem postizanja ciljeva iz stavka 1.:

2.1. Stranke osiguravaju postojanje i provođenje propisa koji se bave ograničenjima tržišnog natjecanja od strane poduzetnika u njihovoj nadležnosti.

2.2. Stranke se suzdržavaju od dodjeljivanja državnih potpora koje bi pogodovale određenim poduzetnicima ili proizvodnji robe različite od primarnih proizvoda kako je definirano u GATT-u, ili pružanju usluga, koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja, u mjeri u kojoj utječu na trgovinu između Zajednice i Republike Moldove.

2.3. Na zahtjev jedne stranke, druga stranka pruža informacije o svojem sustavu potpora ili o određenim pojedinačnim slučajevima državne potpore. Ne treba pružiti niti jednu informaciju koja je obuhvaćena zakonodavnim odredbama stranaka o profesionalnim ili poslovnim tajnama.

2.4. U slučaju državnih monopola tržišne naravi, stranke izražavaju svoju spremnost da osiguraju da od četvrte godine od dana stupanja na snagu Sporazuma više ne postoji diskriminacija između državljana stranaka u pogledu uvjeta nabave i prodaje robe.

2.5. U slučaju javnih poduzeća ili poduzeća kojima države članice ili Republika Moldova dodjeljuju isključiva prava, stranke izražavaju svoju spremnost da osiguraju da se od četvrte godine od dana stupanja na snagu Sporazuma više ne donese niti ostavi na snazi nijedna mjera koja narušava trgovinu između Zajednice i Republike Moldove u mjeri u kojoj je u suprotnosti s interesima stranaka. Ova odredba ne sprečava, pravno ili stvarno, obavljanje posebnih zadaća koje su povjerene takvim poduzećima.

2.6. Razdoblje iz stavaka 2.4. i 2.5. može biti produljeno sporazumom između stranaka.

3. Na zahtjev Zajednice ili Republike Moldove u okviru Odbora za suradnju mogu se održati savjetovanja u vezi s ograničenjima ili narušavanjima tržišnog natjecanja iz stavaka 1. i 2. te u vezi s provođenjem njihovih pravila tržišnog natjecanja, podložno ograničenjima nametnutima zakonodavstvom u vezi s razotkrivanjem informacija, povjerljivosti i poslovnim tajnama. Savjetovanja mogu uključivati i pitanja u vezi s tumačenjem stavaka 1. i 2.

4. Stranke s iskustvom u primjeni pravila tržišnog natjecanja osiguravaju, na zahtjev i unutar raspoloživih sredstava, pružanje drugim strankama tehničke pomoći za razvoj i provedbu pravila tržišnog natjecanja.

5. Gore navedene odredbe ni na koji način ne utječu na prava stranaka da poduzmu odgovarajuće mjere, posebno one iz članka 18. s ciljem borbe protiv narušavanja trgovine robom ili uslugama.

Članak 49.

1. Sukladno odredbama ovog članka i Priloga III. Republika Moldova nastavlja poboljšavati zaštitu prava intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva kako bi do isteka pete godine od stupanja Sporazuma na snagu omogućila razinu zaštite sličnu onoj koja postoji u Zajednici, uključujući i učinkovita sredstva za provedbu tih prava.

2. Do kraja pete godine od stupanja Sporazuma na snagu, Republika Moldova pristupa multilateralnim konvencijama o pravima intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva iz Priloga III. stavka 1. čije stranke su države članice Zajednice ili koje države članice de facto primjenjuju u skladu s odgovarajućim odredbama iz tih konvencija.

Članak 50.

1. Stranke prepoznaju da je približavanje postojećeg i budućeg zakonodavstva Republike Moldove zakonodavstvu Zajednice važan uvjet za jačanje gospodarskih veza između Republike Moldove i Zajednice. Republika Moldova nastoji osigurati da njezino zakonodavstvo postupno postane kompatibilno sa zakonodavstvom Zajednice.

2. Približavanje zakonodavstava posebno obuhvaća sljedeća područja: carinsko pravo, pravo trgovačkih društava, bankarsko pravo, računovodstvo trgovačkih društava i porezi, intelektualno vlasništvo, zaštita radnika na radnome mjestu, financijske usluge, pravila tržišnog natjecanja, javna nabava, zaštita zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka, okoliš, zaštita potrošača, neizravno oporezivanje, tehnički propisi i norme, zakoni i drugi propisi o nuklearnoj energiji, promet.

3. Zajednica Republici Moldovi pruža tehničku pomoć koja je prikladna za provedbu tih mjera, što može uključivati, inter alia:

— razmjenu stručnjaka,

— pružanje pravodobnih informacija, posebno o relevantnom zakonodavstvu,

— organiziranje seminara,

— aktivnosti u vezi s osposobljavanjem,

— pomoć u prevođenju zakonodavstva Zajednice u odgovarajućim sektorima.







GLAVA VII.

GOSPODARSKA SURADNJA

Članak 51.

1. Zajednica i Republika Moldova uspostavljaju gospodarsku suradnju koja ima za cilj doprinošenje procesu gospodarske reforme, oporavka i održivog razvoja Republike Moldove. Ta suradnja jača postojeće gospodarske veze na dobrobit obiju stranaka.

2. Politike i druge mjere oblikuju se tako da izazovu gospodarske i društvene reforme i restrukturiraju gospodarski sustav u Republici Moldovi i usmjerene su zahtjevima održivosti i skladnog društvenog razvoja; one također u potpunosti uključuju razmatranja u vezi s okolišem.

3. U tom se cilju suradnja usredotočuje na industrijsku suradnju, promicanje i zaštitu ulaganja, javnu nabavu, normizaciju i ocjenu sukladnosti, rudarstvo i sirovine, znanost i tehnologiju, obrazovanje i osposobljavanje, poljoprivredno industrijski sektor, energetiku, okoliš, promet, telekomunikacije, financijske usluge, pranje novca, monetarnu politiku, regionalni razvoj, socijalnu suradnju, turizam, mala i srednja poduzeća, informacije i komunikacije, zaštitu potrošača, carine, suradnju u području statistike, gospodarstvo te droge.

4. Posebna se pažnja posvećuje mjerama koje mogu unaprijediti suradnju između neovisnih država s ciljem poticanja skladnog razvoja regije.

5. Tamo gdje je to prikladno, gospodarska suradnja i drugi oblici suradnje koji su omogućeni ovim Sporazumom mogu se potpomoći tehničkom pomoći iz Zajednice, uzimajući u obzir odgovarajuću uredbu Vijeća koja se primjenjuje na tehničku pomoć u neovisnim državama, prioritete koji su u vezi s time dogovoreni u indikativnom programu koji se odnosi na tehničku pomoć Zajednice Republici Moldovi te njezine uspostavljene koordinacijske i provedbene postupke.

6. Vijeće za suradnju daje preporuke za razvoj suradnje na poljima koja su navedena u stavku 3.

Članak 52.

Industrijska suradnja

1. Suradnja ima za cilj posebno promicati sljedeće:

— razvoj poslovnih veza između gospodarskih subjekata obiju strana, primjerice s ciljem razmjene tehnologija i znanja i iskustva,

— sudjelovanje Zajednice u naporima Republike Moldove u restrukturiranju i tehničkom unapređenju svoje industrije,

— unapređenje poslovnog upravljanja,

— razvoj odgovarajućih poslovnih pravila i praksi, uključujući stavljanje proizvoda na tržište,

— zaštitu okoliša,

— prilagođavanje strukture industrijske proizvodnje normama naprednog tržišnog gospodarstva,

— preinaku kompleksa vojne industrije.

2. Odredbe ovog članka ne utječu na provedbu pravila tržišnog natjecanja Zajednice koja se primjenjuju na poduzeća.

Članak 53.

Promicanje i zaštita ulaganja

1. Imajući na umu odgovarajuće ovlasti i nadležnosti Zajednice i država članica, suradnja ima za cilj uspostavu povoljnog ozračja za ulaganja, kako domaćih, tako i inozemnih, posebno kroz bolje uvjete za zaštitu ulaganja, prijenosa kapitala i razmjenu informacija o mogućnostima ulaganja.

2. Posebni ciljevi suradnje su:

— ako je potrebno, sklapanje sporazuma između država članica i Republike Moldove za promicanje i zaštitu ulaganja,

— ako je potrebno, sklapanje sporazuma između država članica i Republike Moldove za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja,

— stvaranje pogodnog ozračja za privlačenje inozemnih ulaganja u gospodarstvo Republike Moldove,

— uspostavljanje stabilnog i odgovarajućeg trgovačkog prava i uvjeta trgovine te razmjena informacija o zakonima, drugim propisima i administrativnoj praksi u području ulaganja,

— razmjena informacija o mogućnostima ulaganja u obliku, inter alia, trgovačkih sajmova, izložaba, trgovačkih tjedana i drugih priredbi.

Članak 54.

Javna nabava

Stranke sudjeluju u razvoju uvjeta za dodjeljivanje ugovora o nabavi robe i usluga po načelu otvorenosti i tržišnog natjecanja, posebno kroz pozive na podnošenje ponuda.

Članak 55.

Suradnja u području normizacije i ocjene sukladnosti

1. Suradnja između stranaka promiče usklađenost s kriterijima, načelima i smjernicama kojih se treba pridržavati u području normizacije i ocjene sukladnosti, a dogovorene su na međunarodnoj razini. Potrebni će postupci olakšati napredak prema uzajamnom priznavanju na polju ocjene sukladnosti, kao i poboljšati kakvoću proizvoda Republike Moldove.

2. U tom cilju one nastoje:

— promicati prikladnu suradnju s organizacijama i institucijama koje su specijalizirane u tim područjima,

— promicati uporabu tehničkih propisa Zajednice i primjenu europskih normi te postupaka ocjene sukladnosti,

— dozvoliti razmjenu iskustava i tehničkih informacija u području upravljanja kakvoćom.

Članak 56.

Rudarstvo i sirovine

1. Stranke za cilj imaju povećati ulaganja i trgovinu u sektoru rudarstva i sirovina.

2. Suradnja se usredotočuje posebno na sljedeća područja:

— razmjenu informacija u vezi s razvojem u sektorima rudarstva i obojenih metala,

— uspostavljanje pravnog okvira za suradnju,

— trgovinska pitanja,

— razvoj zakonodavnih i drugih mjera na polju zaštite okoliša,

— osposobljavanje,

— sigurnost u rudarskoj industriji.

Članak 57.

Suradnja u znanosti i tehnologiji

1. Stranke promiču suradnju u civilnim znanstvenim istraživanjima i tehnološkom razvoju na temelju uzajamne koristi, uzimajući u obzir raspoloživost izvora i odgovarajući pristup svojim programima te podložno odgovarajućim razinama učinkovite zaštite prava intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva.

2. Suradnja u znanosti i tehnologiji obuhvaća:

— razmjenu znanstvenih i tehničkih informacija,

— zajedničke aktivnosti u istraživanjima i tehnološkom razvoju,

— aktivnosti osposobljavanja i programa razmjene znanstvenika, istraživača i tehničara koji se bave istraživanjem i tehnološkim razvojem na objema stranama.

Kada takva suradnja preuzima oblik aktivnosti koje uključuju obrazovanje i/ili osposobljavanje, ona bi se trebala provoditi u skladu s odredbama članka 58.

Na temelju međusobnog sporazuma, stranke se mogu uključiti u druge oblike suradnje u znanosti i tehnologiji.

U izvođenju tih aktivnosti suradnje posebna se pažnja pridaje preraspoređivanju znanstvenika, inženjera, istraživača i tehničara koji jesu ili su bili uključeni u istraživanje i/ili proizvodnju oružja za masovno uništenje.

3. Suradnja obuhvaćena ovim člankom provodi se u skladu s posebnim dogovorima o kojima se pregovara i koji se sklapaju u skladu s postupcima koje su usvojile obje stranke i koji sadržavaju, inter alia, odgovarajuće odredbe o pravima intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva.

Članak 58.

Obrazovanje i osposobljavanje

1. Stranke surađuju s ciljem podizanja razine općeg obrazovanja i stručnih kvalifikacija u Republici Moldovi, kako u javnom, tako i u privatnom sektoru.

2. Suradnja se posebno usredotočuje na sljedeća područja:

— osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja i osposobljavanja u Republici Moldovi, uključujući i sustav izdavanja svjedodžbi visokih obrazovnih ustanova i diploma visokog obrazovanja,

— osposobljavanje rukovoditelja u javnom i privatnom sektoru te državnih službenika u prioritetnim područjima koja se trebaju odrediti,

— suradnja između obrazovnih ustanova i između obrazovnih ustanova i poduzeća,

— mobilnost učitelja, studenata, upravitelja, mladih znanstvenika i istraživača te mladih ljudi,

— promicanje poduke u području europskih studija u okviru prikladnih institucija,

— podučavanje jezika Zajednice,

— postdiplomsko osposobljavanje konferencijskih prevoditelja,

— osposobljavanje novinara,

— osposobljavanje obučavatelja.

3. Moguće sudjelovanje jedne stranke u programima u području obrazovanja i osposobljavanja druge stranke može se razmatrati u skladu s njihovim postupcima te se prema potrebi, na temelju sudjelovanja Republike Moldove u programu Zajednice Tempus, uspostavljaju institucionalni okviri i planovi za suradnju.

Članak 59.

Poljoprivreda i poljoprivredno-industrijski sektor

Svrha suradnje u ovom području je provedba agrarne reforme; modernizacija, privatizacija i restrukturiranje poljoprivrede, poljoprivredno-industrijskog sektora i sektora usluga u Republici Moldovi; kao i razvoj domaćeg i inozemnog tržišta za proizvode Republike Moldove pod uvjetima koji osiguravaju zaštitu okoliša i uzimaju u obzir nužnost poboljšanja sigurnosti opskrbe hranom. Stranke također teže postupnom približavanju normi Republike Moldove tehničkim propisima Zajednice koji se odnose na industrijske i poljoprivredne prehrambene proizvode, uključujući sanitarne i fitosanitarne norme.

Članak 60.

Energetika

1. Suradnja se odvija u okviru načela tržišnoga gospodarstva i Europske energetske povelje, u kontekstu postupne integracije energetskih tržišta u Europi

2. Suradnja između ostalih uključuje i sljedeća područja:

— utjecaj proizvodnje i potrošnje energije na okoliš, s ciljem sprečavanja ili smanjenja štete koju te aktivnosti uzrokuju u okolišu,

— poboljšanje kvalitete i sigurnosti opskrbe energijom, uključujući diversifikaciju dobavljača na ekonomski i za okoliš prihvatljiv način,

— oblikovanje energetske politike,

— unapređenje upravljanja sektorom energetike i njegovog uređenja u skladu s tržišnim gospodarstvom,

— uvođenje raznih institucionalnih, pravnih, fiskalnih i drugih neophodnih uvjeta za poticanje rasta u trgovini energijom i ulaganjima u nju,

— promicanje štednje energije i energetske učinkovitosti,

— modernizacija, razvoj i diversifikacija energetske infrastrukture,

— unaprjeđenje energetskih tehnologija u opskrbi i konačnoj uporabi svih vrsta energija,

— upravljanje i tehničko osposobljavanje u energetskom sektoru.

Članak 61.

Okoliš

1. Imajući na umu Europsku energetsku povelju i Deklaraciju Konferencije u Lucernu 1993., stranke razvijaju i jačaju svoju suradnju u području okoliša i zdravlja ljudi.

2. Cilj suradnje je borba protiv uništavanja okoliša, a posebno:

— učinkovit nadzor razina onečišćenja i procjena okoliša, sustav obavješćivanja o stanju okoliša,

— suzbijanje lokalnog, regionalnog i prekograničnog onečišćenja zraka i vode,

— ekološka obnova,

— održiva, djelotvorna i po okoliš učinkovita proizvodnja i korištenje energije,

— sigurnost industrijskih objekata,

— razvrstavanje i sigurno rukovanje kemikalijama,

— kakvoća vode,

— smanjivanje količine otpada, recikliranje i sigurno zbrinjavanje otpada, provedba Bazelske konvencije,

— utjecaj poljoprivrede, erozije tla i kemijskog onečišćenja na okoliš,

— zaštita šuma,

— očuvanje biološke raznolikosti zaštićenih područja i održivo korištenje bioloških izvora i gospodarenje njima,

— planiranje korištenja prostora, uključujući građevinsko i urbanističko planiranje,

— korištenje gospodarskih i fiskalnih instrumenata,

— globalne klimatske promjene,

— obrazovanje i senzibiliziranje u vezi s okolišem,

— provedba Konvencije iz Espooa o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica.

3. Suradnja se posebno odvija kroz:

— planiranje postupanja u slučaju nesreća i drugim hitnim situacijama,

— razmjenu informacija i stručnjaka, uključujući informacije i stručnjake koji se bave prijenosom čistih tehnologija te sigurnim i za okoliš neškodljivim korištenjem biotehnologija,

— zajedničke istraživačke aktivnosti,

— poboljšanje propisa prema normama Zajednice,

— suradnju na regionalnoj razini, uključujući suradnju u okviru Europske agencije za okoliš i na međunarodnoj razini,

— razvoj strategija, posebno u vezi s globalnim i klimatskim pitanjima, kao i s ciljem postizanja održivog razvoja,

— studije utjecaja na okoliš.

Članak 62.

Promet

1. Stranke razvijaju i jačaju svoju suradnju u području prometa.

2. Ova suradnja, inter alia, za cilj ima restrukturiranje i modernizaciju prometnih sustava i mreža u Republici Moldovi te, prema potrebi, razvoj i osiguravanje kompatibilnosti prometnih sustava u kontekstu postizanja boljega globalnog prometnog sustava.

Suradnja uključuje, inter alia:

— modernizaciju upravljanja i funkcioniranja cestovnog prometa, željeznice, luka i zračnih luka,

— modernizaciju i razvoj željezničkih pruga, plovnih putova, cesta, luka, zračnih luka i infrastrukture za zračnu navigaciju uključujući modernizaciju glavnih putova od zajedničkog interesa i transeuropskih veza za gore navedene modele prometa,

— promicanje i razvoj multimodalnog prometa,

— promicanje zajedničkih istraživanja i razvojnih programa,

— pripremu zakonodavnog i institucionalnog okvira za razvoj i primjenu politike, uključujući privatizaciju sektora prometa.

Članak 63.

Poštanske usluge i telekomunikacije

Unutar svojih odgovarajućih ovlasti i nadležnosti, stranke šire i jačaju suradnju u sljedećim područjima:

— uspostavljanje politika i smjernica za razvoj sektora telekomunikacija i poštanskih usluga,

— razvoj načela tarifne politike i trgovine u telekomunikacijskim i poštanskim uslugama,

— poticanje razvojnih projekata za telekomunikacije i poštanske usluge te privlačenje ulaganja,

— poboljšanje učinkovitosti i kakvoće u pružanju telekomunikacijskih i poštanskih usluga, između ostalog kroz liberalizaciju aktivnosti podsektora,

— napredna primjena telekomunikacija, posebno u području elektronskog prijenosa sredstava,

— upravljanje telekomunikacijskim mrežama i njihova „optimizacija”,

— prikladna pravna osnova za pružanje telekomunikacijskih i poštanskih usluga te za korištenje radiofrekvencijskog spektra,

— osposobljavanje u području telekomunikacija i poštanskih usluga za djelovanje u tržišnim uvjetima.

Članak 64.

Financijske usluge

Suradnja posebno ima za cilj olakšavanje uključivanja Republike Moldove u opće prihvaćene sustave uzajamnih namira. Tehnička se pomoć usredotočuje na:

— razvoj bankarskih i financijskih usluga, razvoj zajedničkog tržišta kreditnih sredstava, uključivanje Republike Moldove u opće prihvaćene sustave uzajamnih namira,

— razvoj fiskalnog sustava, fiskalnih institucija u Republici Moldovi i razmjena iskustava i osposobljavanje osoblja za fiskalna pitanja,

— razvoj usluga osiguranja, koji bi, inter alia, stvorio povoljan okvir za sudjelovanje trgovačkih društava Zajednice u osnivanju zajedničkih pothvata u sektoru osiguranja u Republici Moldovi, kao i razvoj osiguranja za izvozne kredite.

Ova suradnja posebno doprinosi poticanju razvoja odnosa između Republike Moldove i država članica u sektoru financijskih usluga.

Članak 65.

Monetarna politika

Na zahtjev tijela Republike Moldove, Zajednica pruža tehničku pomoć namijenjenu pružanju potpore naporima Republike Moldove prema jačanju njezina vlastitog monetarnog sustava, postizanju konačne konvertibilnosti njezine valute i postupnom usklađivanju politika s politikama Europskog monetarnog sustava. To uključuje neslužbenu razmjenu stajališta u vezi s načelima i funkcioniranjem Europskog monetarnog sustava.

Članak 66.

Pranje novca

1. Stranke se slažu da je potrebno ulagati napore i surađivati kako bi spriječile uporabu svojih financijskih sustava za pranje prihoda stečenih od kaznenih djela općenito, a posebno od kaznenih djela povezanih s trgovinom drogom.

2. Suradnja u ovom području uključuje administrativnu i tehničku pomoć s ciljem uspostave odgovarajućih mjerila za borbu protiv pranja novca, koja su jednaka mjerilima koja je usvojila Zajednica i međunarodni forumi u tom području, uključujući Radnu skupinu za financijske aktivnosti (FATF).

Članak 67.

Regionalni razvoj

1. Stranke jačaju suradnju u regionalnom razvoju i planiranju korištenja prostora.

2. U tom cilju one ohrabruju razmjenu informacija putem državnih, regionalnih i lokalnih tijela u vezi s politikom planiranja korištenja prostora i u vezi s načinima oblikovanja regionalnih politika s posebnim naglaskom na razvoj područja u nepovoljnom položaju.

3. One također ohrabruju izravne kontakte između regija i javnih organizacija koje su odgovorne za planiranje regionalnog razvoja s ciljem, inter alia, razmjene načina i putova poticanja regionalnog razvoja.

Članak 68.

Suradnja u području socijalne politike

1. U vezi sa zdravljem i sigurnošću, stranke razvijaju međusobnu suradnju radi poboljšanja razine zaštite zdravlja i sigurnosti radnika.

Ta suradnja posebno uključuje:

— obrazovanje i osposobljavanje o zdravlju i sigurnosti s posebnom pažnjom na sektore aktivnosti visokog rizika,

— razvoj i promicanje preventivnih mjera za borbu protiv bolesti povezanih s radom i drugih zdravstvenih tegoba povezanih s radom,

— sprečavanje opasnosti većih nesreća i rukovanje otrovnim kemikalijama,

— istraživanje u svrhu razvoja temeljnog znanja u vezi s radnom okolinom te zdravljem i sigurnošću radnika.

2. U vezi sa zapošljavanjem, suradnja posebno uključuje tehničku pomoć u:

— optimizaciji tržišta rada,

— modernizaciji usluga pronalaženja posla i savjetovanja,

— planiranju i upravljanju programima restrukturiranja,

— poticanju lokalnog razvoja u području zapošljavanja,

— razmjeni informacija u vezi s programima fleksibilnog zapošljavanja, uključujući programe za poticanje samozapošljavanja i promicanje poduzetništva.

3. Stranke posebnu pažnju pridaju suradnji u sferi socijalne zaštite koja, inter alia, uključuje suradnju u planiranju i provedbi reforme socijalne zaštite u Republici Moldovi.

Te reforme u Republici Moldovi imaju za cilj razvoj načina zaštite koji su svojstveni tržišnim gospodarstvima i obuhvaća sve pravce socijalne zaštite.

Članak 69.

Turizam

Stranke među sobom povećavaju i razvijaju suradnju koja uključuje:

— olakšavanje turističke razmjene,

— suradnju između službenih turističkih tijela,

— povećanje protoka informacija,

— prijenos znanja i iskustava,

— proučavanje mogućnosti zajedničkog djelovanja,

— osposobljavanje za razvoj turizma.

Članak 70.

Mala i srednja poduzeća

1. Stranke teže razvijanju i jačanju malih i srednjih poduzeća i njihovih udruženja te suradnji između malih i srednjih poduzeća u Zajednici i Republici Moldovi.

2. Suradnja uključuje tehničku pomoć posebno u sljedećim područjima:

— razvoj zakonodavnog okvira za mala i srednja poduzeća,

— razvoj prikladne infrastrukture (agencija za potporu malih i srednjih poduzeća, komunikacije, pomoć kod stvaranja fonda za mala i srednja poduzeća),

— razvoj tehnoloških parkova.

Članak 71.

Informacije i komunikacije

Stranke podupiru razvoj suvremenih načina postupanja s informacijama, uključujući medije, te potiču učinkovitu međusobnu razmjenu informacija. Prednost se daje programima čiji je cilj pružanje osnovnih informacija o Zajednici i Republici Moldovi široj javnosti, uključujući, tamo gdje je moguće, uzajamni pristup bazama podataka s punim poštovanjem prava intelektualnog vlasništva.

Članak 72.

Zaštita potrošača

Stranke započinju usku suradnju čiji je cilj postizanje kompatibilnosti između njihovih sustava zaštite potrošača. Ova suradnja može uključivati razmjenu informacija o zakonodavnom radu i institucionalnim reformama, uspostavu trajnih sustava uzajamne razmjene informacija o opasnim proizvodima, poboljšanje informacija koje se pružaju potrošačima, posebno u vezi cijena i svojstava ponuđenih proizvoda i usluga, razvoj razmjene između zastupnika interesa potrošača, povećanje kompatibilnosti politika zaštite potrošača i organiziranje seminara i razdoblja osposobljavanja.

Članak 73.

Carine

1. Cilj je suradnje osigurati poštovanje odredaba koje su planirane za usvajanje u području trgovine i poštene trgovine, kao i usklađivanje carinskog sustava Republike Moldove s carinskim sustavom Zajednice.

2. Suradnja posebno uključuje sljedeće:

— razmjenu informacija,

— poboljšanje radnih metoda,

— provedbu kombinirane nomenklature i jedinstvene carinske deklaracije,

— međusobnu povezanost između sustava provoza Zajednice i Republike Moldove,

— pojednostavljenje pregleda i formalnosti u vezi s prijevozom robe,

— potporu pri uvođenju suvremenih carinskih informacijskih sustava,

— organiziranje seminara i razdoblja osposobljavanja.

3. Ne dovodeći u pitanje daljnju suradnju koja je predviđena ovim Sporazumom, a posebno njegovim člankom 76., uzajamna pomoć između administrativnih tijela stranaka u carinskim pitanjima provodi se u skladu s odredbama Protokola koji je priložen ovom Sporazumu.

Članak 74.

Suradnja u području statistike

Suradnja u ovom području ima za cilj razvoj učinkovitog statističkog sustava za pružanje pouzdanih statističkih podataka potrebnih za podupiranje i nadzor procesa gospodarskih reformi te za razvoj privatnog poduzetništva u Republici Moldovi.

Stranke posebno surađuju u sljedećim područjima:

— prilagođavanje statističkog sustava Republike Moldove međunarodnim metodama, normama i klasifikaciji,

— razmjena statističkih informacija,

— pružanje potrebnih statističkih makroekonomskih i mikroekonomskih informacija za provedbu i upravljanje gospodarskim reformama.

Zajednica ovom cilju doprinosi pružanjem tehničke pomoći Republici Moldovi.

Članak 75.

Ekonomska znanost

Stranke olakšavaju tijek gospodarskih reformi i koordinaciju gospodarskih politika surađujući s ciljem poboljšanja razumijevanja temelja svojih gospodarstava te oblikovanja i provedbe gospodarske politike u tržišnim gospodarstvima. U tom cilju stranke razmjenjuju informacije o makroekonomskim rezultatima i izgledima.

Zajednica pruža tehničku pomoć s ciljem:

— pomaganja Republici Moldovi u procesu gospodarskih reformi pružanjem stručnog savjetovanja i tehničke pomoći,

— poticanja suradnje među gospodarstvenicima da bi se pospješio prijenos znanja i iskustva za stvaranje nacrta gospodarskih politika te omogućila šira rasprostranjenost istraživanja važnih za politiku.

Članak 76.

Droge

U okviru svojih ovlasti i nadležnosti, stranke surađuju u povećavanju učinkovitosti i djelotvornosti politika i mjera usmjerenih protiv nezakonite proizvodnje, opskrbe i prometa opojnih droga i psihotropnih tvari, uključujući sprečavanje zlouporabe kemijskih prekursora, kao i u promicanju sprečavanja i smanjenja potražnje za drogom. Suradnja u ovom području temelji se na uzajamnom savjetovanju i tijesnoj suradnji između stranaka u vezi s ciljevima i mjerama za različita područja povezana s drogom.







GLAVA VIII.

KULTURNA SURADNJA

Članak 77.

Stranke se obvezuju promicati, poticati i olakšavati suradnju na području kulture. Prema potrebi, programi Zajednice za kulturnu suradnju ili programi jedne ili više država članica mogu biti predmetom suradnje te se mogu razvijati daljnje aktivnosti od zajedničkog interesa.







GLAVA IX.

FINANCIJSKA SURADNJA

Članak 78.

S ciljem postizanja ciljeva ovog Sporazuma i u skladu s člancima 79., 80. i 81. Republika Moldova dobiva privremenu financijsku potporu od Zajednice putem tehničke pomoći u obliku bespovratnih sredstava za ubrzavanje gospodarskog preoblikovanja Republike Moldove.

Članak 79.

Takva financijska pomoć obuhvaćena je u okviru programa Tacis koji je predviđen u odgovarajućoj uredbi Vijeća Zajednice.

Članak 80.

Ciljevi i područja financijske potpore Zajednice utvrđuju se u okvirnom programu koji odražava ustanovljene prioritete koje dvije stranke međusobno dogovaraju, uzimajući u obzir potrebe Republike Moldove, sposobnost sektora da iskoriste tu potporu i napredovanje reforme. Stranke o tome obavješćuju Vijeće za suradnju.

Članak 81.

Radi omogućavanja optimalne uporabe raspoloživih sredstava, stranke osiguravaju da su doprinosi tehničke pomoći Zajednice ostvareni u bliskoj koordinaciji s onima iz drugih izvora, kao što su države članice, druge zemlje i međunarodne organizacije poput Međunarodne banke za obnovu i razvoj te Europske banke za obnovu i razvoj, kao i Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) i MMF-a.







GLAVA X.

INSTITUCIONALNE, OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 82.

Ovim se osniva Vijeće za suradnju koje nadgleda provedbu ovog Sporazuma. Ono se sastaje na ministarskoj razini jednom godišnje. Ono razmatra sva važna pitanja koja nastaju u okviru Sporazuma i sva druga bilateralna ili međunarodna pitanja od zajedničkog interesa radi postizanja ciljeva ovog Sporazuma. Vijeće za suradnju također može davati odgovarajuće preporuke, na temelju dogovora između dviju stranaka.

Članak 83.

1. Vijeće za suradnju sastoji se od članova Vijeća Europske unije i članova Komisije Europskih zajednica, s jedne strane, te od članova Vlade Republike Moldove, s druge strane.

2. Vijeće za suradnju donosi svoj poslovnik.

3. Vijećem za suradnju naizmjence predsjedavaju predstavnik Zajednice i član Vlade Republike Moldove.

Članak 84.

1. Vijeću za suradnju u izvođenju njegovih dužnosti pomaže Odbor za suradnju koji se sastoji od predstavnika članova Vijeća Europske unije i članova Komisije Europskih zajednica, s jedne strane, te od predstavnika Vlade Republike Moldove, s druge strane, uglavnom na razini viših državnih službenika. Odborom za suradnju naizmjence predsjedavaju Zajednica i Republika Moldova.

U svojem poslovniku Vijeće za suradnju određuje dužnosti Odbora za suradnju, koje uključuju pripremu sastanaka Vijeća za suradnju i način funkcioniranja Odbora.

2. Vijeće za suradnju može bilo koju od svojih ovlasti prenijeti na Odbor za suradnju, koji osigurava kontinuitet između sastanaka Vijeća za suradnju.

Članak 85.

Vijeće za suradnju može odlučiti osnovati bilo koji drugi posebni odbor ili tijelo koje mu može pomagati u obnašanju njegovih dužnosti te određuje sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela, kao i način njihovog funkcioniranja.

Članak 86.

Prilikom razmatranja bilo kojeg pitanja koje nastaje u okviru Sporazuma u vezi s odredbom koja se odnosi na jedan od članaka GATT-a, Vijeće za suradnju u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir tumačenje koje za dotični članak GATT-a općenito upotrebljavaju ugovorne stranke GATT-a.

Članak 87.

Ovim se osniva Parlamentarni odbor za suradnju. On je forum za sastajanje i razmjenu stajališta članova Parlamenta Republike Moldove i Europskog parlamenta. Sastaje se u vremenskim razmacima koje sam utvrđuje.

Članak 88.

1. Parlamentarni odbor za suradnju se sastoji od članova Europskog parlamenta, s jedne strane, i od članova Parlamenta Republike Moldove, s druge strane.

2. Parlamentarni odbor za suradnju donosi svoj poslovnik.

3. Parlamentarnim odborom za suradnju naizmjence predsjedavaju Europski parlament i Parlament Republike Moldove, u skladu s odredbama koje se utvrđuju u njegovom poslovniku.

Članak 89.

Parlamentarni odbor za suradnju može od Vijeća za suradnju zatražiti odgovarajuće informacije u vezi s provedbom ovog Sporazuma, koje tada Odboru dostavlja zatražene informacije.

Parlamentarni odbor za suradnju obavješćuje se o preporukama Vijeća za suradnju.

Parlamentarni odbor za suradnju može davati preporuke Vijeću za suradnju.

Članak 90.

1. Svaka se stranka u okviru ovog Sporazuma obvezuje osigurati da fizičke i pravne osobe druge stranke imaju pristup nadležnim sudovima i administrativnim tijelima stranaka, bez diskriminacije u odnosu na vlastite državljane, radi obrane svojih osobnih i imovinskih prava, uključujući i ona koja se tiču intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva.

2. U granicama svojih ovlasti i nadležnosti, stranke:

— potiču usvajanje arbitraže za rješavanje svih sporova koji proizlaze iz poslovnih transakcija i suradnji koje su zaključene između gospodarskih subjekata Zajednice i Republike Moldove,

— su suglasne da u slučaju kada je spor predan na arbitražu, svaka stranka u sporu može, osim kada pravila centra za arbitražu koji su odabrale stranke predviđaju drukčije, odabrati vlastitog arbitra, bez obzira na njegovo državljanstvo, te da predsjedavajući treći arbitar ili jedini arbitar može biti državljanin treće države,

— preporučuju svojim gospodarskim subjektima da uz uzajamnu suglasnost odaberu pravo koje se primjenjuje na njihove ugovore,

— potiču priklanjanje pravilima arbitraže koje je pomno razradila Komisija Ujedinjenih Naroda za međunarodno trgovačko pravo (Uncitral) i arbitraži bilo kojeg središta države potpisnice Konvencije o priznavanju i izvršenju stranih arbitražnih odluka, koja je sastavljena u New Yorku 10. lipnja 1958.

Članak 91.

Ništa u ovom Sporazumu ne sprečava stranku da poduzme mjere:

(a) koje smatra nužnima za sprečavanje otkrivanja informacija koje su u suprotnosti s njezinim ključnim sigurnosnim interesima;

(b) koje se odnose na proizvodnju ili trgovinu oružjem, streljivom i ratnim materijalom, ili na istraživanje, razvoj ili proizvodnju koja je potrebna za obrambene svrhe, pod uvjetom da te mjere ne narušavaju uvjete tržišnog natjecanja u vezi s proizvodima koji nisu isključivo namijenjeni u vojne svrhe;

(c) koje smatra ključnima za vlastitu sigurnost u slučaju ozbiljnih unutarnjih poremećaja koji utječu na očuvanje zakona i reda, u vrijeme rata ili ozbiljne međunarodne napetosti koja predstavlja ratnu prijetnju ili radi ispunjavanja obveza koje je prihvatila da bi se očuvali mir i međunarodna sigurnost;

(d) koje smatra nužnima za poštovanje međunarodnih obveza u vezi s nadzorom dvojne uporabe industrijskih dobara i tehnologije.

Članak 92.

1. U područjima obuhvaćenima ovim Sporazumom i ne dovodeći u pitanje posebne odredbe koje on sadrži:

— režimi koje Republika Moldova primjenjuje u odnosu na Zajednicu ne smiju dovesti ni do kakve diskriminacije između država članica, njihovih državljana ili njihovih trgovačkih društava ili poduzeća,

— režimi koje Zajednica primjenjuje u odnosu na Republiku Moldovu ne smiju dovesti ni do kakve diskriminacije između državljana Republike Moldove ili njezinih trgovačkih društava ili poduzeća.

2. Odredbe stavka 1. ne dovode u pitanje pravo stranaka da primijene odgovarajuće odredbe svojeg poreznog zakonodavstva na porezne obveznike koji nisu u istovjetnoj situaciji u pogledu svojeg boravišta.

Članak 93.

1. Svaka se stranka može obratiti Vijeću za suradnju u vezi s bilo kojim sporom koji se odnosi na primjenu ili tumačenje ovog Sporazuma.

2. Vijeće za suradnju može preporukom riješiti spor.

3. Ako nije moguće riješiti spor u skladu sa stavkom 2. svaka stranka može obavijestiti drugu stranku o imenovanju miritelja; druga stranka u tom slučaju mora imenovati drugog miritelja u roku od dva mjeseca. Za potrebe primjene ovog postupka Zajednica i države članice smatraju se jednom strankom u sporu.

Vijeće za suradnju imenuje trećeg miritelja.

Preporuke miritelja usvajaju se većinom glasova. Te preporuke nisu obvezujuće za stranke.

Članak 94.

Stranke se slažu da će se bez odlaganja, na zahtjev bilo koje stranke, odgovarajućim putem savjetovati kako bi razmotrile sva pitanja u vezi s tumačenjem ili provedbom ovog Sporazuma i druge relevantne aspekte odnosa između stranaka.

Odredbe ovog članka ni na koji način ne utječu niti dovode u pitanje članke 17., 18.‚ 93. i 99.

Članak 95.

Tretman koji se na temelju ovog Sporazuma dodjeljuje Republici Moldovi ni u kojem slučaju nije povoljniji od onog koji države članice dodjeljuju jedna drugoj.

Članak 96.

Za potrebe ovog Sporazuma izraz „stranke” znači Republika Moldova, s jedne strane, i Zajednica, ili države članice, ili Zajednica i države članice, u skladu s njihovim ovlastima, s druge strane.

Članak 97.

U mjeri u kojoj su pitanja koja su obuhvaćena ovim Sporazumom obuhvaćena i Ugovorom o Europskoj energetskoj povelji i protokolima uz njega, taj se Ugovor i protokoli stupanjem na snagu primjenjuju na ta pitanja, ali samo u mjeri u koje je ta primjena tamo predviđena.

Članak 98.

Ovaj se Sporazum sklapa na početno razdoblje od deset godina. Sporazum se automatski obnavlja svake godine ako nijedna stranka pisanim putem ne obavijesti drugu stranku o otkazivanju Sporazuma šest mjeseci prije njegovog isteka.

Članak 99.

1. Stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere koje su potrebne za ispunjavanje njihovih obveza iz ovog Sporazuma. One se brinu za postizanje ciljeva koji su utvrđeni ovim Sporazumom.

2. Ako jedna od stranaka smatra da druga stranka nije ispunila neku od obveza iz ovog Sporazuma, ona može poduzeti odgovarajuće mjere. Prije nego što to učini, osim u posebno hitnim slučajevima, ona Vijeću za suradnju dostavlja sve relevantne informacije koje su potrebne za detaljno ispitivanje situacije radi pronalaženja rješenja koje je prihvatljivo za obje stranke.

Pri odabiru tih mjera prednost se mora dati onima koje najmanje ometaju funkcioniranje Sporazuma. O tim se mjerama odmah obavješćuje Vijeće za suradnju ako to druga stranka zahtijeva.

Članak 100.

Prilozi I., II., III., IV. i V. zajedno s Protokolom sastavni su dio ovog Sporazuma.

Članak 101.

Sve dok se ne postignu jednaka prava za pojedince i gospodarske subjekte na temelju ovog Sporazuma, ovaj Sporazum ne utječe na prava koja su im osigurana postojećim sporazumima koji obvezuju jednu ili više država članica s jedne strane i Republiku Moldovu s druge strane, osim u onim područjima koja su u nadležnosti Zajednice te ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje proizlaze iz ovog Sporazuma u područjima koje su nalaze unutar njihovih nadležnosti.

Članak 102.

Ovaj se Sporazum primjenjuje, s jedne strane, na područjima na kojima se primjenjuju Ugovor o osnivanju Europske zajednice, Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik i Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju te pod uvjetima koji su utvrđeni u tim Ugovorima te, s druge strane, na državnom području Republike Moldove.

Članak 103.

Glavni tajnik Vijeća Europske unije depozitar je ovog Sporazuma.

Članak 104.

Ovaj je Sporazum sastavljen u po jednom primjerku na danskom, engleskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, talijanskom i moldavskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

Članak 105.

Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim odgovarajućim postupcima.

Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon dana kada stranke obavijeste jedna drugu o okončanju postupaka iz prvog stavka.

Njegovim stupanjem na snagu, što se tiče odnosa između Republike Moldove i Zajednice, ovaj Sporazum zamjenjuje Sporazum između Europske ekonomske zajednice, Europske zajednice za atomsku energiju i Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika o trgovini i trgovačkoj i gospodarskoj suradnji, koji je potpisan u Bruxellesu 18. prosinca 1989.

Članak 106.

U slučaju da se, prije okončanja postupaka koji su potrebni za stupanje ovog Sporazuma na snagu, odredbe nekih dijelova ovog Sporazuma počnu primjenjivati 1994. godine na temelju Privremenog sporazuma između Zajednice i Republike Moldove, ugovorne stranke suglasne su da u takvim okolnostima izraz „dan stupanja Sporazuma na snagu” znači dan stupanja Privremenog sporazuma na snagu.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de noviembre de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende november nitten hundrede og fire og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten November neunzehnhundertvierundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-eighth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Bruxelles, le vingt-huit novembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto novembre millenovecentonovantaquattro.

Gedaan te Brussel, de achtentwintigste november negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Novembro de mil novecentos e noventa e quatro.

Întocmit la Bruxelles în a douăzeci și opta zi a lunii noiembrie în anul o mie nouă sute nouăzeci și patru.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk Belgie

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de Espana

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τηζ Ευρωπαϊκέζ Κοινότητεζ

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunita europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Republica Moldova

POPIS PRILOŽENIH DOKUMENATA

Prilog I. Indikativni popis prednosti koje Republika Moldova dodjeljuje neovisnim državama u skladu s člankom 10. stavkom 3. Prilog II. Izvanredne mjere koje odstupaju od odredaba članka 13. Prilog III. Konvencije o pravima intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva iz članka 49. stavka 2. Prilog IV. Pridržana prava Zajednice u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (b) Prilog V. Pridržana prava Republike Moldove u skladu s člankom 29. stavkom 2. točkom (a)

Protokol o uzajamnoj pomoći između administrativnih tijela u carinskim pitanjima

PRILOG I.

INDIKATIVNI POPIS PREDNOSTI KOJE REPUBLIKA MOLDOVA DODJELJUJE NEOVISNIM DRŽAVAMA U SKLADU S ČLANKOM 10. STAVKOM 3.

1. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan.

Ne primjenjuju se uvozne carine.

Ne primjenjuju se izvozne carine za robu koja je isporučena na temelju klirinških i međudržavnih sporazuma u količinama koje su ugovorene u tim sporazumima.

Porez na dodanu vrijednost ne primjenjuje se na izvoz i uvoz. Trošarine se ne primjenjuju na izvoz.

Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - izvozne kvote za dostavu proizvoda koji su obuhvaćeni godišnjim međudržavnim sporazumima o trgovini i suradnji, otvorene su na isti način kao i za dostavu za državne potrebe.

2. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan.

Isplate mogu biti u nacionalnim valutama tih zemalja ili u bilo kojoj valuti koja je prihvaćena u Republici Moldovi ili u tim zemljama.

Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Estonija, Gruzija, Kazakstan, Litva, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - poseban sustav netržišnih postupaka, uključujući i plaćanja iz tih postupaka.

3. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - poseban sustav tekućih plaćanja.

4. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - poseban sustav cijena u trgovini nekim sirovinama i poluproizvodima.

5. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - posebni uvjeti provoza.

6. Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Kazakstan, Kirgistan, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan - posebni uvjeti u carinskim postupcima.

PRILOG II.

IZVANREDNE MJERE KOJE ODSTUPAJU OD ODREDABA ČLANKA 13.

1. Izvanredne mjere koje odstupaju od odredaba članka 13. Republika Moldova može poduzeti u obliku količinskih ograničenja na nediskriminirajućoj osnovi.

2. Te se mjere odnose jedino na industrije u povojima ili određene sektore koji su u postupku restrukturiranja ili se suočavaju s ozbiljnim teškoćama, pogotovo kada te teškoće uzrokuju važne socijalne probleme.

3. Ukupna vrijednost uvoza proizvoda koji podliježu tim mjerama ne smije prijeći 15 % od ukupnog uvoza iz Zajednice tijekom zadnje godine koja je prethodila uvođenju bilo kojih količinskih ograničenja za koja su dostupni statistički podaci.

Te se odredbe ne smiju izbjegavati povisivanjem tarifne zaštite na dotičnu uvezenu robu.

4. Te se mjere mogu primjenjivati samo tijekom prijelaznog razdoblja koje završava 31. prosinca 1998. osim ako se stranke dogovore drukčije, ili kada Republika Moldova postane ugovorna stranka GATT-a, ovisno o tome što nastupi ranije.

5. Republika Moldova obavješćuje Vijeće za suradnju o svim mjerama koje namjerava poduzeti prema uvjetima ovog Priloga te se na zahtjev Zajednice održavaju savjetovanja u Vijeću za suradnju o tim mjerama i o sektorima u kojima se one primjenjuju prije njihovog stupanja na snagu.

PRILOG III.

KONVENCIJE O PRAVU INTELEKTUALNOG, INDUSTRIJSKOG I TRGOVAČKOG VLASNIŠTVA IZ ČLANKA 49. STAVKA 2.

1. Članak 49. stavak 2. odnosi se na sljedeće multilateralne konvencije:

— Bernska konvencija za zaštitu književnih i umjetničkih djela (Pariški akt, 1971.),

— Međunarodna konvencija za zaštitu umjetnika izvođača, proizvođača fonograma i organizacija za radiodifuziju (Rim, 1961.),

— Protokol koji se odnosi na Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Madrid, 1989.),

— Nicanski sporazum o međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga za registraciju žigova (Ženeva, 1977., izmijenjen 1979.),

— Međunarodna konvencija za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV) (Ženevski akt, 1991.).

2. Vijeće za suradnju može predložiti da se članak 49.stavak 2. primjenjuje na druge multilateralne konvencije. Ako se pojave problemi u području intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva koji utječu na uvjete trgovanja, provodi se hitno savjetovanje na zahtjev bilo koje stranke radi postizanja obostrano zadovoljavajućih rješenja.

3. Stranke potvrđuju važnost koje pripisuju obvezama iz sljedećih multilateralnih konvencija:

— Budimpeštanski ugovor o međunarodnom priznavanju depozita mikroorganizama za potrebe patentnih postupaka (1977., izmijenjen 1980.),

— Pariška konvencija za zaštitu industrijskog vlasništva (Stockholmski akt, 1967., izmijenjen 1979.),

— Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova (Stockholmski akt, 1967., izmijenjen 1979.),

— Ugovor o suradnji na području patenata (Washington 1970., izmijenjen 1979. i 1984.).

4. Od stupanja na snagu ovog Sporazuma Republika Moldova trgovačkim društvima i državljanima Zajednice, u pogledu priznavanja i zaštite intelektualnog, industrijskog i trgovačkog vlasništva, dodjeljuje tretman koji nije manje povoljan od onog kojeg na temelju bilateralnih sporazuma dodjeljuje bilo kojoj trećoj zemlji.

5. Odredbe stavka 4. ne primjenjuju se na prednosti koje Republika Moldova dodjeljuje bilo kojoj trećoj zemlji na temelju učinkovite uzajamnosti ili na prednosti koje Republika Moldova dodjeljuje drugoj zemlji bivšeg SSSR-a.

PRILOG IV.

PRIDRŽANA PRAVA ZAJEDNICE U SKLADU S ČLANKOM 29. STAVKOM 1. TOČKOM (b)

Rudarstvo

U nekim državama članicama može se zahtijevati koncesija za pravo na vađenje rude i rudnog blaga za trgovačka društva koja nisu pod kontrolom Europske zajednice.

Ribolov

Pristup i korištenje bioloških izvora i ribolovnih područja koja se nalaze u morskim vodama, koje su pod suverenitetom ili u okviru jurisdikcije država članica Zajednice, ograničeno je na ribarska plovila koja plove pod zastavom države članice Zajednice i koja su registrirana na području Zajednice, osim ako je drukčije predviđeno.

Kupovina nekretnina

U nekim državama članicama kupovina nekretnina podliježe ograničenjima za trgovačka društva koja nisu trgovačka društva Europske zajednice.

Audiovizualne usluge uključujući radio

Nacionalni tretman u pogledu proizvodnje i distribucije, uključujući radiodifuziju i druge oblike javnog prijenosa, može biti rezerviran za audiovizualne radove koji ispunjavaju određena mjerila u vezi s podrijetlom.

Telekomunikacijske usluge uključujući mobilne i satelitske usluge

Rezervirane usluge

U nekim je državama članicama ograničen pristup na tržište komplementarnih usluga i infrastruktura.

Strukovne usluge

Usluge su rezervirane za fizičke osobe koje su državljani država članica. Pod određenim uvjetima te osobe mogu osnivati trgovačka društva.

Poljoprivreda

U nekim se državama članicama nacionalni tretman nije primjenjiv na trgovačka društva koja nisu pod kontrolom Europske zajednice, a žele se baviti poljoprivrednim poduzetništvom. Za kupnju vinograda od strane trgovačkih društava koja nisu pod kontrolom Europske zajednice zahtijeva se prijava ili, prema potrebi, odobrenje.

Usluge novinskih agencija

U nekim državama članicama vrijede ograničenja na inozemne udjele u izdavačkim trgovačkim društvima i trgovačkim društvima za radiodifuziju.

PRILOG V.

PRIDRŽANA PRAVA REPUBLIKE MOLDOVE U SKLADU S ČLANKOM 29. STAVKOM 2. TOČKOM (a)

Neki dijelovi procesa privatizacije podliježu uvjetima ili ograničenjima.

Stjecanje i prodaja poljoprivrednih zemljišta i šuma.

Organiziranje igara na sreću, klađenja, lutrije i drugih sličnih aktivnosti.

Bankarske usluge:

Zahtjev u vezi s minimalnim kapitalom za društvo kćer trgovačkog društva iz trećih zemalja u Republici Moldovi iznosi 2 milijuna USD.

PROTOKOL

o uzajamnoj pomoći između administrativnih tijela u carinskim pitanjima







Članak 1.

Definicije

Za potrebe ovog Protokola:

(a) „carinsko zakonodavstvo” znači odredbe koje se primjenjuju na područjima stranaka kojima se uređuje uvoz, izvoz i provoz robe i njezino stavljanje u bilo koji carinski postupak, uključujući i mjere zabrane, ograničenja i nadzora, koje su usvojile spomenute stranke;

(b) „carine” znači sve carine, pristojbe, ili bilo koja druga davanja koja se zaračunavaju i prikupljaju na područjima stranaka u primjeni carinskog zakonodavstva, ali ne uključuju pristojbe i davanja koja su iznosom ograničena na okvirne troškove obavljenih usluga;

(c) „podnositelj molbe” znači nadležno administrativno tijelo koje je stranka imenovala u tu svrhu i koje podnosi molbu za pomoć u carinskim pitanjima;

(d) „primatelj molbe” znači nadležno administrativno tijelo koje je stranka imenovala u tu svrhu i koje prima molbu za pomoć u carinskim pitanjima;

(e) „kršenje” znači svako kršenje ili pokušaj kršenja carinskog zakonodavstva.

Članak 2.

Područje primjene

1. Stranke pomažu jedna drugoj unutar svojih nadležnosti na način i pod uvjetima utvrđenima ovim Protokolom, kako bi osigurale ispravnu primjenu carinskog zakonodavstva, posebno sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem kršenja tog zakonodavstva.

2. Pomoć u carinskim pitanjima na način kako je predviđena ovim Protokolom primjenjuje se na svako administrativno tijelo koje je nadležno za provedbu ovog Protokola. Ona ne dovodi u pitanje pravila koja uređuju uzajamnu pomoć u kaznenim stvarima. Također ne obuhvaća informacije koje su dobivene na temelju ovlasti koje se izvršavaju na zahtjev pravosudnih tijela, osim ako se ta tijela s tim suglase.

Članak 3.

Pomoć na zahtjev

1. Na zahtjev podnositelja molbe, primatelj molbe pruža mu sve relevantne informacije koje mu omogućuju da osigura ispravnu primjenu carinskog zakonodavstva, uključujući informacije u vezi s primijećenim ili planiranim aktivnostima koje krše ili bi mogle kršiti to zakonodavstvo.

2. Na zahtjev podnositelja molbe, primatelj molbe obavješćuje ga o tome je li roba, izvezena s područja jedne od stranaka, propisno uvezena na područje druge stranke, posebno navodeći, prema potrebi, carinski postupak koji je primijenjen na robu.

3. Na zahtjev podnositelja molbe, primatelj molbe poduzima potrebne korake kako bi osigurao nadzor nad:

(a) fizičkim ili pravnim osobama za koje postoji opravdana sumnja da krše ili su prekršile carinsko zakonodavstvo;

(b) kretanjem robe za koju je javljeno da bi mogla uzrokovati ozbiljno kršenje carinskog zakonodavstva;

(c) prijevoznim sredstvima za koje postoji opravdani razlog za sumnju da su bila, da jesu ili da mogu biti korištena u kršenju carinskog zakonodavstva;

(d) mjestima na kojima se roba pohranjuje na takav način da postoji opravdani razlog za sumnju da je namijenjena za uporabu u djelima koja su u suprotnosti sa carinskim zakonodavstvom druge stranke.

Članak 4.

Spontana pomoć

Stranke unutar svojih ovlasti jedna drugoj pružaju spontanu pomoć, u skladu sa svojim zakonima, pravilima i drugim pravnim instrumentima, ako smatraju da je to nužno za pravilnu primjenu carinskog zakonodavstva, posebno kada dobiju informacije u vezi s:

— aktivnostima kojima se kršilo, krši ili bi se moglo kršiti takvo zakonodavstvo i koje bi mogle zanimati druge stranke,

— novim načinima i metodama koja se rabe u obavljanju djela koja krše carinsko zakonodavstvo,

— robom za koju je poznato da je predmetom djela koja ozbiljno krše carinsko zakonodavstvo.

Članak 5.

Dostava/obavješćivanje

Na zahtjev podnositelja molbe primatelj molbe, u skladu sa svojim zakonodavstvom, poduzima sve potrebne mjere kako bi adresatu s boravištem ili poslovnim nastanom na području primatelja molbe;

— dostavio sve dokumente,

— obavijestio ga o svim odlukama,

koji su obuhvaćeni ovim Protokolom. U takvom slučaju primjenjuje se članak 6. stavak 3.

Članak 6.

Oblik i sadržaj molbi za pomoć

1. Molbe u skladu s ovim Protokolom sastavljaju se u pisanom obliku. Molbi se prilažu dokumenti koji su potrebni za postupanje prema njoj. U slučaju potrebe zbog hitnosti situacije moguće je prihvatiti i usmene molbe koje se moraju bez odlaganja potvrditi u pisanom obliku.

2. Molbe iz stavka 1. ovog članka uključuju sljedeće informacije:

(a) podnositelj molbe;

(b) zatražena mjera;

(c) predmet i razlog molbe;

(d) zakoni, pravila i drugi pravni elementi u pitanju;

(e) što je moguće precizniji i opsežniji navodi o fizičkim i pravnim osobama koje su predmet istraga;

(f) sažetak o relevantnim činjenicama i već poduzetim istragama, osim u slučajevima koji su predviđeni u članku 5.

3. Molbe se predaju na službenom jeziku primatelja molbe ili na jeziku koji je njemu prihvatljiv.

4. Ako molba ne udovoljava formalnim zahtjevima, može se zatražiti unošenje ispravaka ili dopuna; međutim, može se narediti poduzimanje mjera predostrožnosti.

Članak 7.

Rješavanje molbi

1. Radi rješavanja molbe za pomoć primatelj molbe ili, ako on sam ne može postupati, administrativni odjel na koji primatelj naslovi zahtjev, u granicama svojih nadležnosti i raspoloživih sredstava, postupa kao da postupa za svoj račun ili na zahtjev drugih tijela iste stranke, tako što dostavlja već raspoložive informacije, provodi odgovarajuće istražne aktivnosti ili uređuje njihovo obavljanje.

2. Molbe za pomoć riješit će se u skladu sa zakonima, pravilima i drugim pravnim instrumentima stranke koja je molbu primila.

3. Ovlašteni službenici jedne stranke mogu, uz suglasnost druge stranke i prema uvjetima koje ta stranka odredi, iz ureda primatelja molbe ili drugog tijela za koje je primatelj molbe odgovoran, pribaviti informacije koje se odnose na kršenje carinskog zakonodavstva, a koje su podnositelju molbe potrebne u svrhu ovog Protokola.

4. Ovlašteni službenici jedne stranke mogu, uz suglasnost druge uključene stranke i prema uvjetima koje ta stranka odredi, biti nazočni obavljanju istražnih radnji na njezinom području.

Članak 8.

Oblik u kojem se dostavljaju informacije

1. Primatelj molbe podnositelju molbe dostavlja rezultate istrage u obliku dokumenata, ovjerenih preslika dokumenata, izvješća i slično.

2. Dokumenti predviđeni stavkom 1. mogu se nadomjestiti računalno obrađenim informacijama proizvedenima u bilo kojem obliku u istu svrhu.

Članak 9.

Izuzeci od obveze pružanja pomoći

1. Stranke mogu odbiti davanje pomoći koja je predviđena ovim Protokolom, kada ona:

(a) može narušiti suverenitet, javni poredak, sigurnost ili druge ključne interese;

ili

(b) uključuje tečajne ili porezne propise koji nisu propisi u vezi s carinama;

ili

(c) krši industrijsku, trgovačku ili poslovnu tajne.

2. U slučajevima kada podnositelj molbe zatraži pomoć koju, da je zamoljen, sam ne bi mogao pružiti, u svojoj molbi treba svratiti pozornost na tu činjenicu. Primatelj molbe tada odlučuje kako odgovoriti na takvu molbu.

3. Kada se pomoć uskrati ili odbije, primatelj molbe o svojoj odluci i razlozima za nju mora bez odlaganja obavijestiti podnositelja molbe.

Članak 10.

Obveza poštovanja povjerljivosti

1. Svaka informacija priopćena u bilo kojem obliku u skladu s ovim Protokolom smatra se povjerljivom. Podliježe obvezi čuvanja službene tajne i uživa istu zaštitu koja vrijedi za slične informacije prema odgovarajućim zakonima stranke koja ju je primila te odgovarajućim odredbama koje se primjenjuju na tijela Zajednice.

2. Osobni se podaci ne prosljeđuju ako postoje opravdani razlozi za sumnju da je prijenos ili korištenje proslijeđenih podataka u suprotnosti s temeljnim pravnim načelima jedne od stranaka, ili, posebno, ako bi dotična osoba mogla trpjeti neopravdane gubitke. Na zahtjev, stranka primatelj obavješćuje stranku koja je dostavila podatke o korištenju informacija koje je dobila i o postignutim rezultatima.

3. Osobni se podaci smiju prosljeđivati samo carinskim tijelima i, u slučaju potrebe za kaznenim gonjenjem, javnom tužiteljstvu te pravosudnim tijelima,. Druge osobe ili tijela mogu dobiti takve informacije samo nakon prethodnog odobrenja tijela koje dostavlja podatke.

4. Stranka koja dostavlja podatke provjerava točnost informacija koje se prenose. Kada se pokaže da je dostavljena informacija bila netočna ili da se treba brisati, o tome se bez odgađanja obavješćuje stranku koja prima informacije. Potonja je obvezna provesti ispravak ili brisanje.

5. Ne dovodeći u pitanje slučajeve od prevladavajućeg javnog interesa, dotična osoba može na zahtjev pribaviti informaciju o pohrani podataka i o svrsi te pohrane.

Članak 11.

Korištenje informacija

1. Dobivene informacije koriste se isključivo za potrebe ovog Protokola i stranke