02016D0010 — HR — 03.08.2019 — 002.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:









▼B

ODLUKA (EU) 2016/810 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 28. travnja 2016.

o drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2016/10)







Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „referentna vrijednost neto kreditiranja” znači iznos prihvatljivog neto kreditiranja koje sudionik treba premašiti u razdoblju od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2018. da bi se kvalificirao za kamatnu stopu na zaduženje sudionika u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja koja je niža nego početna primjenjiva kamatna stopa i koja se izračunava u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.;

2. „referentna vrijednost stanja” znači zbroj sudionikovih prihvatljivih kredita sa stanjem na dan 31. siječnja 2016. i sudionikove referentne vrijednosti neto kreditiranja koja se izračunava u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.;

3. „iznos ponude” znači najviši iznos koji sudionik može zadužiti u svakoj ciljanoj operaciji dugoročnijeg refinanciranja druge serije izračunan u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.;

4. „iznos zaduženja” znači ukupan iznos koji sudionik može zadužiti u svim operacijama druge serije ciljanih operacija refinanciranja i izračunava se u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.;

5. „kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana u točki 14. članka 2. Smjernice (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) ( 1 );

6. „prihvatljivi krediti” znači krediti nefinancijskim društvima i kućanstvima (uključujući neprofitne institucije koje služe kućanstvima) rezidentima, kako su definirani u točki 4. članka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98 ( 2 ), u državama članicama čija je valuta euro, osim stambenih kredita kućanstvima, kako je dalje razrađeno u Prilogu II.;

7. „prihvatljivo neto kreditiranje” znači bruto kreditiranje u obliku prihvatljivih kredita umanjeno za otplate stanja prihvatljivih kredita tijekom određenog razdoblja, kako je dalje razrađeno u Prilogu II.;

8. „prvo referentno razdoblje” znači razdoblje od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016.;

9. „monetarna financijska institucija” (MFI) znači monetarna financijska institucija kako je definirana u točki (a) članka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33) ( 3 );

10. „MFI oznaka” znači jedinstvena identifikacijska oznaka za MFI na popisu monetarnih financijskih institucija koji održava i objavljuje Europska središnja banka (ESB) za potrebe statistike u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);

11. „stanja prihvatljivih kredita” znači stanja prihvatljivih kredita u bilanci, osim prihvatljivih kredita koji su sekuritizirani ili na dugi način preneseni bez isknjižavanja iz bilance, kako je dalje razrađeno u Prilogu II.;

12. „sudionik” znači druga ugovorna strana prihvatljiva za operacije monetarne politike Eurosustava na otvorenom tržištu u skladu sa Smjernicom (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), koja sudjeluje u aukcijama druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na pojedinačnoj osnovi ili na grupnoj osnovi kao vodeća institucija, i koja je podvrgnuta svim pravima i obvezama povezanim s njezinim sudjelovanjem na aukcijama druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja;

13. „odgovarajući NSB” znači, u odnosu na pojedinog sudionika, NSB države članice u kojoj je sudionik osnovan;

14. „drugo referentno razdoblje” znači razdoblje od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2018.

Članak 2.

Druga serija ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja

1. Eurosustav provodi četiri ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a.

2. Svaka ciljana operacija dugoročnijeg refinanciranja druge serije dospijeva četiri godine nakon odnosnog datuma namire, na dan koji se podudara s datumom namire glavne operacije refinanciranja Eurosustava, u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a.

3. Druga serija ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja:

(a) su obratne transakcije puštanja likvidnosti;

(b) nacionalne središnje banke provode ih decentralizirano;

(c) provode se putem standardnih aukcija; i

(d) provode se u obliku aukcija s fiksnom kamatnom stopom.

4. Na drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuju se standardni uvjeti pod kojima su nacionalne središnje banke spremne provoditi kreditne operacije, osim ako u ovoj Odluci nije drugačije određeno. Ovi uvjeti uključuju postupke za provođenje operacija na otvorenom tržištu, kriterije za utvrđivanje prihvatljivosti drugih ugovornih strana i kolaterala za potrebe kreditnih operacija Eurosustava te sankcije koje se primjenjuju u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Svaki od ovih uvjeta utvrđen je u općim i privremenim pravnim okvirima primjenjivim na operacije refinanciranja kako su provedeni u ugovornim i/ili zakonskim nacionalnim okvirima nacionalnih središnjih banaka.

5. U slučaju nepodudaranja između ove Odluke i Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) ili bilo kojeg drugog pravnog akta ESB-a koji utvrđuje pravni okvir primjenjiv na operacije dugoročnijeg refinanciranja i/ili bilo koje nacionalne mjere kojima se one provode na nacionalnoj razini, primjenjuje se ova Odluka.

Članak 3.

Sudjelovanje

1. Institucije mogu sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na pojedinačnoj osnovi ako su prihvatljive druge ugovorne strane za operacije monetarne politike Eurosustava na otvorenom tržištu.

2. Institucije mogu sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na grupnoj osnovi osnivanjem grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Sudjelovanje na grupnoj osnovi bitno je za potrebe izračunavanja primjenjivih iznosa zaduženja i referentnih vrijednosti kako je utvrđeno u članku 4. i za povezane izvještajne obveze kako je utvrđeno u članku 7. Sudjelovanje na grupnoj osnovi podliježe sljedećim ograničenjima:

(a) institucija ne smije biti član više od jedne grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja;

(b) institucija koja sudjeluje u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na grupnoj osnovi ne može sudjelovati na pojedinačnoj osnovi;

(c) institucija određena kao vodeća institucija jedini je član grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja koji može sudjelovati na aukcijama druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja; i

(d) sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i vodeća institucija grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ostaju nepromijenjeni za sve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije, u skladu sa stavcima 6. i 7. ovog članka.

3. Sljedeći uvjeti trebaju biti ispunjeni da bi se sudjelovalo u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja putem grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

(a) S učinkom od posljednjeg dana mjeseca koji prethodi zahtjevu iz točke (d) ovog stavka, svaki član dane grupe:

i. ima blisku vezu s drugim članom grupe sa značenjem „bliske veze” kako je utvrđena u članku 138. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), a tamo navedena upućivanja na „drugu ugovornu stranu”, „garanta”, „izdavatelja” ili „dužnika” smatraju se upućivanjima na člana grupe; ili

ii. drži obvezne pričuve kod Eurosustava u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke (ESB/2003/9) ( 4 ) neizravno preko drugog člana grupe ili ih koristi drugi član grupe za neizravno držanje obveznih pričuva kod Eurosustava.

(b) Grupa imenuje jednog člana grupe kao vodeću instituciju za grupu. Vodeća institucija je prihvatljiva druga ugovorna strana za operacije monetarne politike Eurosustava na otvorenom tržištu.

(c) Svaki član grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je kreditna institucija osnovana u državi članici čija je valuta euro, koja ispunjava uvjete utvrđene u točkama (a), (b) i (c) članka 55. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60).

(d) U skladu s točkom (e) vodeća institucija prijavljuje sudjelovanje grupe svom NSB-u u skladu s okvirnom kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a. Prijava sadrži:

i. naziv vodeće institucije;

ii. popis MFI oznaka i nazive svih institucija uključenih u grupu za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja;

iii. obrazloženje razloga za grupnu prijavu, uključujući popis bliskih veza i/ili odnosa neizravnih držanja pričuva između članova grupe, navodeći svakog člana prema njegovoj MFI oznaci;

iv. u slučaju grupnog članstva koje udovoljava uvjetima navedenim u točki ii. točke (a): pisanu potvrdu vodeće institucije koja potvrđuje da je svaki član njezine grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja formalno odlučio biti član dotične grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i suglasan je da ne sudjeluje u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kao pojedinačna druga ugovorna strana ili kao član bilo koje druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, zajedno s odgovarajućim dokazom da je pisana potvrda vodeće institucije valjano potpisana od strane valjano ovlaštenih potpisnika. Vodeća institucija može dati potrebne potvrde u odnosu na članove svoje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kada postoje ugovori, kao što su oni za neizravno držanje obveznih pričuva u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9), koji izričito navode da odgovarajući član grupe sudjeluje u operacijama Eurosustava na otvorenom tržištu isključivo putem vodeće institucije. Odgovarajući NSB u suradnji s nacionalnim središnjim bankama odgovarajućih članova grupe, može provjeravati valjanost dotične pisane potvrde; i

v. u slučaju člana grupe na kojeg se primjenjuje točka i. točke (a) primjenjuje se: 1. pisana potvrda odgovarajućeg člana grupe o njegovoj formalnoj odluci da bude član dotične grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i da ne sudjeluje u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kao pojedinačna druga ugovorna strana ili kao član druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja; i 2. odgovarajući dokaz, koji je potvrdio NSB odgovarajućeg člana grupe, da je ova formalna odluka donesena na najvišoj razini donošenja odluka korporativne strukture člana, kao što su Uprava ili istovrsno tijelo u skladu s važećim pravom.

(e) Grupa za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja priznata za potrebe ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja u skladu s Odlukom ESB/2014/34 može sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja pod uvjetom da njezina vodeća institucija u tu svrhu podnese pisanu obavijest odgovarajućem NSB-u u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a. Obavijest sadrži:

i. popis članova grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja koji su formalno odlučiti biti članovima dotične grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i ne sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kao pojedinačne druge ugovorne strane ili kao članovi bilo koje druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. U slučaju članova grupe koji udovoljavaju uvjetima navedenim u točki ii. točke (a), vodeća institucija može dostaviti potrebnu obavijest ako je ugovor na snazi, kako je navedeno u točki iv. točke (d) koja izričito navodi da odgovarajući član grupe sudjeluje u operacijama Eurosustava na otvorenom tržištu isključivo putem vodeće institucije. Odgovarajući NSB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama odgovarajućih članova grupe, može provjeriti valjanost tog popisa; i

ii. odgovarajući dokaz, koji može tražiti NSB vodeće institucije, da je potpisan od strane valjano ovlaštenih potpisnika.

(f) Vodeća institucija mora pribaviti potvrdu svog NSB-a da je grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja priznata. Prije izdavanja potvrde, odgovarajući NSB može od vodeće institucije tražiti sve dodatne informacije bitne za procjenu potencijalne grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. U svojoj procjeni prijave grupe, odgovarajući NSB mora također uzeti u obzir svaku procjenu nacionalnih središnjih banaka članova grupe koja može biti potrebna, kao što je, prema potrebi, potvrda dokumentacije dostavljene u skladu s točkom (d) ili (e).

Za potrebe ove Odluke, kreditne institucije koje su predmet konsolidiranog nadzora, uključujući podružnice iste kreditne institucije, također se smatraju primjerenim podnositeljima prijave za priznavanje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i od njih se zahtijeva da na odgovarajući način udovolje uvjetima utvrđenim u ovom članku. Ovo omogućava osnivanju grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja među takvim institucijama gdje one čine dio iste pravne osobe. Radi potvrđivanja osnivanja ili promjena u sastavu grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, primjenjuju se stavak 3(d)(iv) odnosno stavak 6(b)(ii)(4).

4. Ako jedna ili više institucija uključenih u prijavu za priznavanje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ne ispunjava uvjete iz stavka 3., odgovarajući NSB može djelomično odbiti prijavu za predloženu grupu. U tom slučaju, institucije koje podnose prijavu mogu odlučiti hoće li djelovati kao grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja u sastavu ograničenom na one članove grupe koji ispunjavaju potrebne uvjete ili povući prijavu za priznavanje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

5. U iznimnim slučajevima, ako postoje opravdani razlozi, Upravno vijeće može odlučiti odstupiti od ograničenja i uvjeta navedenih u stavcima 2. i 3.

6. Ne dovodeći u pitanje stavak 5., sastav grupe koju je Eurosustav priznao u skladu sa stavkom 3., može se promijeniti u sljedećim slučajevima:

(a) Član se mora isključiti iz grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja ako više ne ispunjava zahtjeve iz točke (a) ili (c) stavka 3. NSB odgovarajućeg člana grupe obavješćuje vodeću instituciju o neispunjavanju ovih zahtjeva od strane člana grupe.

U takvim slučajevima, dotična vodeća institucija obavješćuje odgovarajući NSB o promjenama u statusu svog člana grupe.

(b) Ako su, u vezi s grupom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, uspostavljene dodatne bliske veze ili neizravna držanja obveznih pričuva kod Eurosustava nakon prvog dana mjeseca koji prethodi prijavi iz točke (d) stavka 3., sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja može se promijeniti da bi odrazio dodavanje novog člana pod uvjetom da:

▼M1

i. vodeća institucija podnese svom NSB-u zahtjev za priznavanje promjene u sastavu grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenom na internetskoj stranici ESB-a;

▼B

ii. zahtjev iz točke i. uključuje:

1. naziv vodeće institucije;

2. popis MFI oznaka i nazive svih institucija koje se namjerava uključiti u novi sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja;

3. obrazloženje razloga za grupnu prijavu, uključujući popis pojedinosti o promjenama bliskih veza i/ili neizravnih držanja pričuva između članova grupe, navodeći svakog člana prema njegovoj MFI oznaci;

4. ako se radi o članovima grupe na koje se primjenjuje točka ii. stavka 3(a): pisanu potvrdu vodeće institucije koja potvrđuje da je svaki od članova njezine grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja formalno odlučio biti član dotične grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i ne sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kao pojedinačna druga ugovorna strana ili kao član bilo koje druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Vodeća institucija može izdati potrebnu potvrdu u odnosu na članove svoje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ako je ugovor na snazi, poput onih za neizravno držanje minimalnih pričuva u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9), u kojoj se izričito navodi da odnosni član grupe sudjeluje u operacijama Eurosustava na otvorenom tržištu isključivo putem vodeće institucije. Odgovarajući NSB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama odgovarajućih članova grupe, može provjeriti valjanost te pisane potvrde; i

5. u slučaju članova grupe na koje se primjenjuje točka i. stavka 3(a), pisana potvrda svakog dodatnog člana o njegovoj formalnoj odluci da bude član dotične grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i da ne sudjeluje u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja kao pojedinačna druga ugovorna strana ili kao član bilo koje druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i pisanu potvrdu od svakog člana grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, uključenog u grupu u starom i novom sastavu, o njegovoj formalnoj odluci da je suglasan s novim sastavom grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, zajedno s odgovarajućim dokazom, potvrđenim od strane NSB-a odgovarajućeg člana grupe, kako je razrađeno u točki v. stavka 3(d); i

iii. ako je vodeća institucija pribavila potvrdu svog NSB-a da je promijenjena grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja priznata. Prije izdavanja potvrde, odgovarajući NSB može tražiti od vodeće institucije sve dodatne informacije bitne za procjenu novog sastava grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. U svojoj procjeni prijave grupe, odgovarajući NSB mora također uzeti u obzir procjenu članova grupe od strane nacionalnih središnjih banaka, koje mogu biti potrebne, kao što su potvrde dokumentacije dostavljene u skladu s točkom ii.

(c) Ako, u odnosu na grupu za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, dođe do pripajanja, spajanja ili podjele koja uključuje članove grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja nakon posljednjeg dana mjeseca koji prethodi podnošenju prijave iz točke (d) stavka 3., a ta operacija ne dovodi do promjene u skupu prihvatljivih kredita, sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja može se promijeniti kako bi, prema potrebi odrazio pripajanje, spajanje ili podjelu, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz točke (b).

7. Ako je Upravno vijeće prihvatilo promjene u sastavu grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja u skladu sa stavkom 5., ili je do promjene u sastavu grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja došlo u skladu sa stavkom 6., osim ako Upravno vijeće ne odluči drugačije, primjenjuje se sljedeće:

▼M1

(a) u odnosu na promjene na koje se primjenjuje stavak 5., stavak 6. točku (b) ili stavak 6. točku (c), vodeća institucija može sudjelovati u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na temelju novog sastava svoje grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja tek nakon što je dobila potvrdu od svojeg NSB-a da je novi sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja priznat; i

▼B

(b) institucija koja više nije član grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ne sudjeluje niti u jednoj daljnjoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja niti pojedinačno niti kao član druge grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, osim ako dostavi novi zahtjev za sudjelovanjem u skladu sa stavcima 1., 3., ili 6.

8. Ako vodeća institucija izgubi svoju prihvatljivost kao druga ugovorna strana za operacije monetarne politike Eurosustava na otvorenom tržištu, njezina grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ne smije više biti priznata i takva je vodeća institucija obvezna otplatiti sve iznose koje je zadužila temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

Članak 4.

Iznos zaduženja, iznos ponude i referentne vrijednosti

1. Iznosi zaduženja primjenjivi na pojedinačne sudionike izračunavaju se na temelju podataka o kreditima u odnosu na stanja prihvatljivih kredita pojedinačnog sudionika. Iznosi zaduženja primjenjivi na sudionika koji je vodeća institucija grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja izračunavaju se na temelju agregiranih podataka o kreditima u odnosu na stanja prihvatljivih kredita svih članova grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

2. Svaki iznos zaduženja sudionika jednak je 30 % njegovih ukupnih prihvatljivih kredita sa stanjem na dan 31. siječnja 2016. umanjeno za svaki iznos koji je prethodno zadužio taj sudionik u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja temeljem prvih dviju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja provedenih u rujnu i prosincu 2014. u skladu s Odlukom ESB/2014/34 i još je nepodmiren na datum namire druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja uzimajući u obzir svaku pravno obvezujuću obavijest za prijevremenu otplatu koju je izvršio sudionik u skladu s člankom 6. Odluke ESB/2014/34 ili bilo koja pravno obvezujuća obavijest za obveznu prijevremenu otplatu koju je dostavio odgovarajući NSB u skladu s člankom 7. Odluke ESB/2014/34. Odgovarajući tehnički izračuni navedeni su u Prilogu I.

3. Ako član grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja priznat za potrebe ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja u skladu s Odlukom ESB/2014/34 ne želi biti član odnosne grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, za potrebe izračuna iznosa zaduženja za tu kreditnu instituciju kao pojedinačnog sudionika, smatra se da je ta institucija, temeljem ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja iz rujna i prosinca 2014., zadužila iznos jednak iznosu koji je zadužila vodeća institucija grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja u ove dvije operacije, a koji su još nepodmireni na datum namire druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, pomnožen s udjelom prihvatljivih kredita člana s onim grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja na dan 30. travnja 2014. Ovaj posljednji iznos bit će oduzet od iznosa za koji se smatra da se odnosna grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja zadužila temeljem ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja provedenih u rujnu i prosincu 2014. za potrebe izračuna iznosa zaduženja iz druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja od stane vodeće institucije.

4. Svaki iznos ponude sudionika jednak je iznosu zaduženja umanjenom za iznos zadužen temeljem prethodnih serija druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Smatrat će se da ovaj iznos predstavlja najviši iznos ponude za svakog sudionika te se primjenjuju pravila važeća za ponude koje premašuju najviši iznos ponude, kako je utvrđeno u članku 36. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60). Odgovarajući tehnički izračuni navedeni su u Prilogu I.

5. Referentna vrijednost neto kreditiranja sudionika određuje se temeljem prihvatljivog neto kreditiranja u prvom referentnom razdoblju, kako slijedi:

(a) za sudionike koji prijave pozitivno ili nula prihvatljivo neto kreditiranje u prvom referentom razdoblju, referentna vrijednost neto kreditiranja je nula;

(b) za sudionike koji prijave negativno neto kreditiranje u prvom referentom razdoblju, referentna vrijednost neto kreditiranja jednaka je prihvatljivom neto kreditiranju za prvo referentno razdoblje.

Odgovarajući tehnički izračuni navode se u Prilogu I. Referentna vrijednost neto kreditiranja za sudionike kojima je izdana dozvola za rad banke nakon 31. siječnja 2015. je nula, osim ako Upravno vijeće, u okolnostima kada je to objektivno opravdano, odluči drugačije.

6. Referentna vrijednost stanja sudionika određuje se kao zbroj prihvatljivih kredita sa stanjem na dan 31. siječnja 2016. i referentne vrijednosti neto kreditiranja. Odgovarajući tehnički izračuni navedeni su u Prilogu I.

Članak 5.

Kamate

1. U skladu sa stavkom 2., kamatna stopa primjenjiva na iznos zadužen temeljem svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije je stopa za glavne operacije refinanciranja važeća u vrijeme raspodjele na aukcijama u odnosu na odgovarajuću ciljanu operaciju dugoročnijeg refinanciranja druge serije.

2. Kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje su zadužili sudionici čije prihvatljivo neto kreditiranje u drugom referentom razdoblju premašuje referentu vrijednost njihova neto kreditiranja također je povezana s kamatnom stopom na depozite važećom u vrijeme raspodjele svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije u skladu s razrađenim odredbama i izračunima utvrđenim u Prilogu I. Sudionici se obavješćuju o kamatnoj stopi prije datuma prve prijevremene otplate u lipnju 2018. u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a.

3. Kamate se namiruju unatrag o dospijeću svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije ili prema potrebi, pri prijevremenoj otplati kako je propisano u članku 6.

4. Ako se, zbog upotrebe sredstava dostupnih NSB-u u skladu s njegovim ugovorima ili propisima, od sudionika zahtijeva da plati nepodmirene iznose druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja prije nego bude obaviješten o primjenjivoj kamatnoj stopi, kamatna stopa primjenjiva na iznose koje je taj sudionik zadužio temeljem svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije je stopa na glavne operacije refinanciranja važeća u vrijeme raspodjele na aukciji u odnosu na odgovarajuću ciljanu operaciju dugoročnijeg refinanciranja druge serije.

Članak 6.

Prijevremena otplata

1. Počevši 24 mjeseca nakon namire svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije, sudionik, na tromjesečnoj osnovi, ima mogućnost prekida ili smanjenja iznosa dotične ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije prije dospijeća.

2. Datumi prijevremene otplate odgovaraju datumima namire glavne operacije refinanciranja Eurosustava, kako je navedeno od strane Eurosustava.

▼M2

3. Kako bi imao korist od postupka prijevremene otplate, sudionik obavješćuje odgovarajući NSB da namjerava izvršiti otplatu prema postupku prijevremene otplate na datum prijevremene otplate, najmanje dva tjedna prije odnosnog datuma prijevremene otplate.

4. Obavijest iz stavka 3. postaje obvezujuća za dotičnog sudionika dva tjedna prije datuma prijevremene otplate na koji se odnosi. Ako sudionik ne podmiri, u cijelosti ili djelomično, dospjeli iznos u skladu s postupkom prijevremene otplate do datuma dospijeća, može mu se izreći novčana kazna. Primjenjiva novčana kazna izračunava se u skladu s Prilogom VII. Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) i u skladu je s novčanim kaznama koje se primjenjuju za neispunjavanje obveza odgovarajućeg osiguranja i namire iznosa koji je raspodijeljen drugoj ugovornoj strani u odnosu na obratne transakcije za potrebe monetarne politike. Izricanje novčane kazne bez utjecaja je na pravo nacionalne središnje banke da iskoristi sredstva predviđena za slučaj nastanka statusa neispunjavanja obveza kako je navedeno u članku 166. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60).

▼B

Članak 7.

Izvještajni zahtjevi

1. Svaki sudionik druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja dostavlja odgovarajućem NSB-u podatke navedene u izvještajnoj tablici iz Priloga II. kako slijedi:

(a) podatke koji se odnose na prvo referentno razdoblje za potrebe ustanovljavanja sudionikova iznosa zaduženja, iznose ponude i referentne vrijednosti (dalje u tekstu „prvo izvješće”);

(b) podatke koji se odnose na drugo referentno razdoblje za potrebe određivanja primjenjivih kamatnih stopa (dalje u tekstu „drugo izvješće”).

2. The data shall be provided in accordance with:

(a) okvirni kalendar za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljen na mrežnim stranicama ESB-a;

(b) smjernice iz Priloga II.; i

(c) minimalni standardi za točnost i usklađenost s konceptima navedenim u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

3. Pojmovi korišteni u izvješću koje dostavljaju sudionici tumače se u skladu s definicijama tih pojmova u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

4. Vodeće institucije grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja dostavljaju izvješća s agregiranim podacima u odnosu na sve članove grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Pored toga, NSB vodeće institucije ili NSB člana grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja može, zajedno s NSB-om vodeće institucije, zahtijevati da vodeća institucija dostavi neagregirane podatke za svakog pojedinog člana grupe.

5. Svaki sudionik mora osigurati da je kvaliteta podataka dostavljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. procijenjena od strane neovisnog revizora u skladu sa sljedećim pravilima:

(a) revizor može procijeniti podatke u prvom izvješću kao dio revizije godišnjih financijskih izvješća sudionika i rezultat procjene revizora dostavlja se do roka navedenog u okvirnom kalendaru za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenom na mrežnim stranicama ESB-a;

(b) rezultati procjene revizora u odnosu na drugo izvješće dostavljaju se zajedno s tim drugim izvješćem osim ako je, u izvanrednim okolnostima, odgovarajući NSB odobrio drugi rok; u tom slučaju, kamatna stopa primjenjiva na zadužene iznose od strane sudionika koji je tražio produljenje dostavlja se tek nakon dostavljanja rezultata procjene revizora; ako, nakon odobrenja odgovarajućeg NSB-a, sudionik odluči prekinuti ili smanjiti iznos svojih ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja druge serije prije podnošenja rezultata procjene revizora, kamatna stopa primjenjiva na iznose koje taj sudionik treba otplati je kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja važeća u vrijeme raspodjele na aukcijama u odnosu na odgovarajuće ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije;

(c) procjena revizora usredotočit će se na zahtjeve iz stavaka 2. i 3. Revizor naročito mora:

i. procijeniti točnost dostavljenih podataka provjerom udovoljava li skup prihvatljivih kredita sudionika, a u slučaju vodeće institucije, prihvatljivih kredita članova njezine grupe za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja, kriterijima prihvatljivosti;

ii. provjeriti da su dostavljeni podaci usklađeni sa smjernicama navedenim u Prilogu II. i s pojmovima uvedenim Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);

iii. provjeriti da su dostavljeni podaci usklađeni s podacima prikupljenim u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33); i

iv. provjeriti postoje li kontrole i postupci koji mogu potvrditi integritet, točnost i usklađenost podataka.

U slučaju sudjelovanja na grupnoj osnovi, rezultati procjena revizora razmjenjuju se s nacionalnim središnjim bankama drugih članova grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Na zahtjev NSB-a sudionika, iscrpni nalazi ispitivanja provedenih na temelju ovog stavka, dostavljaju se tom NSB-u, a u slučaju sudjelovanja grupe, naknadno se razmjenjuju s nacionalnim središnjim bankama članova grupe.

Eurosustav može osigurati daljnje smjernice o načinu na koji se provodi ispitivanje od strane revizora u kojem slučaju sudionici moraju osigurati da revizori primjenjuju te smjernice pri provođenju ispitivanja.

6. Nakon promjene u sastavu grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja ili korporativne reorganizacije, kao što su pripajanje, spajanje ili podjela, koja utječe na skup prihvatljivih kredita sudionika, revidirano prvo izvješće dostavlja se u skladu s uputama koje je dostavio NSB sudionika. Odgovarajući NSB procjenjuje utjecaj revizije i poduzima odgovarajuće radnje. Takve radnje mogu uključiti zahtjev za plaćanje zaduženog iznosa koji, uzimajući u obzir promjene sastava ili korporativnu reorganizaciju grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, premašuje odgovarajući iznos zaduženja. Dotični sudionik (koji može uključiti novoosnovani subjekt nakon korporativne reorganizacije) dostavlja dodatne informacije koje traži odgovarajući NSB radi pomaganja u procjeni utjecaja revizije.

7. Eurosustav može podatke koje sudionici dostavljaju u skladu s ovim člankom koristiti za provedbu okvira za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja te za analizu učinkovitosti okvira i druge analitičke svrhe Eurosustava.

Članak 8.

Neispunjavanje izvještajnih zahtjeva

1. Ako sudionik ne dostavi izvješće ili ne ispunjava zahtjeve revizije ili ako se uoče pogreške u dostavljenim podacima, primjenjuje se sljedeće:

(a) Ako sudionik ne dostavi prvo izvješće do odgovarajućeg roka, njegov iznos zaduženja utvrđuje se kao nula.

(b) Ako sudionik ne dostavi drugo izvješće do odgovarajućeg roka ili ne ispunjava obveze iz članka 7. stavka 5. ili 6., na iznose koje je taj sudionik zadužio temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuje se kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja važeća u vrijeme raspodjele na aukcijama u odnosu na odgovarajuću drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

(c) Ako sudionik u vezi s revizijom iz članka 7. stavka 5. ili na drugi način, uoči pogreške u dostavljenim podacima u izvješću, uključujući netočnosti ili nepotpunosti, mora o tome obavijestiti odgovarajući NSB u najkraćem mogućem roku. Ako je odgovarajući NSB obaviješten o takvim pogreškama ili ako je na drugi način upoznat s njima: i. sudionik dostavlja sve dodatne informacije koje zatraži odgovarajući NSB radi pružanja pomoći u procjeni utjecaja dotične pogreške; i ii. odgovarajući NSB može poduzeti odgovarajuće radnje, koje mogu uključiti prilagođavanje kamatnoj stopi koja se primjenjuje na zaduženja sudionika temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i zahtjeve za otplatu zaduženog iznosa koji, zbog pogreške, premašuju iznos zaduženja sudionika.

2. Stavak 1. bez utjecaja je na bilo koju sankciju koju se može izreći u skladu s Odlukom ESB/2010/10 Europske središnje banke ( 5 ) u vezi s izvještajnim obvezama utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Članak 9.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 3. svibnja 2016.









PRILOG I.

PROVOĐENJE DRUGE SERIJE CILJANIH OPERACIJA DUGOROČNIJEG REFINANCIRANJA

1. Izračun iznosa zaduženja i iznos ponude

Sudionici u jednoj od ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja druge serije, koji djeluju pojedinačno ili kao vodeća institucija grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, podvrgnuti su iznosu zaduženja. Izračunati iznos i zaduženja zaokružuju se na sljedeći višekratnik od 10 000 eura.

Iznos zaduženja koji se primjenjuje na pojedinačnog sudionika u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja izračunava se na temelju iznosa prihvatljivih kredita sa stanjem na dan 31. siječnja 2016. Iznos zaduženja koji se primjenjuje na vodeću instituciju grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja izračunava se na temelju prihvatljivih kredita sa stanjem na 31. siječnja 2016. u odnosu na sve članove te grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

Iznos zaduženja jednak je 30 % stanja prihvatljivih kredita koji se odnose na sudionika ( 6 ) na dan 31. siječnja 2016. umanjeno za iznos zaduženja od strane sudionika u ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja provedenim u rujnu i prosincu 2014. u skladu s Odlukom ESB/2014/34, a koji su još nepodmireni na datum namire druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, tj.:

BAk = 0,3 × OLJan 2016 – OBk za k = 1, …, 4

Ovdje BAk je iznos zaduživanja u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinaniciranja k (s k = 1, …, 4), OLJan 2016 je iznos prihvatljivog kredita koji drži sudionik koje je nepodmiren na dan 31. siječnja 2016., a OB k je iznos koji je sudionik zadužio u TLTRO1 i TLTRO2 prve serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i još je nepodmiren na datum namire druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k.

Iznos ponude koji se primjenjuje na svakog sudionika u svakoj ciljanoj operaciji dugoročnijeg refinanciranja druge serije je iznos zaduženja umanjen za zaduženje sudionika u prethodnim ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja druge serije.

Neka je Ck ≥ 0 zaduženje sudionika u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k. Iznos ponude BLk za ovog sudionika u operaciji k je:

BL 1 = BA 1 i

, za k = 2, 3, 4.

2. Izračun referentnih vrijednosti

Neka je NLm prihvatljivo neto kreditiranje sudionika u kalendarskom mjesecu m, izračunato kao bruto tokovi novih prihvatljivih kredita sudionika u tom mjesecu umanjeno za otplate prihvatljivih krediti, kako je utvrđeno u Prilogu II.

Označeno s NLB referentna vrijednost neto kreditiranja za ovog sudionika. Definira se kako slijedi:

NLB = min(NLFeb 2015 + NLMarch 2015 + … + NLJan 2016,0)

To podrazumijeva da ako sudionik ima pozitivno ili nula prihvatljivo neto kreditiranja u prvom referentom razdoblju, onda NLB = 0. Međutim, ako sudionik ima negativno neto kreditiranje u prvom referentnom razdoblju, onda NLB = NLFeb 2015 + NLMarch 2015 + … + NLJan 2016.

Označeno s OAB referentna vrijednost stanja sudionika. Definira se kako slijedi:

OAB = max(OLJan 2016 + NLB,0)

3. Izračun kamatne stope

Neka NSJan 2018 bude iznos dobiven zbrajanjem prihvatljivog neto kreditiranja tijekom razdoblja od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2018. i iznosa prihvatljivih kredita nepodmirenih na dan 31. siječnja 2016.; ovo se izračunava kao NSJan 2018 = OLJan 2016 + NLFeb 2016 + NLMarch 2016 + … + NLJan 2018

Neka sada bude EX postotak odstupanja od NSJan 2018 od referentne vrijednosti stanja, to jest,

Kada je OAB jednak nuli, smatra se da je EX jednak 2,5.

Neka rk bude kamatna stopa koja se primjenjuje na drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k. Neka MROk i DFk bude kamatna stopa glavne operacije refinanciranja (MRO) i pasivne kamatne stope, izražene kao godišnji postotak, važeće u vrijeme dodjele druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, navedenim redoslijedom. Kamatna stopa određuje se na sljedeći način:

(a) Ako sudionik ne premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita na dan 31. siječnja 2018., kamatne stope koje se primjenjuju na sve iznose koje je sudionik zadužio temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja jednak je MRO stopi primjenjivoj u vrijeme dodjele svake ciljane operacija dugoročnijeg refinanciranja druge serije, to jest:

ako je EX ≤ 0, onda je rk = MROk .

(b) Ako sudionik premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita za najmanje od 2,5 % na dan 31. siječnja 2018., kamatna stopa koja se primjenjuje na sve iznose koje je sudionik zadužio temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja jednaka je pasivnoj kamatnoj stopi primjenjivoj u vrijeme dodjele svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja druge serije, to jest,

ako je EX ≥ 2,5, onda je rk = DFk .

(c) Ako sudionik premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita, ali za manje od 2,5 % na dan 31. siječnja 2018., kamatna stopa koja se primjenjuje na sve iznose koje je sudionik zadužio temeljem druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja linearno napreduje ovisno o postotku za koji sudionik premašuje svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita, to jest,

ako je 0 < EX < 2,5, onda je

.

Kamatna stopa iskazuje se kao godišnji postotak, zaokružen prema dolje na sljedeća četiri decimalna mjesta.









PRILOG II.

DRUGA SERIJA CILJANIH DUGOROČNIJIH OPERACIJA REFINANCIRANJA – SMJERNICE ZA PRIPREMANJE PODATAKA KOJI SE TRAŽE IZVJEŠTAJNIM OBRASCEM

1. Uvod ( 7 )

Ove smjernice daju upute za sastavljanje izvješća o podacima koje sudionici u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja moraju dostaviti u skladu s člankom 7. Izvještajni zahtjevi prikazani su u izvještajnom obrascu na kraju ovog Priloga. Ove smjernice također navode izvještajne zahtjeve za vodeće institucije u grupama za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja koje sudjeluju u operacijama.

Odjeljci 2. i 3. daju opće informacije u vezi s prikupljanjem i prijenosom podataka, a odjeljak 4. objašnjava indikatore koje je potrebno dostaviti.

2. Opće informacije

Mjere koje se koriste u izračunavanju iznosa zaduženja odnose se na kredite monetarnih financijskih institucija (MFI) nefinancijskim društvima iz europodručja i kredite monetarnih financijskih institucija kućanstvima iz europodručja ( 8 ), osim stambenih kredita, u svim valutama. U skladu s člankom 7. izvješća o podacima moraju se dostaviti za dva referentna razdoblja utvrđena u članku 1. Posebno, podaci o stanjima prihvatljivih kredita na kraju mjeseca koji prethodi početku razdoblja i na kraju razdoblja, jednako kao i o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom razdoblja (obračunato kao bruto kreditiranje bez otplata kredita) moraju se dostavljati odvojeno za nefinancijska društva i za kućanstva. Stanja prihvatljivih kredita prilagođavaju se računima kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, a nisu isknjiženi. Detaljni podaci također se zahtijevaju o odgovarajućim podmodelima ovih stavki te o učincima koji imaju za posljedicu promjene stanja prihvatljivih kredita, ali koji nisu povezani s prihvatljivim neto kreditiranjem (dalje u tekstu „prilagođavanje stanjima”), također obuhvaćajući prodaje i kupnje kredita i druge prijenose kredita.

U odnosu na korištenje prikupljenih informacija, podaci o stanjima prihvatljivih kredita na dan 31. siječnja 2016. koristit će se za određivanje iznosa zaduženja. Osim toga, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom prvog referentnog razdoblja koristite će se za izračun referentnih vrijednosti neto kreditiranja i referentne vrijednosti stanja. U međuvremenu, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom drugog referentnog razdoblja koristit će se za procjenu kreditnih kretanja i shodno tome, primjenjivih kamatnih stopa. Svi drugi indikatori navedeni u obrascu potrebni su radi potvrde unutarnje usklađenosti podataka i njihove usklađenost sa statističkim podacima prikupljenim unutar Eurosustava i radi dubinskog praćenja utjecaja programa druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

Opći okvir na kojem se temelji popunjavanje izvješća o podacima osiguran je izvještajnim zahtjevima monetarnih financijskih institucija iz europodručja u okviru statistike bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija, kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Posebno, u pogledu kredita, članak 8. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) zahtijeva da se oni „dostavljaju prema stanju glavnice na kraju mjeseca. Otpisi i djelomični otpisi kako su utvrđeni odgovarajućim računovodstvenim praksama isključeni su iz tog iznosa. […] krediti se ne netiraju s drugom imovinom i obvezama”. Međutim, suprotno pravilima utvrđenim u članku 8. stavku 2. koja također podrazumijevaju da se podaci o kreditima trebaju dostaviti u bruto iznosu s rezervacijama, članak 8. stavak 4. propisuje da„nacionalne središnje banke mogu dopustiti dostavljanje podataka o kreditima za koje postoje rezervacije bez rezervacija i dostavljanje podataka o kupljenim kreditima po cijeni dogovorenoj u vrijeme njihova stjecanja (tj. prema vrijednosti transakcije) pod uvjetom da se takve prakse dostavljanja podataka primjenjuju od strane svih izvještajnih jedinica koje su rezidenti”. Učinci koje ovo odstupanje od općih smjernica statistike bilančnih stavki ima na prikupljanje izvješća o podacima detaljnije razmatraju se dalje u tekstu.

Uredba (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) također se treba koristiti kao referentni dokument u odnosu na definicije koje se primjenjuju u prikupljanju izvješća o podacima. Vidjeti, posebno, članak 1. za opće definicije i odjeljke 2. i 3. Priloga II. za definicije kategorija instrumenata koji su obuhvaćeni pojmom „krediti” odnosno sektora sudionika. Značajno je da u okviru bilančnih stavki potraživanja, obračunate kamate po kreditima, u pravilu su predmet evidentiranja u bilanci po obračunu (tj. na obračunskom principu, a ne kad su stvarno naplaćene), ali se isključuju iz podataka o stanjima kredita. Međutim, kapitaliziranu kamatu potrebno je iskazati kao dio stanja.

Iako je većina podataka koji se trebaju iskazati u obrascu već prikupljena od strane monetarnih financijskih institucija u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), od sudionika koji sudjeluju u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja moraju se prikupiti neki dodatni podaci. Metodološki okvir statistike bilančnih stavki, kako je utvrđen u Priručniku o statistici bilance monetarnih financijskih institucija ( 9 ), osigurava sve pozadinske informacije koje se zahtijevaju kako bi se prikupili ovi dodatni podaci; dodatne pojedinosti navedene su u točki 4. u odnosu na definicije pojedinačnih indikatora.

3. Opće upute u vezi izvješćivanja

(a) Struktura izvještajnog obrasca

Obrazac uključuje oznaku razdoblja na koje se podaci odnose i grupira pokazatelje u dva bloka: Krediti monetarnih financijskih institucija nefinancijskim društvima iz europodručja i krediti monetarnih financijskih institucija kućanstvima iz europodručja, osim stambenih kredita. Podaci istaknuti žutom bojom u svim poljima izračunavaju se iz podataka unesenih u druga polja, temeljem danih formula. Obrazac također sadrži pravilo vrednovanja koje potvrđuje usklađenost između stanja i transakcija.

(b) Definicija „izvještajnog razdoblja”

Izvještajno razdoblje označava vremenski raspon na koji se podaci odnose. Postoje dva izvještajna razdoblja u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, tj. „prvo referentno razdoblje”, od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016., i „drugo referentno razdoblje”, od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2018. Pokazatelji koji se odnose na stanja moraju se dostavljati s krajem mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja i na kraju izvještajnog razdoblja; stoga, za prvo izvještajno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. siječnja 2015. i 31. siječnja 2016., a za drugo referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. siječnja 2016. i 31. siječnja 2018. S druge strane, podaci o transakcijama i usklađivanjima moraju obuhvatiti sve bitne učinke koji nastanu tijekom izvještajnog razdoblja.

(c) Izvješćivanje u odnosu na grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

U odnosu na grupe koje sudjeluju u drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, podaci se trebaju dostavljati, u pravilu, na agregiranoj osnovi. Međutim, nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro imaju mogućnost prikupljanja podataka na osnovi pojedinačne institucije, ako to smatraju primjerenim.

(d) Prijenos izvješća o podacima

Popunjena izvješća o podacima potrebno je dostaviti odgovarajućem NSB-u kako je navedeno u članku 7. i u skladu s okvirnim kalendarom za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a, koji također navodi referentna razdoblja koja trebaju biti obuhvaćena u svakom prijenosu i koje starije podatke je potrebno koristiti za prikupljanje podataka.

(e) Jedinica podataka

Podaci se moraju dostavljati iskazani u tisućama eura.

4. Definicije

Ovaj odjeljak sadrži definicije stavki koji se trebaju dostaviti; numeriranje korišteno u izvještajnom obrascu navodi se u zagradama.

(a) Stanja prihvatljivih kredita (1. i 4.)

Podaci u ovim poljima izračunavaju se na osnovi podataka dostavljenih u odnosu na naredne stavke, odnosno „stanja u bilanci” (1.1. i 4.1.), umanjeno za „stanja kredita koji su sekruritizirani ili na drugi način preneseni, ali nisu isknjiženi iz bilance” (1.2. i 4.2.), uvećano za „stanja rezervacija za prihvatljive kredite” (1.3. i 4.3.). Posljednji potpojam bitan je samo u slučajevima kada se, suprotno općoj praksi bilančnih stavki, podaci o kreditima iskazuju bez rezervacija.

i. Stanja iz bilance (1.1. i 4.1.)

Ova stavka obuhvaća stanja kredita odobrenih nefinancijskim društvima i kućanstvima iz europodručja, osim stambenih kredita. Obračunata kamata, za razliku od kapitalizirane kamate, isključena je iz pokazatelja.

Ova polja u obrascu izravno su povezana sa zahtjevima dijela 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) (blok 2. tablice 1. o mjesečnim stanjima).

Za detaljnije definicije stavki koje je potrebno uključiti u izvješća o podacima, vidjeti dio 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 2.1.4. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija.

ii. Stanja kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, ali nisu isknjiženi iz bilance (1.2. i 4.2).

Ova stavka obuhvaća stanja kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, ali koji nisu isknjiženi iz bilance. Moraju se iskazati podaci o svim sekuritizacijama, neovisno o tome jesu li uključena financijska društva posebne namjene rezidenti. Krediti dani kao kolateral Eurosustavu za kreditne operacije monetarne politike u obliku kreditnih potraživanja, koji dovode do prijenosa bez isknjižavanja iz bilance, isključeni su iz ove stavke.

Dio 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) (blok 5.1. tablice 5a o mjesečnim podacima) obuhvaća zahtijevane podatke o neisknjiženim sekuritiziranim kreditima nefinancijskim društvima i kućanstvima, ali ne zahtijeva da potonji budu raščlanjeni prema namjeni. Pored toga, stanja kredita koji su na drugi način preneseni (tj. ne putem sekuritizacije), ali nisu isknjiženi, nisu obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Za potrebe sastavljanja izvješća o podacima, tako se zahtijevaju posebni izvaci podataka iz unutarnjih baza podataka monetarnih financijskih institucije.

Za dodatne podatke o stavkama koje je potrebno uključiti u izvješća o podacima, vidjeti dio 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 2.3 Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija.

iii. Stanja rezervacija za prihvatljive kredite (1.3. i 4.3.)

Ovi podaci bitni su samo za one institucije koje, suprotno općoj praksi bilančnih stavki, dostavljaju podatke o kreditima bez rezervacija. U slučaju institucija koje sudjeluje kao grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, ovaj se zahtjev primjenjuje samo na one institucije u grupi koje iskazuju kredite bez rezervacija.

Ova stavka uključuje pojedinačna i kolektivna smanjenja vrijednosti i gubitke po kreditima (prije otpisa i djelomičnih otpisa). Podaci se moraju odnositi na stanja prihvatljivih kredita u bilanci, tj. isključujući kredite koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, a koji nisu isknjiženi iz bilance.

Kako je navedeno u trećem podstavku točke 2., u statistici bilančnih stavki krediti trebaju biti iskazani, u pravilu, sa stanjem glavnice, uz odgovarajuće rezervacije raspoređene u „kapital i pričuve”. U tim se slučajevima ne trebaju iskazati posebni podaci o rezervacijama. Istodobno, u slučajevima kada se krediti iskazuju bez rezervacija, ovi dodatni podaci trebaju se iskazati radi prikupljanja potpuno usporedivih podataka monetarnih financijskih institucija.

Kada postoji praksa iskazivanja stanja kredita bez rezervacija, nacionalne središnje banke mogu iskazivanje ovih podataka odrediti kao neobavezno. Međutim, u takvim slučajevima izračuni temeljem okvira druge serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja zasnivat će se na stanjima kredita iz bilance bez rezervacija ( 10 ).

Za dodatne pojedinosti, vidjeti upućivanje na odredbe u definiciji „Kapital i pričuve” iz dijela 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

(b) Prihvatljivo neto kreditiranje (2)

U ovim poljima izvještajnog obrasca iskazuju se podaci o neto kreditima (transakcijama) odobrenim tijekom izvještajnog razdoblja. Podaci se izračunavaju na osnovi podataka iskazanih za podstavke, odnosno „bruto kreditiranje” (2.1.) umanjeno za „otplate” (2.2.).

Krediti u vezi kojih je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja trebaju se iskazati i kao „otplate” i kao „bruto kreditiranje” u vrijeme sklapanja ponovnog sporazuma o uvjetima kreditiranja. Podaci o usklađivanjima moraju uključiti učinke koje se odnose na ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja.

Obratne transakcije tijekom razdoblja (tj. krediti odobreni i otplaćeni tijekom razdoblja) trebaju u načelu biti iskazani i kao „bruto kreditiranje” i kao „otplate”. Međutim, također je dopustivo za monetarne financijske institucije koje sudjeluju na aukcijama da isključe ove operacije kad sastavljaju izvješća o podacima, u mjeri i kojoj bi ovo ublažilo njihov teret izvješćivanja. U tom slučaju, one trebaju izvijestiti odgovarajući NSB i podaci o usklađivanjima u odnosu na stanja moraju također isključivati utjecaje koji se odnose na ove obratne transakcije. Ova iznimka se ne primjenjuje na kredite odobrene tijekom razdoblja, a koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni.

Dugovanja po kreditnim karticama, revolving krediti i prekoračenja trebaju također biti uzeta u obzir. Za ove instrumente, promjene u bilancama zbog iznosa iskorištenih ili povučenih tijekom izvještajnog razdoblja trebaju biti korištene kao približne za neto kreditiranje. Pozitivne iznose potrebno je iskazati kao „bruto kreditiranje” (2.1.), a negativne iznose potrebno je iskazati (s pozitivnom predznakom) kao „otplate” (2.2.).

i. Bruto kreditiranje (2.1.)

Ova stavka obuhvaća tok bruto novih kredita u izvještajnom razdoblju, isključujući bilo koje stjecanje kredita. Odobrene kredite koji se odnose na dugovanje po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja potrebno je iskazati kako je gore objašnjeno.

Iznose dodane tijekom razdoblja na klijentovo stanje duga, primjerice na kapitalizirane kamate (za razliku od obračunate kamate) i naknade, potrebno je također uključiti.

ii. Otplate (2.2.)

Ova stavka obuhvaća tokove otplate glavnice tijekom izvještajnog razdoblja, isključujući one koji se odnose na sekuritizirane kredite ili kredite prenesene na drugi način, a koji nisu isknjiženi iz bilance. Otplate koje se odnose na dugovanje po kreditnim karticama, revolving kredite i prekoračenja trebaju se također iskazati, kako je gore objašnjeno.

Podatke o otplatama kamate koje se odnose na obračunate kamate koje još nisu kapitalizirane, prijenose kredita i druga usklađivanja u odnosu na neotplaćene iznose (uključujući otpise i djelomične otpise) ne treba iskazati.

(c) Usklađivanja stanja

Ova polja izvještajnog obrasca služe za izvješćivanje o promjenama u stanjima (umanjenja (–) i povećanja (+)) koje nastanu tijekom izvještajnog razdoblja, a koje nisu povezane s neto kreditiranjem. Takve promjene nastaju iz operacija kao što su sekuritizacije kredita i drugi prijenosi kredita tijekom izvještajnog razdoblja i od drugih usklađenja povezanih s revalorizacijama zbog promjena tečajeva, otpisa ili djelomičnih otpisa kredita i reklasifikacija. Podaci u ovim poljima automatski se izračunavaju na osnovi iznosa iskazanih pod podstavkom, odnosno „Prodaje i kupnje kredita i drugi prijenosi kredita tijekom izvještajnog razdoblja” (3.1.) uvećano za „Ostala usklađivanja” (3.2.).

i. Prodaje i kupnje kredita i drugi prijenosi kredita tijekom izvještajnog razdoblja (3.1.)

— Neto tokovi sekuritiziranih kredita s utjecajem na stanja kredita (3.1A)

Ova stavka obuhvaća neto iznose kredita koji su sekuritizirani tijekom izvještajnog razdoblja s utjecajem na iskazano stanje kredita, izračunato kao stjecanja umanjeno za raspolaganja ( 11 ). Moraju se iskazati podaci o svim sekuritizacijama, neovisno o tome jesu li uključena financijska društva posebne namjene rezidenti. Prijenose kredita potrebno je iskazati u nominalnom iznosu bez otpisa i djelomičnih otpisa u vrijeme prodaje. Ovi otpisi i djelomični otpisi iskazuju se, ako ih je moguće utvrditi, pod stavkom 3.2B u obrascu (vidjeti dolje). Kada se radi o monetarnim financijskim institucijama koje dostavljaju podatke o kreditima bez rezervacija, podatke o prijenosima potrebno je dostavljati po bilančnoj vrijednosti (tj. nominalni iznos bez stanja rezervacija) ( 12 ).

Zahtjevi dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) (blokovi 1.1. tablice 5a o mjesečnim podacima i tablice 5b o tromjesečnim podacima) obuhvaćaju ove elemente.

Za iscrpnije definicije stavki koje je potrebno iskazati, vidjeti dio 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 2.3. Priručnika o statistici bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija.

— Neto tokovi kredita koji su na drugi način preneseni s utjecajem na stanja kredita (3.1B)

Ova stavka uključuje neto iznose kredita prodanih ili stečenih tijekom razdoblja s utjecajem na iskazana stanja kredita u operacijama koje nisu povezane sa sekuritizacijom i izračunava se kao stjecanja umanjeno za raspolaganja. Podatke o prijenosima potrebno je iskazati u nominalnom iznosu bez otpisa i djelomičnih otpisa u vrijeme prodaje. Ove otpise i djelomične otpise potrebno je iskazati, ako ih je moguće utvrditi, pod stavkom 3.2B. Kada se radi o monetarnim financijskim institucijama koje iskazuju podatke o kreditima bez rezervacija, podaci o prijenosima trebaju se iskazati po bilančnoj vrijednosti (tj. nominalni iznos bez stanja rezervacija).

Zahtjevi iz dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) djelomično obuhvaćaju ove elemente. Blokovi 1.2. iz tablice 5.a o mjesečnim podacima i tablice 5.b o tromjesečnim podacima uključuju podatke o neto tokovima kredita koji su na drugi način preneseni s utjecajem na stanja kredita, ali isključuju:

1. kredite prodane drugoj domaćoj monetarnoj financijskoj instituciji ili stečene od druge domaće monetarne financijske institucije, uključujući prijenose unutar grupe zbog restrukturiranja (npr. prijenos skupa kredita od društva kćeri domaće monetarne financijske institucije matičnoj monetarnoj financijskoj instituciji);

2. prijenose kredita u kontekstu reorganizacije unutar grupe zbog spajanja, pripajanja i podjela.

Podatke o svim ovim učincima potrebno je iskazati za potrebe sastavljanja izvješća o podacima. Za dodatne pojedinosti o stavkama koje se iskazuju, vidjeti dio 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 2.3. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija. U odnosu na „Promjene u strukturi sektora monetarnih financijskih institucija” odjeljak 1.6.3.4. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija (i povezani odjeljak 5.2. Priloga 1.1) navodi detaljne opise prijenosa unutar grupe, koji razlikuju slučajeve gdje se prijenosi odvijaju između pojedinačnih institucionalnih jedinica (npr. prije nego jedna ili više jedinica prestane postojati zbog spajanja ili pripajanja) i one gdje se prijenos odvija u trenutku prestanka neke jedinice, u kojem je slučaju potrebno provesti statističku reklasifikaciju. Za potrebe sastavljanja izvješća o podacima, u oba su slučaja učinci su isti i podatke je potrebno iskazati pod stavkom 3.1C (a ne pod stavkom 3.2C).

— Neto tokovi kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni bez utjecaja na stanja kredita (3.1C)

Ova stavka obuhvaća neto iznose kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni tijekom izvještajnog razdoblja bez utjecaja na iskazana stanja kredita, a izračunava se kao stjecanja umanjeno za raspolaganja. Podatke o prijenosima potrebno je iskazati u nominalnom iznosu bez otpisa i djelomičnih otpisa u vrijeme prodaje. Ove otpise i djelomične otpise potrebno je iskazati, ako ih je moguće utvrditi, pod stavkom 3.2B. Kada se radi o monetarnim financijskim institucijama koje iskazuju podatke o kreditima bez rezervacija, podaci o prijenosima trebaju se iskazati po bilančnoj vrijednosti (tj. nominalni iznos bez stanja rezervacija). Neto tokovi koji se odnose na osiguravanje kredita kao kolaterala Eurosustavu za kreditne operacije monetarne politike u obliku kreditnih potraživanja koji ima za posljedicu prijenos bez isknjižavanja iz bilance isključeni su iz ove stavke.

Zahtjevi iz dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) djelomično obuhvaćaju ove elemente. Blokovi 2.1 tablice 5.a o mjesečnim podacima i tablice 5.b o tromjesečnim podacima obuhvaćaju podatke o neto tokovima kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni bez utjecaja na stanja kredita, ali stambeni krediti kućanstvima ne utvrđuju se odvojeno i stoga trebaju biti odvojeno izlučeni iz unutarnjeg skupa podataka monetarnih financijskih institucija. Pored toga, kako je gore navedeno, zahtjevi isključuju:

1. kredite prodane drugoj domaćoj monetarnoj financijskoj instituciji ili stečene od druge domaće monetarne financijske institucije, uključujući prijenose unutar grupe zbog restrukturiranja (npr. kad društvo kći domaće monetarne financijske institucije prenese skup kredita matičnoj monetarnoj financijskoj instituciji);

2. prijenose kredita u okviru reorganizacije unutar grupe zbog spajanja, pripajanja i podjela.

Podatke o svim ovim učincima potrebno je iskazati za potrebe sastavljanja izvješća o podacima.

Za dodatne pojedinosti o stavkama koje je potrebno uključiti, vidjeti dio 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 2.3. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija.

ii. Ostala usklađivanja (3.2.)

Podaci o ostalim usklađivanjima moraju se iskazati za stanja prihvatljivih kredita iz bilance, isključujući sekuritizirane ili na drugi način prenesene kredite koji nisu isknjiženi.

— Revalorizacije zbog promjena tečajeva (3.2A)

Promjene tečajeva u odnosu na euro dovode do promjena u vrijednosti kredita u stranim valutama kad su izraženi u eurima. Podatke o ovim učincima potrebno je iskazati s negativnim (pozitivnim) predznakom kada na neto osnovi dovode do smanjenja (povećanja) stanja i kada su potrebni radi omogućavanja potpunog usklađivanja između neto kreditiranja i promjena u stanjima.

Ova usklađivanja nisu obuhvaćena zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013733). Za potrebe izvješća o podacima, ako podaci (ili samo procjene) nisu na raspolaganju monetarnim financijskim institucijama, mogu se izračunati u skladu sa smjernicom iz odjeljka 4.2.2 Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija. Predloženi postupak procjene ograničava opseg izračuna na glavne valute i zasniva se na sljedećim koracima:

1. stanja prihvatljivih kredita na kraju mjeseca koji prethodi početku razdoblja i na kraju razdoblja (stavke 1. i 4.) raščlanjeni su prema valuti u kojoj su izraženi, usredotočujući se na skupove kredita izraženih u GBP, USD, CHF i JPY. Ako ovi podaci nisu na raspolaganju, mogu se koristiti podaci o ukupnim stanjima iz bilance, uključujući sekuritizirane ili na druge način prenesene kredite koji nisu isknjiženi – stavke 1.1. i 4.1.

2. sa svakim skupom kredita postupa se kako slijedi. Odgovarajuće jednadžbe iz Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucije prikazane su u zagradama:

— stanja na kraju mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja i na kraju razdoblja preračunavaju se u originalnu valutu u kojoj su izraženi, upotrebom odgovarajućih nominalnih tečajeva ( 13 ) (jednadžbe [4.2.2] i [4.2.3]),

— promjene u stanjima tijekom referentnog razdoblja iskazane u stranoj valuti izračunavaju se i preračunavaju u euro upotrebom prosječne vrijednosti dnevnih tečajeva tijekom izvještajnog razdoblja (jednadžba [4.2.4]),

— razlika između promjene u stanjima preračunatim u euro, kako je izračunata u prethodnom koraku i promjene u stanjima u euru izračunavaju se (jednadžba [4.2.5], sa suprotnom predznakom);

3. konačno usklađivanje tečajeva procjenjuje se kao zbroj usklađivanja za svaku valutu.

Za dodatne informacije, vidjeti odjeljke 1.6.3.5. i 4.2.2. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija.

— Otpisi/Djelomični otpisi (3.2B)

U skladu s točkom (g) članka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), „djelomičan otpis” znači izravno smanjenje dijela vrijednosti kredita u statističkoj bilanci zbog gubitka. Slično tome, u skladu s točkom (h) članka 1. iste Uredbe, „otpis” znači smanjenje pune vrijednosti kredita što dovodi do njegova uklanjanja iz bilance. Učinke djelomičnih otpisa i otpisa potrebno je iskazati s negativnim ili pozitivnim predznakom kada oni na neto osnovi imaju za posljedicu smanjenje ili povećanje, prema potrebi, neotplaćenih iznosa. Ovi podaci potrebni su radi omogućavanja potpunog usklađivanja između neto kreditiranja i promjena u stanjima.

U odnosu na otpise i djelomične otpise u pogledu neotplaćenih kredita iz bilance, mogu se koristiti podaci prikupljeni radi udovoljavanja minimalnim zahtjevima iz dijela 4. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) tablice 1.A o mjesečnim vrijednosnim usklađivanjima). Međutim, rješavanje utjecaja otpisa i djelomičnih otpisa kredita na sekuritizirane ili na drugi način prenesene kredite koji nisu isknjiženi zahtijeva posebno izlučivanje podataka iz unutarnjih baza podataka monetarnih financijskih institucija.

Podaci o stanjima prihvatljivih kredita (stavke 1. i 4.) u načelu se ispravljaju za stanja rezervacija u slučajevima kada su krediti iskazani bez rezervacija u statističkoj bilanci.

— U slučajevima kada sudionici iskazuju stavke 1.3. i 4.3., podaci o otpisima i djelomičnim otpisima kredita trebaju uključivati brisanje prošlih rezervacija za kredite koji su postali (djelomično ili u cijelosti) nenaplativi i pored toga, ako je primjenjivo, trebaju također uključivati sve gubitke koji premašuju rezervacije. Slično tome, kada je kredit za koji postoje rezervacije sekuritiziran ili na drugi način prenesen, potrebno je iskazati otpis ili djelomičan otpis koji je jednak stanju rezervacija, sa suprotnim predznakom, kako bi se uskladila promjena u vrijednosti iz bilance, ispravljen za iznos rezervacija i vrijednost neto toka. Rezervacije se mogu promijeniti tijekom vremena zbog novih smanjenja vrijednosti i gubitaka po kreditima (bez mogućih preinačenja, uključujući one koji nastaju kad je dužnik otplatio kredit). Takve promjene ne bi trebalo iskazati u izvješću o podacima kao dio otpisa/djelomičnih otpisa (budući da izvješća o podacima utvrđuju vrijednosti s rezervacijama) ( 14 ). — Razdvajanje utjecaja otpisa i djelomičnih otpisa kredita na sekuritizirane ili na drugi način prenesene kredite koji nisu isknjiženi može biti izostavljeno ako se zasebni podaci o rezervacijama ne mogu izlučiti iz unutarnje baze podataka monetarnih financijskih institucija.

— Kada postoji praksa prema kojoj se stanja kredita iskazuju bez rezervacija, ali odgovarajuće stavke (1.3. i 4.3.) koje se odnose na rezervacije nisu iskazane (vidjeti točku 4(a)), otpisi/djelomični otpisi moraju uključivati nova smanjenja vrijednosti i naknade za gubitke po kreditima iz kreditnog portfelja (bez mogućih preinačenja, uključujući one koji nastaju kad je dužnik otplatio kredit) ( 15 ). — Nije potrebno razdvajanje utjecaja otpisa i djelomičnih otpisa sekuritiziranih ili na drugi način prenesenih kredita koji nisu isknjiženi ako se zasebni podaci o rezervacijama ne mogu izlučiti iz unutarnje baze podataka monetarnih financijskih institucija. — U načelu, ove stavke također uključuju revalorizacije koje nastaju kada su krediti sekuritizirani ili na drugi način preneseni, a vrijednost transakcije razlikuje se od nominalnog neotplaćenog iznosa u vrijeme prijenosa. Ove revalorizacije moraju se iskazati, ako ih je moguće utvrditi, a treba ih izračunati kao razliku između vrijednosti transakcije i nominalnog neotplaćenog iznosa u vrijeme prodaje. — Za dodatne informacije, vidjeti dio 4. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i odjeljak 1.6.3.3 Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija.

— Reklasifikacije (3.2C)

Reklasifikacije iskazuju sve ostale učinke koji nisu povezani s neto kreditiranjem, kako je definirano u točki 4(b), nego imaju za posljedicu promjene u stanjima kredita u bilanci, isključujući sekuritizirane ili na drugi način prenesene kredite koji nisu isknjiženi.

Ovi učinci nisu obuhvaćeni zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i njihov učinak obično se procjenjuje na agregiranoj osnovi za sastavljanje makroekonomske statistike. Međutim, oni su važni na razini pojedinačnih institucija (ili grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja) radi usklađivanja neto kreditiranja i promjena u stanjima.

Sljedeći učinci moraju se iskazati, u odnosu na stanja kredita u bilanci, isključujući sekuritizirane ili na drugi način prenesene kredite koji nisu isknjiženi i primjenjuju se uobičajeni dogovori o učincima iskazivanja koji vodi do smanjenja (povećanja) stanja s negativnim (pozitivnim) predznakom.

1. Promjene u sektorskoj klasifikaciji ili području u kojem je dužnik rezident, koje imaju za posljedicu promjene u iskazanim neotplaćenim pozicijama koje nisu dospjele u odnosu na neto kreditiranje i stoga ne trebaju biti iskazane.

2. Promjene u klasifikaciji instrumenata. One mogu također utjecati na pokazatelje ako se stanja kredita povećaju ili smanje zbog, primjerice, reklasifikacije osiguranja duga ili kredita kao osiguranja duga.

3. Usklađivanja koja imaju za posljedicu ispravke pogrešaka u izvješćivanju, u skladu s uputama primljenim od odgovarajućeg NSB-a u skladu s točkom (c) članka 8. stavka 1.

U skladu s člankom 7. stavkom 6. korporativne reorganizacije i promjene u sastavu grupa za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja mogu imati za posljedicu potrebu za ponovo dostavljanje prvog izvješća o podacima kako bi odražavao novu korporativnu strukturu i sastav grupe za drugu seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Stoga se u odnosu na te događaje reklasifikacije ne koriste.

Za dodatne informacije, vidjeti odjeljak 1.6.3.4. Priručnika o statistici bilance monetarnih financijskih institucija. Međutim, gore istaknute konceptualne razlike potrebno je uzeti u obzir za potrebe dobivanja reklasifikacijskih podataka na razini pojedinačnih institucija.







Izvješćivanje o drugoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja Izvještajno razdoblje:… Krediti nefinancijskim društvima i kućanstvima, osim stambenih kredita kućanstvima (u tisućama eura) Krediti nefinancijskim društvima Krediti kućanstvima (uključujući neprofitne institucije koje služe kućanstvima), osim stambenih kredita Stavka Formula Potvrđivanje Glavni agregati 1 Stanja prihvatljivih kredita na kraju mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja… 0 0 1 1 = 1.1 – 1.2 (+ 1.3) 2 Prihvatljivo neto kreditiranje u izvještajnom razdoblju… 0 0 2 2 = 2.1 – 2.2 3 Usklađenja stanja: umanjenja (–) i povećanja (+)… 0 0 3 3 = 3.1 + 3.2 4 Stanja prihvatljivih kredita na kraju izvještajnog razdoblja… 0 0 4 4 = 4.1 – 4.2 (+ 4.3) 4 = 1 + 2 + 3 Osnovne stavke Stanja prihvatljivih kredita na kraju mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja 1.1 Stanja u bilanci… 1.1 1.2 Stanja kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, ali nisu isknjiženi iz bilance… 1.2 1.3 Stanja rezervacija za prihvatljive kredite (1)… 1.3 Prihvatljivo neto kreditiranje u izvještajnom razdoblju 2.1 Bruto kreditiranje… 2,1 2.2 Otplate… 2.2 Usklađenja stanja: umanjenja (–) i povećanja (+) 3.1 Prodaje i kupnje kredita i drugi prijenosi kredita tijekom izvještajnog razdoblja… 0 0 3,1 3.1 = 3.1A + 3.1B + 3.1C 3.1A Neto tokovi kredita koji su sekuritizirani s utjecajem na stanja kredita… 3.1A 3.1B Neto tokovi kredita koji su na drugi način preneseni s utjecajem na stanja kredita… 3.1B 3.1C Neto tokovi kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni bez utjecaja na stanja kredita… 3.1C 3.2 Ostala usklađivanja… 0 0 3.2 3.2 = 3.2A + 3.2B + 3.2C 3.2A Revalorizacije zbog promjena tečajeva… 3.2A 3.2B Otpisi/djelomični otpisi… 3.2B 3.2C Reklasifikacije… 3.2C Stanja prihvatljivih kredita na kraju izvještajnog razdoblja 4.1 Stanja u bilanci… 4,1 4.2 Stanja kredita koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, ali nisu isknjiženi iz bilance… 4.2 4.3 Stanja rezervacija za prihvatljive kredite (1)… 4.3 (*1) Primjenjivo samo u onim slučajevima kada se krediti iskazuju bez rezervacija; vidi upute za izvješćivanje za više detalja.