2014O0060 — HR — 01.05.2015 — 001.001

Ovaj je dokument samo dokumentacijska pomoć za čiji sadržaj institucije ne preuzimaju odgovornost

►B SMJERNICA (EU) 2015/510 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE od 19. prosinca 2014. o provedbi monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60) (preinaka) ( L 091 2.4.2015, 3)









▼B

SMJERNICA (EU) 2015/510 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 19. prosinca 2014.

o provedbi monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60)

(preinaka)







Upravno vijeće Europske središnje banke, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2., uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1., članak 9. stavak 2., članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3., članak 18. stavak 2. te članak 20. prvi stavak, budući da: (1) Smjernica ESB/2011/14 ( 1 ) znatno je izmijenjena. Budući da su potrebne daljnje izmjene, potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. (2) Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva utvrđivanje instrumenata i postupaka kojima će se koristiti Eurosustav, koji se sastoji od Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka onih država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”), kako bi se ta politika provodila na jedinstven način u državama članicama čija je valuta euro. (3) Sukladno članku 127. stavcima 1. i 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 3. stavku 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”), glavni cilj Europskog sustava središnjih banaka je održati stabilnost cijena te su stoga njegove osnovne zadaće utvrđivanje i provođenje monetarne politike Unije i provođenje deviznih operacija (poslova) u skladu s odredbama članka 219. Ugovora. (4) Opći okvir Eurosustava utemeljen je na odredbama Statuta ESSB-a. Sukladno članku 127. stavku 1. Ugovora, a kao što je navedeno i u Statutu ESSB-a, Eurosustav mora djelovati u skladu s određenim načelima, uključujući načela otvorenog tržišnog gospodarstva sa slobodnim tržišnim natjecanjem, dajući prednost učinkovitoj raspodjeli sredstava. (5) U mjeri u kojoj se smatra mogućim i primjerenim, a u cilju osiguranja poslovne učinkovitosti, ESB provodi operacije koje čine dio zadataka Eurosustava preko nacionalnih središnjih banaka, u skladu s načelom decentralizacije utvrđenim u članku 12. stavku 1. Statuta ESSB-a i u skladu s uvjetima iz članka 14. stavka 3. Statut ESSB-a. (6) U smislu članka 12. stavka 1. Statuta ESSB-a, ESB ima ovlast oblikovati jedinstvenu monetarnu politiku Unije i izdavati potrebne smjernice radi osiguranja njezine pravilne provedbe. Sukladno članku 14. stavku 3. Statuta ESSB-a, nacionalne središnje banke obvezne su djelovati u skladu s tim smjernicama. Ova je Smjernica stoga upućena Eurosustavu. Nacionalne središnje banke provodit će pravila utvrđena u ovoj Smjernici putem ugovora ili propisa. Druge ugovorne strane će morati postupati u skladu s tim pravilima kako su provedena od strane nacionalnih središnjih banaka u tim ugovorima ili propisima. (7) Prva alineja članka 18. stavka 1. Statuta ESSB-a dopušta Eurosustavu poslovanje na financijskim tržištima izravnom kupnjom ili prodajom (promptno (spot) i terminski (forward)) ili temeljem repo ugovora te davanjem ili uzimanjem u zajam potraživanja i utrživih instrumenata u eurima ili u drugim valutama, kao i plemenitih kovina. Druga alineja članka 18. stavka 1. dopušta Eurosustavu provođenje kreditnih operacija s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu. (8) U provedbi svoje monetarne politike Eurosustav koristi niz instrumenata monetarne politike: provodi operacije na otvorenom tržištu, nudi stalno raspoložive mogućnosti i traži od kreditnih institucija da drže minimalne pričuve na računima u Eurosustavu. (9) Kako bi ostvario svoje ciljeve, Eurosustav ima na raspolaganju niz instrumenata za provođenje operacija na otvorenom tržištu, koji uključuju obratne transakcije, izravne transakcije, izdavanje dužničkih certifikata ESB-a, valutne ugovore o razmjeni za potrebe monetarne politike i prikupljanje oročenih depozita. Takvi instrumenti za provođenje operacija na otvorenom tržištu imaju za cilj osigurati redovito funkcioniranje novčanog tržišta i pomoći bankama da na jednostavan i dobro organiziran način zadovolje svoje likvidnosne potrebe. (10) Skup instrumenata koji su na raspolaganju Eurosustavu za ponudu stalno raspoloživih mogućnosti su mogućnost posudbe na kraju dana i novčani depozit, koji imaju za cilj puštanje odnosno povlačenje prekonoćne likvidnosti, signaliziranje općeg stava monetarne politike i ograničavanje prekonoćne kamatne stope na novčanom tržištu. (11) Sustav minimalnih pričuva Eurosustava služi, prvenstveno, postizanju sljedećih ciljeva monetarne politike: (a) pridonošenju stabilizaciji kamatnih stopa na novčanom tržištu dajući institucijama poticaj za ublažavanje učinaka privremenih fluktuacija likvidnosti zbog odredbi o uprosječivanju; i (b) stvaranju ili povećavanju manjka strukturne likvidnosti, što poboljšava sposobnost Eurosustava da učinkovito djeluje kao ponuditelj likvidnosti. Pravni okvir sustava minimalnih pričuva Eurosustava utvrđen je u članku 19. Statuta ESSB-a, Uredbi Vijeća (EZ) br. 2531/98 ( 2 ) i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke (ESB/2003/9) ( 3 ). (12) S obzirom na njihove ciljeve, učestalost i postupke, operacije na otvorenom tržištu Eurosustava mogu se podijeliti u četiri kategorije: (a) glavne operacije refinanciranja; (b) operacije dugoročnijeg refinanciranja; (c) operacije fine prilagodbe i (d) strukturne operacije. (13) Glavne operacije refinanciranja kategorija su operacija na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav, a koje imaju ključnu ulogu prilikom provedbe ciljeva nadzora kamatnih stopa, upravljanja likvidnosnim situacijama na tržištu i signaliziranja stava monetarne politike. (14) Operacije dugoročnijeg refinanciranja imaju za cilj osigurati likvidnost drugim ugovornim stranama s dospijećem dužim od dospijeća glavnih operacija refinanciranja. Operacijama dugoročnijeg refinanciranja Eurosustav, u pravilu, nema namjeru odašiljanja signala tržištu te stoga obično djeluje kao strana koja prihvaća ponuđene stope (en. rate taker). (15) Operacije fine prilagodbe provode se ad hoc s ciljem upravljanja likvidnosnim uvjetima na tržištu i kontrole kamatnih stopa, a posebno da se ublaži učinak na kamatne stope izazvan neočekivanim fluktuacijama likvidnosti na tržištu. Određene operacije fine prilagodbe prilagođene su vrstama transakcija i posebnim ciljevima koji se provode odgovarajućim operacijama. (16) Strukturne operacije mogu se provoditi kadgod je potrebno prilagoditi strukturni položaj Eurosustava u odnosu na financijski sektor. (17) Provedba okvira monetarne politike Eurosustava trebala bi osigurati da velik broj drugih ugovornih strana sudjeluje pod jedinstvenim kriterijima prihvatljivosti. Ti kriteriji određeni su s ciljem da se osigura jednako postupanje s drugim ugovornim stranama u državama članicama čija je valuta euro te da se osigura da druge ugovorne strane ispunjavaju određene bonitetne i operativne zahtjeve. (18) Radi zaštite Eurosustava od rizika druge ugovorne strane, druga alineja članka 18. stavka 1. Statuta ESSB-a određuje da kada Eurosustav provodi kreditne operacije s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, odobravanje kredita bi trebalo biti utemeljeno na odgovarajućem kolateralu. (19) Radi osiguranja jednakog postupanja s drugim ugovornim stranama i poboljšanja operativne učinkovitosti i transparentnosti, imovina mora udovoljavati određenim jedinstvenim kriterijima u državama članicama čija je valuta euro, kako bi bila prihvatljiva kao kolateral za kreditne operacije Eurosustava. (20) Eurosustav je razvio jedinstveni okvir za imovinu prihvatljivu kao kolateral, tako da se sve kreditne operacije Eurosustava provode usklađeno primjenom ove Smjernice u svim državama članicama čija je valuta euro. Jedinstveni okvir za imovinu prihvatljivu kao kolateral obuhvaća utrživu i neutrživu imovinu koja udovoljava jedinstvenim kriterijima prihvatljivosti koje je odredio Eurosustav. Većina prihvatljive imovine može se koristiti na prekograničnoj osnovi, pomoću korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM), a u slučaju utržive imovine, putem prihvatljivih veza između prihvatljivih sustava namire vrijednosnih papira u EGP-u ili prihvatljivih veza među prihvatljivim sustavima namire vrijednosnih papira u EGP-u u kombinaciji s CCBM-om. (21) Eurosustav odobrava unutardnevne kredite radi poravnanja neusklađenosti u namirama plaćanja. Kako je utvrđeno u članku 12. i Prilogu III. Smjernici ESB/2012/27 ( 4 ), za odobravanje unutardnevnog kredita zahtijeva se kolateral koji udovoljava istim kriterijima kojima, temeljem dijela četvrtog, mora udovoljavati imovina prihvatljiva kao kolateral. (22) Sva prihvatljiva imovina za kreditne operacije Eurosustava treba biti podvrgnuta posebnim mjerama za kontrolu rizika radi zaštite Eurosustava od financijskih gubitaka u slučajevima kada kolateral treba unovčiti zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Prihvatljiva imovina treba udovoljavati zahtjevima kreditne kvalitete Eurosustava utvrđenima u pravilima okvira za kreditnu procjenu Eurosustava (ECAF). (23) ESB izriče sankcije institucijama koje ne ispunjavaju obveze koje proizlaze iz uredbi i odluka ESB-a u vezi s primjenom odredbi o minimalnim pričuvama u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2532/98 ( 5 ), Uredbom Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) ( 6 ), Uredbom (EZ) br. 2531/98 i Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). U slučaju ozbiljnih povreda odredbi o minimalnim pričuvama, Eurosustav može također privremeno isključiti druge ugovorne strane iz sudjelovanja u operacijama na otvorenom tržištu. (24) U skladu s odredbama ugovora ili propisa koje primjenjuje odgovarajući NSB ili ESB, Eurosustav može izreći novčane kazne ili privremeno isključiti druge ugovorne strane iz sudjelovanja u operacijama na otvorenom tržištu ili stalno raspoloživim mogućnostima, ako druge ugovorne strane ne ispunjavaju svoje obveze iz ugovora ili propisa koje primjenjuju nacionalne središnje banke ili ESB, kako je navedeno u ovoj Smjernici. (25) U skladu s odredbama ugovora ili propisa koje primjenjuje odgovarajući NSB ili ESB, Eurosustav može također privremeno isključiti, ograničiti ili trajno isključiti pristup pojedine druge ugovorne strane operacijama na otvorenom tržištu ili stalno raspoloživim mogućnostima radi opreznosti u poslovanju ili zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Radi opreznosti u poslovanju, Eurosustav može također odbiti, ograničiti upotrebu ili primijeniti dodatne korektivne faktore na imovinu koju su druge ugovorne strane mobilizirale kao kolateral u kreditnim operacijama Eurosustava. (26) Svi ugovori ili propisi koje nacionalne središnje banke primjenjuju u odnosu prema svojim drugim ugovornim stranama trebaju sadržavati minimalna zajednička obilježja usmjerena na osiguravanje primjene jedinstvene monetarne politike pod uvjetima koji se značajno ne razlikuju među državama članicama čija je valuta euro, budući da: DONIJELO JE OVU SMJERNICU:







SADRŽAJ DIO PRVI – PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE DIO DRUGI – ALATI, OPERACIJE, INSTRUMENTI I POSTUPCI MONETARNE POLITIKE EUROSUSTAVA GLAVA I. – Operacije na otvorenom tržištu Poglavlje 1. – Pregled operacija na otvorenom tržištu Poglavlje 2. – Kategorije operacija na otvorenom tržištu Poglavlje 3. – Instrumenti za provođenje operacija na otvorenom tržištu GLAVA II. – Stalno raspoložive mogućnosti Poglavlje 1. – Mogućnost posudbe na kraju dana Poglavlje 2. – Novčani depozit GLAVA III. – Postupci za operacije monetarne politike Eurosustava Poglavlje 1. – Aukcije i bilateralni postupci za operacije Eurosustava na otvorenom tržištu Odjeljak 1. – Aukcije Odjeljak 2. – Operativne faze aukcija Pododjeljak 1. – Najava aukcija Pododjeljak 2. – Priprema i podnošenje ponuda od strane drugih ugovornih strana Pododjeljak 3. – Raspodjela aukcija Pododjeljak 4. – Objava rezultata aukcija Odjeljak 3. – Bilateralni postupci za operacije Eurosustava na otvorenom tržištu Poglavlje 2. – Postupci namire za operacije monetarne politike Eurosustava DIO TREĆI – PRIHVATLJIVE DRUGE UGOVORNE STRANE DIO ČETVRTI – PRIHVATLJIVA IMOVINA GLAVA I. – Opća načela GLAVA II. – Kriteriji prihvatljivosti i zahtjevi kreditne kvalitete za utrživu imovinu Poglavlje I. – Kriteriji prihvatljivosti za utrživu imovinu Odjeljak 1. – Opći kriteriji prihvatljivosti za utrživu imovinu Odjeljak 2. – Posebni kriteriji prihvatljivosti za utrživu imovinu Pododjeljak 1. – Posebni kriteriji prihvatljivosti za vrijednosne papire osigurane imovinom Pododjeljak 2. – Posebni kriteriji prihvatljivosti za pokrivene obveznice osigurane vrijednosnim papirima osiguranim imovinom Pododjeljak 3. – Posebni kriteriji prihvatljivosti za dužničke certifikate koje izdaje Eurosustav Poglavlje 2. – Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za utrživu imovinu GLAVA III. – Kriteriji prihvatljivosti i zahtjevi kreditne kvalitete za neutrživu imovinu Poglavlje 1.- Kriteriji prihvatljivosti za neutrživu imovinu Odjeljak 1. – Kriteriji prihvatljivosti za kreditna potraživanja Odjeljak 2. – Kriteriji prihvatljivosti za oročene depozite Odjeljak 3. – Kriteriji prihvatljivosti za hipotekarne dužničke instrumente Poglavlje 2. – Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za neutrživu imovinu Odjeljak 1. – Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za kreditna potraživanja Odjeljak 2. – Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za hipotekarne dužničke instrumente GLAVA IV. – Jamstva za utrživu i neutrživu imovinu GLAVA V. – Okvir za kreditnu procjenu Eurosustava za utrživu i neutrživu imovinu GLAVA VI. – Kontrola rizika i okvir za vrednovanje utržive i neutržive imovine Poglavlje 1. – Mjere za kontrolu rizika utržive imovine Poglavlje 2. – Mjere za kontrolu rizika neutržive imovine Poglavlje 3. – Pravila vrednovanja za utrživu i neutrživu imovinu GLAVA VII. – Prihvaćanje kolaterala koji nije nominiran u eurima u nepredvidivim okolnostima GLAVA VIII. – Pravila korištenja prihvatljive imovine GLAVA IX. – Prekogranična potreba prihvatljive imovine DIO PETI – SANKCIJE U SLUČAJU NEISPUNJAVANJA OBVEZA DRUGE UGOVORNE STRANE DIO ŠESTI – DISKRECIJSKE MJERE DIO SEDMI – DODATNA MINIMALNA ZAJEDNIČKA OBILJEŽJA KOJA SE ODNOSE NA OPERACIJE MONETARNE POLITIKE EUROSUSTAVA Poglavlje 1. – Dodatna minimalna zajednička obilježja koja se primjenjuju na sve aranžmane za operacije monetarne politike Eurosustava Poglavlje 2. – Dodatna minimalna zajednička obilježja koja se primjenjuju na repo ugovore i ugovore o kolateraliziranim kreditima Poglavlje 3. – Dodatna minimalna zajednička obilježja koja su specifična za repo transakcije Poglavlje 4. – Dodatna minimalna zajednička obilježja koja su specifična za ugovore o kolateraliziranim kreditima Poglavlje 5. – Dodatna minimalna zajednička obilježja koja su specifična za valutne ugovore o razmjeni za potrebe monetarne politike DIO OSMI – ZAVRŠNE ODREDBE PRILOG I. – Minimalne pričuve PRILOG II. – Najava aukcija PRILOG III. – Raspodjela na aukcijama i aukcijski postupci PRILOG IV. – Objava rezultata aukcije PRILOG V. – Kriteriji odabira drugih ugovornih strana koje sudjeluju u intervencijama na deviznom tržištu PRILOG VI. – Prekogranična upotreba prihvatljive imovine PRILOG VII. – Izračun sankcija koje se trebaju primijeniti u skladu s dijelom petim PRILOG VIII. – Izvještajni zahtjevi na razini pojedinačnog kredita za vrijednosne papire osigurane imovinom PRILOG IX. – Postupak praćenja provedbe okvira za kreditnu procjenu Eurosustava PRILOG X. – Razine vrednovanja korektivnih faktora PRILOG XI. – Oblici vrijednosnih papira PRILOG XII. – Primjeri operacija i postupaka monetarne politike Eurosustava PRILOG XIII. – Korelacijska tablica PRILOG XIV. – Smjernica koja je stavljena izvan snage i popis njezinih uzastopnih izmjena







DIO PRVI

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ova Smjernica utvrđuje jedinstvena pravila za provođenje jedinstvene monetarne politike od strane Eurosustava u državama članicama čija je valuta euro.

2. Eurosustav provodi odgovarajuće mjere za provedbu operacija monetarne politike Eurosustava u skladu s načelima, alatima, instrumentima, zahtjevima, kriterijima i postupcima utvrđenim u ovoj Smjernici.

3. Pravni odnos između Eurosustava i drugih ugovornih strana uspostavlja se odgovarajućim ugovorima ili propisima koje primjenjuje relevantni NSB, a u kojima su na odgovarajući način provedene odredbe ove Smjernice.

4. Upravno vijeće ESB-a može, u svako doba, izmijeniti alate, instrumente, zahtjeve, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava.

5. Eurosustav zadržava pravo tražiti i dobiti sve bitne informacije od drugih ugovornih strana koje su mu potrebne radi izvršavanja zadaća i ispunjavanja ciljeva Eurosustava u vezi s operacijama monetarne politike. Ovo pravo ne dovodi u pitanje bilo koje drugo posebno pravo Eurosustava da traži dostavu informacija koje se odnose na operacije monetarne politike.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Smjernice primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „metoda računanja dana stvarni broj dana/360 dana u godini” znači metoda koja se koristi u operacijama monetarne politike Eurosustava koja određuje stvarni broj kalendarskih dana uključenih u obračun kamate na temelju godine koja ima 360 dana;

2. „agencija” znači subjekti koje je Eurosustav razvrstao kao agencije. Popis subjekata koji su razvrstani kao agencije objavljuje se na mrežnim stranicama ESB-a;

3. „vrijednosni papiri osigurani imovinom” (ABS) znači dužnički instrumenti koji su osigurani skupom namjenske financijske imovine (fiksne ili revolving), koja se pretvara u gotovinu u određenom razdoblju. Pored toga, mogu postojati prava ili druga imovina koja osiguravaju servisiranje ili pravovremenu raspodjelu primitaka imateljima vrijednosnog papira. Vrijednosne papire osigurane imovinom obično izdaje za to posebno osnovan investicijski subjekt koji je stekao skup financijske imovine od inicijatora ili prodavatelja. U tom smislu, plaćanja po vrijednosnim papirima osiguranim imovinom prvenstveno ovise o novčanim tokovima koje ostvaruje imovina u odnosnom skupu i drugim pravima oblikovanim radi osiguranja pravovremenog plaćanja, kao što su instrumenti likvidnosti, jamstva ili druga svojstva koja se općenito nazivaju kreditna poboljšanja;

4. „bilateralni postupak” znači postupak kojim nacionalne središnje banke ili, u iznimnim slučajevima, ESB provode operacije fine prilagodbe ili izravne transakcije, izravno s jednom ili s više drugih ugovornih strana ili preko burza ili tržišnih posrednika, bez provođenja aukcija;

5. „sustav nematerijaliziranih vrijednosnih papira” znači sustav koji dopušta prijenos vrijednosnih papira i druge financijske imovine bez fizičkog premještanja papirnatih dokumenata ili certifikata, npr. elektronički prijenos vrijednosnih papira;

6. „radni dan” znači: (a) u vezi s obvezom izvršavanja plaćanja, bilo koji dan kada je sustav TARGET2 otvoren za izvršavanje takvog plaćanja; ili (b) u vezi s bilo kojom obvezom isporuke imovine, bilo koji dan kada su otvoreni sustavi namire vrijednosnih papira preko kojih treba izvršiti isporuku, u mjestu gdje treba izvršiti isporuku odgovarajućih vrijednosnih papira;

7. „središnji depozitorij vrijednosnih papira” (CSD) (en. central securities depository) znači subjekt koji: (a) omogućava obradu i namiru transakcija vrijednosnim papirima knjiženjem; (b) pruža skrbničke usluge (npr. upravljanje korporativnim akcijama i otkupima); (c) ima aktivnu ulogu pri osiguravanju integriteta izdanja vrijednosnih papira. Vrijednosni papiri mogu se držati u fizičkom obliku (ali imobilizirani) ili u nematerijaliziranom obliku (tj. postoje samo kao elektronički zapis);

8. „kolateralizirani kredit” znači ugovor između NSB-a i druge ugovorne strane pri čemu se drugoj ugovornoj strani osigurava likvidnost u obliku kredita osiguranog ovršivim osiguranjem koje je ta druga ugovorna strana dala NSB-u, npr. u obliku zaloga, prijenosa ili nekog drugog tereta nad imovinom;

9. „prikupljanje oročenih depozita” znači instrument koji se koristi u provođenju operacija na otvorenom tržištu, pri čemu Eurosustav poziva druge ugovorne strane da polože oročene depozite na račune kod svojih matičnih nacionalnih središnjih banaka kako bi se povukla likvidnost s tržišta;

10. „nadležno tijelo” znači tijelo javne vlasti ili tijelo koje je u skladu s nacionalnim pravom i službeno priznato i ovlašteno za nadzor nad institucijama u sklopu sustava nadzora u dotičnoj državi članici;

11. „druga ugovorna strana” znači institucija koja ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene u dijelu trećem, koji joj daju pravo na pristup operacijama monetarne politike Eurosustava;

12. „pokrivene obveznice” znači dužnički instrumenti koji imaju dvostruku ulogu: (a) izravno ili neizravno prema kreditnoj instituciji; i (b) prema dinamičnom pokrivenom skupu odnosne imovine, a za koji nema tranširanja rizika. Pojam uključuje pokrivene obveznice velikog iznosa, klasične pokrivene obveznice i druge pokrivene obveznice;

13. „kreditno potraživanje” znači potraživanje za povrat novca koje predstavlja dužničku obvezu dužnika prema drugoj ugovornoj strani. Kreditna potraživanja također obuhvaćaju Schuldscheindarlehen i nizozemska privatna potraživanja koja glase na ime od države ili od ostalih prihvatljivih dužnika koja su pokrivena državnim jamstvom, npr. stambene zadruge;

14. „kreditna institucija” znači kreditna institucija u smislu članka 2. stavka 5. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( 7 ) i točke 1. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 8 ), koja je predmet nadzora nadležnog tijela ili je kreditna institucija u javnom vlasništvu u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora koja je predmet nadzora po standardu koji je usporediv s nadzorom od strane nadležnog tijela;

15. „kreditni rejting” ima isto značenje kako je određeno u članku 3. stavku 1. točki (a) Uredbe (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća ( 9 );

16. „prekogranično korištenje” znači dostavljanje, kao kolaterala, od strane druge ugovorne strane svom NSB-u: (a) utržive imovine koja se drži u drugoj državi članici čija je valuta euro; (b) utržive imovine koja je izdana u drugoj državi članici, a koja se drži u državi članici matičnog NSB-a; (c) kreditnih potraživanja kod kojih je za ugovor o kreditnom potraživanju mjerodavno pravo druge države članice čija je valuta euro, a koja nije država članica matičnog NSB-a; (d) hipotekarnih dužničkih instrumenata fizičkih osoba (RMBD) u skladu s primjenjivim postupcima CCBM-a;

17. „zaštita od valutnog rizika” znači sporazum koji sklapaju izdavatelj vrijednosnih papira i druga ugovorna strana koja pruža zaštitu, u skladu s kojim se dio valutnog rizika koji proizlazi iz primitka novčanih tokova u valuti koja nije euro smanjuje zamjenom tih novčanih tokova za plaćanja u eurima koja izvršava druga ugovorna strana koja pruža zaštitu, uključujući sva jamstva druge ugovorne strane koja pruža zaštitu za navedena plaćanja;

18. „skrbnik” znači subjekt koji preuzima pohranu i upravljanje vrijednosnim papirima i drugom financijskom imovinom u ime drugih;

19. „tržišna vrijednost pri nastanku statusa neispunjavanja obveza” znači, u odnosu na bilo koju imovinu na bilo koji datum: (a) tržišna vrijednost takve imovine u vrijeme vrednovanja statusa neispunjavanja obveza, obračunata na temelju najreprezentativnije cijene na radni dan koji prethodi datumu vrednovanja; (b) u slučaju nepostojanja reprezentativne cijene za određenu imovinu na radni dan koji prethodi datumu vrednovanja, koristi se posljednja cijena trgovanja. Ako cijena trgovanja nije dostupna, NSB koji provodi operaciju odredit će cijenu, vodeći računa o posljednjoj cijeni koja je utvrđena za imovinu na referentnom tržištu; (c) ako se radi o imovini za koju ne postoji tržišna vrijednost, sve ostale prihvatljive metode vrednovanja; (d) ako je NSB prodao imovinu ili istovjetnu imovinu po tržišnoj cijeni, prije vremena vrednovanja kod nastanka statusa neispunjavanja obveza, NSB obračunava i određuje iznose neto primitaka od prodaje po odbitku svih prihvatljivih troškova, naknada i izdataka koji nastaju u vezi s takvom prodajom;

20. „isporuka uz plaćanje” ili „sustav isporuke uz plaćanje” znači mehanizam u sustavu namire razmjene za vrijednost, koji osigurava da se konačni prijenos odnosno prijenos imovine, izvrši samo ako dođe do odgovarajućeg konačnog prijenosa neke druge imovine odnosno plaćanja;

21. „novčani depozit” znači stalno raspoloživa mogućnost Eurosustava koju druge ugovorne strane mogu koristiti kako bi položile prekonoćne depozite kod Eurosustava preko NSB-a, na koje se plaća kamata po prethodno određenoj kamatnoj stopi;

22. „pasivna kamatna stopa” znači kamatna stopa koja se primjenjuje na novčani depozit;

23. „domaće korištenje” znači dostavljanje kao kolaterala od strane druge ugovorne strane osnovane u državi članici čija je valuta euro, utržive imovine koja se izdaje i drži u istoj državi članici u kojoj se nalazi matični NSB ili kreditnih potraživanja kada je ugovor o kreditnom potraživanju uređen pravom države članice u kojoj se nalazi matični NSB i hipotekarnih dužničkih instrumenata (RMBD) izdanih od strane subjekata osnovanih u državi članici u kojoj se nalazi matični NSB;

24. „sustav za namjenu kolaterala” znači sustav nacionalnih središnjih banaka za upravljanje kolateralom u kojem se likvidnost osigurava na temelju određene utvrdive imovine namjenski označene kao kolateral za određene kreditne operacije Eurosustava. NSB može dopustiti zamjenu ove imovine za drugu određenu prihvatljivu imovinu pod uvjetom da je namjenski označena kao kolateral i da je prikladna za određenu operaciju;

25. „prihvatljiva imovina” znači imovina koja udovoljava kriterijima utvrđenim u dijelu četvrtom i koja je prihvatljiva kao kolateral za kreditne operacije Eurosustava;

26. „kraj dana” znači vrijeme radnog dana nakon što se zatvori sustav TARGET2 kada su plaćanja obrađena u sustavu TARGET2 zaključena za taj dan;

27. „indeks inflacije za europodručje” znači indeks koji dostavlja Eurostat ili nacionalno statističko tijelo države članice čija je valuta euro (npr. HICP);

28. „Europski gospodarski prostor” (EGP) znači sve države članice, neovisno o tome jesu li formalno pristupile EGP-u, zajedno s Islandom, Lihtenštajnom i Norveškom.

29. „Eurosustav” znači ESB i nacionalne središnje banke;

30. „radni dan Eurosustava” znači svaki dan kada su ESB i barem jedan NSB otvoreni za potrebe provođenja operacija monetarne politike Eurosustava;

31. „kreditne operacije Eurosustava” znači: (a) obratne transakcije za puštanje likvidnosti, tj. operacije monetarne politike Eurosustava za puštanje likvidnosti osim valutnih ugovora o razmjeni za potrebe monetarne politike i izravne kupnje; i (b) unutardnevni kredit;

32. „operacije monetarne politike Eurosustava” znači operacije na otvorenom tržištu i stalno raspoložive mogućnosti;

33. „okvir za procjenu korisnika Eurosustava” znači okvir dostupan na mrežnim stranicama ESB-a za procjenu sustava namire vrijednosnih papira i veza radi određivanja njihove prihvatljivosti za korištenje u kreditnim operacijama Eurosustava;

34. „konačni prijenos” znači neopoziv i bezuvjetan prijenos kojim se izvršava obveza provedbe prijenosa;

35. „financijsko društvo” ima isto značenje kao u Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 10 );

36. „operacije fine prilagodbe” znači kategorija operacija na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav, posebno zbog fluktuacija likvidnosti na tržištu;

37. „fiksni kuponi” znači dužnički instrumenti s unaprijed određenim periodičnim plaćanjem kamate;

38. „aukcija s fiksnom kamatnom stopom” znači aukcija kod koje ESB određuje kamatnu stopu, cijenu, swap bodove ili raspon prije aukcije, a druge ugovorne strane sudionice nude iznos novca s kojim žele zaključiti posao po fiksnoj kamatnoj stopi, cijeni, swap bodovima ili rasponu;

39. „kupon s promjenjivom kamatnom stopom” znači kupon povezan s referentnom kamatnom stopom s razdobljem ponovnog određivanja za taj kupon koje nije dulje od godinu dana;

40. „valutni ugovor o razmjeni za potrebe monetarne politike” je instrument koji se koristi u provođenju operacija na otvorenom tržištu kada Eurosustav promptno kupuje ili prodaje euro u zamjenu za stranu valutu i istodobno je prodaje natrag ili ponovno kupuje u terminskoj transakciji na određeni datum povratne kupnje;

41. „matični NSB” znači NSB države članice čija je valuta euro u kojoj je druga ugovorna strana osnovana;

42. „okvirni kalendar redovnih aukcija Eurosustava” znači kalendar koji je pripremio Eurosustav, a koji je potvrdilo Upravno vijeće ESB-a, u kojem se navodi razdoblje održavanja obvezne pričuve te najava, raspodjela i dospijeće glavnih operacija refinanciranja i redovnih operacija dugoročnijeg refinanciranja;

43. „međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira” (ICSD) znači središnji depozitorij vrijednosnih papira (CSD) koji djeluje u namiri vrijednosnih papira kojima se trguje međunarodno s različitih nacionalnih tržišta, u pravilu raznim valutama;

44. „međunarodna organizacija” znači subjekt naveden u članku 118. Uredbe (EU) br. 575/2013, pri čemu se za izloženost prema takvom subjektu dodjeljuje ponder rizika od 0 %;

45. „međunarodni identifikacijski broj vrijednosnih papira” (ISIN) znači međunarodna identifikacijska oznaka dodijeljena vrijednosnim papirima koji su izdani na financijskom tržištu;

46. „unutardnevni kredit” znači kredit odobren za razdoblje kraće od jednoga radnog dana kao što je određeno u Smjernici ESB/2012/27;

47. „izdavanje dužničkih certifikata ESB-a” znači instrument monetarne politike koji se koristi u provođenju operacija na otvorenom tržištu, kad ESB izdaje dužničke certifikate koji predstavljaju dužničku obvezu ESB-a prema imatelju certifikata;

48. „pokrivene obveznice velikog iznosa” znači pokrivene obveznice izdane u skladu sa zahtjevima iz članka 52. stavka 4. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 11 ) i s opsegom izdanja od najmanje 1 milijardu eura, za koje najmanje tri održavatelja tržišta osiguravaju redovne ponude na kupnju i prodaju;

49. „potraživanja po leasingu” znači predviđeno i ugovorom naloženo plaćanje primatelja leasinga davatelju leasinga pod uvjetima ugovora o leasingu. Preostale vrijednosti nisu potraživanja po leasingu;

50. „potpora likvidnosti” znači svako strukturno, stvarno ili potencijalno obilježje koje je usmjereno na ili se smatra prikladnim za pokrivanje svih privremenih manjkova u novčanom toku koji mogu nastati za vrijeme trajanja transakcije vrijednosnim papirom osiguranim imovinom;

51. „operacije dugoročnijeg refinanciranja” (en. longer-term refinancing operations (LTRO)) znači kategorija operacija na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav u obliku obratnih transakcija s ciljem osiguravanja likvidnosti s dospijećem dužim od glavnih operacija refinanciranja financijskom sektoru;

52. „glavne operacije refinanciranja” (en. main refinancing operations MRO)) znači kategorija redovnih operacija na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav u obliku obratnih transakcija;

53. „razdoblje održavanja” ima isto značenje kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9);

54. „maržni poziv” znači postupak koji se odnosi na primjenu varijacijske marže, što podrazumijeva da će Eurosustav, ako vrijednost imovine mobilizirane kao kolateral od druge ugovorne strane, koja se redovno mjeri, padne ispod određene razine, tražiti od druge ugovorne strane da dostavi dodatnu prihvatljivu imovinu ili gotovinu. Za sustave sa skupom imovine, maržni poziv provodi se samo u slučajevima nedovoljne kolateraliziranosti, a za sustave za namjenu kolaterala provode se simetrični maržni pozivi, kako je dalje određeno u nacionalnoj dokumentaciji matičnog NSB-a;

55. „granična kamatna stopa” znači najniža kamatna stopa na aukcijama s promjenjivom kamatnom stupom kojima se pušta likvidnost po kojoj su ponude prihvaćene ili najviša kamatna stopa na aukcijama s promjenjivom kamatnom stopom kojima se povlači likvidnost po kojoj su ponude prihvaćene;

56. „mogućnost posudbe na kraju dana” znači stalno raspoloživa mogućnost koju nudi Eurosustav, a koje druge ugovorne strane mogu koristiti za primanje prekonoćnih kredita od Eurosustava putem NSB-a po prethodno određenoj kamatnoj stopi podložno zahtjevima za dovoljno prihvatljivu imovinu kao kolateral;

57. „kamatna stopa na mogućnost posudbe na kraju dana” znači kamatna stopa primjenjiva na mogućnost posudbe na kraju dana;

58. „granična kotacija swap boda” znači kotacija swap boda pri kojoj je iscrpljen ukupni iznos za raspodjelu na aukciji;

59. „utrživa imovina” znači dužnički instrumenti koji su uvršteni za trgovanje na tržištu i koji ispunjavaju kriterije prihvatljivosti utvrđene u dijelu četvrtom;

60. „datum dospijeća” znači datum na koji ističe operacija monetarne politike Eurosustava. U slučaju repo ugovora ili ugovora o razmjeni (swap) datum dospijeća odgovara datumu povratne kupnje;

61. „država članica” znači država članica Unije;

62. „multi cédulas” znači dužnički instrumenti koje je izdao određeni španjolski SPV (Fondo de Titulizacion de Activos, FTA) a koji omogućavaju grupiranje određenog broja malih pojedinih cédulas (španjolskih pokrivenih obveznica) različitih inicijatora;

63. „multilateralna razvojna banka” znači subjekt naveden u članku 117. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, pri čemu se za izloženost prema takvom subjektu dodjeljuje ponder rizika od 0 %;

64. „aukcija s višestrukim kamatnim stopama (američka aukcija)” znači aukcija kod koje je kamatna stopa ili cijena ili swap bod raspodjele jednak kamatnoj stopi ili cijeni ili swap bodu ponuđenom u svakoj pojedinačnoj ponudi;

65. „višestupanjski kupon” znači struktura kupona u kojoj se dio marže (x) povećava više nego jedanput za vrijeme trajanja imovine u skladu s unaprijed određenim rasporedom na unaprijed određene datume, obično datum kupnje ili datum plaćanja kupona;

66. „nacionalna središnja banka” (NSB) znači nacionalna središnja banka države članice čija je valuta euro;

67. „radni dan NSB-a” znači svaki dan kad je NSB otvoren za potrebe provođenja operacija monetarne politike Eurosustava, uključujući dan kada podružnice tog NSB-a mogu biti zatvorene zbog lokalnih ili regionalnih neradnih dana;

68. „države članice G-10 izvan EGP-a” znači države sudionice u G-10 koje nisu države EGP-a, tj. Sjedinjene Američke Države, Kanada, Japan i Švicarska;

69. „nefinancijska društva” ima isto značenje kao u Uredbi (EU) br. 549/2013;

70. „neutrživa imovina” znači svaka od sljedeće imovine: oročeni depoziti, kreditna potraživanja i hipotekarni dužnički instrumenti fizičkih osoba;

71. „ostale pokrivene obveznice” znači strukturirane pokrivene obveznice i multi cédulas;

72. „izravna transakcija” znači instrument koji se koristi u provođenju operacija na otvorenom tržištu pri kojima Eurosustav kupuje ili prodaje prihvatljivu utrživu imovinu izravno na tržištu (promptno ili terminski), što ima za posljedicu potpuni prijenos vlasništva s prodavatelja na kupca bez povezanog povratnog prijenosa vlasništva;

73. „sustav sa skupom imovine” znači sustav za upravljanje kolateralima nacionalnih središnjih banaka, pri kojem druga ugovorna strana drži zbirni račun kod NSB-a za polaganje imovine koja kolateralizira kreditne operacije te druge ugovorne strane povezane s Eurosustavom, pri čemu se imovina evidentira na takav način da pojedina prihvatljiva imovina nije povezana s određenom kreditnom operacijom Eurosustava i druga ugovorna strana može zamijeniti prihvatljivu imovinu na trajnoj osnovi;

74. „javni kreditni rejting” znači kreditni rejtinzi koji su: (a) izdani od strane agencija za kreditni rejting registriranih u Uniji i koje je prihvatio Eurosustav; i (b) koji su javno objavljeni ili raspodijeljeni temeljem pretplate;

75. „subjekt iz javnog sektora” znači subjekt koji je od strane nacionalnog statističkog tijela razvrstan kao jedinica unutar javnog sektora za potrebe Uredbe (EU) br. 549/2013;

76. „brza aukcija” znači aukcija koja se obično provodi unutar vremenskog okvira od 105 minuta od najave aukcije do potvrde rezultata raspodjele te koja može biti ograničena na ograničeni skup drugih ugovornih strana, kako je dalje određeno u dijelu drugom;

77. „repo ugovor” znači ugovor temeljem kojeg se prihvatljiva imovina prodaje kupcu bez zadržavanja vlasništva na strani prodavatelja, dok prodavatelj istodobno stječe pravo i obvezu da kupi istovjetnu imovinu po određenoj cijeni na neki budući datum ili na zahtjev;

78. „datum povratne kupnje” znači datum na koji je kupac obvezan prodati istovjetnu imovinu prodavatelju u vezi s transakcijom temeljem repo ugovora;

79. „cijena povratne kupnje” znači cijenu po kojoj je kupac obvezan prodati istovjetnu imovinu prodavatelju u vezi s transakcijom temeljem repo ugovora. Cijena povratne kupnje odgovara zbroju kupovne cijene i razlike u cijeni koja odgovara kamatama na odobrenu likvidnost za razdoblje do dospijeća operacije;

80. „obratna transakcija” znači instrument koji se koristi pri provođenju operacija na otvorenom tržištu i pri omogućavanju pristupa mogućnostima posudbe na kraju dana pri čemu NSB kupuje ili prodaje prihvatljivu imovinu temeljem repo ugovora ili provodi kreditne operacije u obliku kolateraliziranih kredita;

81. „skrbnički račun” znači račun vrijednosnih papira kojim upravlja ICSD, CSD ili NSB, a na koji kreditne institucije mogu položiti vrijednosne papire prihvatljive za kreditne operacije Eurosustava;

82. „sustav namire vrijednosnih papira” (SSS) (en. securities settlement system (SSS)) znači sustav koji omogućuje prijenos vrijednosnih papira, ili bez plaćanja ili uz plaćanje (isporuka uz plaćanje);

83. „datum namire” znači datum kada je transakcija namirena;

84. „aukcija s jedinstvenom kamatnom stopom (nizozemska aukcija)” znači aukcija pri kojoj je kamatna stopa ili cijena ili swap bod raspodjele koja se primjenjuje na sve prihvaćene ponude, jednaka graničnoj kamatnoj stopi ili cijeni ili swap bodu;

85. „subjekt posebne namjene” (en. special purpose vehicle (SPV)) znači sekuritizacijski subjekt posebne namjene definiran u točki 66. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

86. „standardna aukcija” znači aukcija koja se obično provodi unutar vremenskog okvira od 24 sata od najave aukcije do potvrde rezultata raspodjele;

87. „strukturne operacije” znači kategorija operacija na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav kako bi prilagodio strukturni likvidnosni položaj Eurosustava financijskom sektoru ili radi ostvarivanja drugih ciljeva monetarne politike kako je dalje određeno u dijelu drugom;

88. „strukturirane pokrivene obveznice” znači pokrivene obveznice, osim multi-cédulas, koje nisu izdane u skladu sa zahtjevima navedenim u članku 52. stavku 4. Direktive 2009/65/EZ;

89. „swap bod” znači razlika između tečaja terminske transakcije i tečaja promptne transakcije u valutnom ugovoru o razmjeni, koja kotira sukladno općim tržišnim običajima;

90. „zamjenjivo izdavanje” ili „zamjenjivo izdanje” znači izdanje koje čini jedinstvenu seriju s ranijim izdavanjem ili izdanjem;

91. „sustav TARGET2” znači sustav za namiru u realnom vremenu na bruto načelu za euro, koji omogućava namiru plaćanja u eurima u novcu središnje banke, uređen Smjernicom ESB/2012/27;

92. „aukcija” znači postupak kojim Eurosustav pušta likvidnost ili povlači likvidnost s tržišta pri čemu NSB zaključuje transakciju prihvaćanjem ponuda koje su podnijele druge ugovorne strane nakon javne najave;

93. „datum trgovanja” (en. trade date (T)) znači datum kada je zaključeno trgovanje, tj. sporazum o financijskoj transakciji između dvije druge ugovorne strane. Datum trgovanja može se podudarati s datumom namire transakcije (namira istog dana) ili može prethoditi datumu namire za neki određeni broj radnih dana (datum namire utvrđuje se kao T + odgoda namire);

94. „klasične pokrivene obveznice” znači pokrivene obveznice, osim pokrivenih obveznica velikog iznosa, koje su izdane u skladu sa zahtjevima iz članka 52. stavka 4. Direktive 2009/65/EZ;

95. „agent treća strana” znači upravitelj sustava namire vrijednosnih papira koji je sklopio ugovor s NSB-om temeljem kojeg upravitelj osigurava određene usluge upravljanja kolateralom kao zastupnik za navedeni NSB;

96. „Unija” znači Europska unija;

97. „korektivni faktor” znači postotno smanjenje koje se primjenjuje na tržišnu vrijednost imovine mobilizirane kao kolateral u kreditnim operacijama Eurosustava;

98. „umanjenje vrijednosti” znači postotno smanjenje tržišne vrijednosti imovine mobilizirane kao kolateral u kreditnim operacijama Eurosustava, prije primjene bilo kojeg korektivnog faktora;

99. „aukcija s promjenjivom kamatnom stopom” znači aukcija na kojoj sudjelujuće druge ugovorne strane u međusobnom nadmetanju nude i iznos novca s kojim žele zaključiti transakciju i kamatnu stopu, swap bod ili cijenu po kojoj žele zaključiti transakciju s Eurosustavom, a pri čemu se prvo prihvaćaju najkonkurentnije ponude sve dok se ne iscrpi ukupni ponuđeni iznos;

100. „bez kupona” znači dužnički instrument bez periodičnih plaćanja kupona.







DIO DRUGI

ALATI, OPERACIJE, INSTRUMENTI I POSTUPCI MONETARNE POLITIKE EUROSUSTAVA

Članak 3.

Provedbeni okvir monetarne politike Eurosustava

1. Alati koje koristi Eurosustav u provedbi monetarne politike su:

(a) operacije na otvorenom tržištu;

(b) stalno raspoložive mogućnosti;

(c) minimalne pričuve.

2. Odredbe o minimalnim pričuvama navedene su u Uredbi (EZ) br. 2531/98 i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). Određena obilježja odredbi o minimalnim pričuvama prikazana su u prilogu za informativne svrhe.

Članak 4.

Okvirne značajke operacija monetarne politike Eurosustava

Pregled značajki operacija monetarne politike Eurosustava opisan je u tablici 1.







Tablica 1. Pregled značajki operacija monetarne politike Eurosustava Kategorije operacija monetarne politike Vrsta instrumenta Dospijeće Učestalost Postupak Puštanje likvidnosti Povlačenje likvidnosti Operacije na otvorenom tržištu Glavne operacije refinanciranja Obratne transakcije — 1 tjedan Tjedno Standardne aukcije Operacije dugoročnijeg refinanciranja Obratne transakcije — Tri mjeseca (1) Mjesečno (1) Standardne aukcije Operacije fine prilagodbe Obratne transakcije Obratne transakcije Nestandardizirano Nestandardizirano Aukcije Valutni ugovori o razmjeni Valutni ugovori o razmjeni Bilateralni postupci Prikupljanje oročenih depozita Strukturne operacije Obratne transakcije Obratne transakcije Nestandardizirano Nestandardizirano Standardne aukcije — Izdavanje dužničkih certifikata ESB-a Manje od 12 mjeseci Nestandardizirano Izravne kupnje Izravne prodaje — Nestandardizirano Aukcije Bilateralni postupci Stalno raspoložive mogućnosti Mogućnost posudbe na kraju dana Obratne transakcije — Prekonoćno Pristup prema izboru drugih ugovornih strana Novčani depozit — Depoziti Prekonoćno Pristup prema izboru drugih ugovornih strana (1) Sukladno članku 7. stavku 4.







GLAVA I.

OPERACIJE NA OTVORENOM TRŽIŠTU







POGLAVLJE 1.

Pregled operacija na otvorenom tržištu

Članak 5.

Pregled kategorija i instrumenata u odnosu prema operacijama na otvorenom tržištu

1. Eurosustav može provoditi operacije na otvorenom tržištu radi kontrole kamatnih stopa, upravljanja likvidnosnim uvjetima na financijskom tržištu i signaliziranja stava monetarne politike.

2. Ovisno o njihovim posebnim svrhama, operacije na otvorenom tržištu mogu se podijeliti u sljedeće kategorije:

(a) glavne operacije refinanciranja;

(b) operacije dugoročnijeg refinanciranja;

(c) operacije fine prilagodbe;

(d) strukturne operacije.

3. Operacije na otvorenom tržištu provode se sljedećim instrumentima:

(a) obratne transakcije;

(b) valutni ugovori o razmjeni za potrebe monetarne politike;

(c) prikupljanje oročenih depozita;

(d) izdavanje dužničkih certifikata ESB-a;

(e) izravne transakcije.

4. U odnosu na pojedine kategorije operacija na otvorenom tržištu utvrđene u stavku 2. primjenjuju se sljedeći instrumenti iz stavka 3.:

(a) glavne operacije refinanciranja i operacije dugoročnijeg refinanciranja provode se isključivo obratnim transakcijama;

(b) operacije fine prilagodbe mogu se provoditi: i. obratnim transakcijama; ii. valutnim ugovorima o razmjeni za potrebe monetarne politike; iii. prikupljanjem oročenih depozita;

(c) Strukturne operacije mogu se provoditi: i. obratnim transakcijama; ii. izdavanjem dužničkih certifikata ESB-a; iii. izravnim transakcijama.

5. ESB pokreće operacije na otvorenom tržištu i također odlučuje o uvjetima njihove provedbe i o instrumentima koji će se koristiti.







POGLAVLJE 2.

Kategorije operacija na otvorenom tržištu

Članak 6.

Glavne operacije refinanciranja

1. Eurosustav provodi glavne operacije refinanciranja obratnim transakcijama.

2. U odnosu na operativne značajke, glavne operacije refinanciranja:

(a) su operacije za puštanje likvidnosti;

(b) obično se provode svaki tjedan u skladu s okvirnim kalendarom za redovne aukcije Eurosustava;

(c) obično imaju rok dospijeća od tjedan dana, kako je navedeno u okvirnom kalendaru redovnih aukcija Eurosustava, u skladu s iznimkom navedenom u stavku 3.;

(d) nacionalne središnje banke ih provode decentralizirano;

(e) provode se na standardnim aukcijama;

(f) podložne su kriterijima prihvatljivosti utvrđenim u članku 55. koje moraju ispunjavati sve druge ugovorne strane koje podnose ponude za takve operacije;

(g) temelje se na prihvatljivoj imovini kao kolateralu.

3. Dospijeće glavnih operacija refinanciranja može se razlikovati zbog različitih neradnih dana u državama članicama čija je valuta euro.

4. Upravno vijeće ESB-a redovno donosi odluku o kamatnim stopama za glavne operacije refinanciranja. Revidirane kamatne stope važeće su od početka novog razdoblja održavanja pričuva.

5. Bez obzira na stavak 4., Upravno vijeće ESB-a može u bilo kojem trenutku promijeniti kamatnu stopu za glavne operacije refinanciranja. Takva odluka stupa na snagu najranije sljedećeg radnog dana Eurosustava.

6. Glavne operacije refinanciranja provode se putem aukcija s nepromjenjivom kamatnom stopom ili aukcija s promjenjivom kamatnom stopom, a prema odluci Eurosustava.

Članak 7.

Operacije dugoročnijeg refinanciranja

1. Eurosustav provodi operacije dugoročnijeg refinanciranja obratnim transakcijama kako bi osigurao drugim ugovornim stranama likvidnost s dospijećem duljim od dospijeća glavnih operacija refinanciranja.

2. U odnosu na operativne značajke, operacije dugoročnijeg refinanciranja:

(a) su obratne operacije za puštanje likvidnosti;

(b) provode se redovno svakog mjeseca u skladu s okvirnim kalendarom redovnih aukcija Eurosustava, podložno izuzecima utvrđenim u stavku 4.;

(c) obično imaju dospijeće od tri mjeseca u skladu s okvirnim kalendarom za redovne aukcije Eurosustava, podložno izuzecima utvrđenim u stavcima 3. i 4.;

(d) nacionalne središnje banke ih provode decentralizirano;

(e) provode se na standardnim aukcijama;

(f) podložne su kriterijima prihvatljivosti utvrđenim u članku 55. koje moraju ispunjavati sve druge ugovorne strane koje podnose ponude za takve operacije;

(g) temelje se na prihvatljivoj imovini kao kolateralu.

3. Dospijeće operacija dugoročnijeg refinanciranja može se razlikovati zbog različitih neradnih dana u državama članicama čija je valuta euro.

4. Eurosustav može povremeno provoditi operacije dugoročnijeg refinanciranja s dospijećem različitim od tri mjeseca. Takve operacije ne navode se u okvirnom kalendaru za redovne aukcije Eurosustava.

5. Operacije dugoročnijeg refinanciranja s dospijećem duljim od tri mjeseca koje se ne provode redovno, kao što je utvrđeno u stavku 4., mogu sadržavati klauzulu o prijevremenoj otplati. Takva prijevremena otplata može predstavljati mogućnost ili obvezu za druge ugovorne strane prema kojoj mogu platiti sav ili dio iznosa koji im je raspodijeljen u određenoj operaciji. U vrijeme objave operacije Eurosustav objavljuje datume kada su prijevremene otplate važeće. Eurosustav može, u iznimnim okolnostima, odlučiti odgoditi prijevremene otplate na određene datume zbog, između ostaloga, neradnih dana u državi članici čija je valuta euro.

6. Operacije dugoročnijeg refinanciranja provode se na aukcijama s promjenjivom kamatnom stopom, osim ako Eurosustav odluči da se provedu na aukcijama s fiksnom kamatnom stopom. U tom slučaju, kamatna stopa koja se primjenjuje na aukciju s fiksnom kamatnom stopom može biti indeksirana uz odnosnu referentnu stopu (npr. prosječnu stopu za glavne operacije refinanciranja) za vrijeme trajanja operacije, sa ili bez raspona.

Članak 8.

Operacije fine prilagodbe

1. Eurosustav može provoditi operacije fine prilagodbe obratnim transakcijama, valutnim ugovorima o razmjeni za svrhe monetarne politike ili prikupljanjem oročenih depozita, naročito radi rješavanja fluktuacija likvidnosti na tržištu.

2. U odnosu na operativne značajke, operacije fine prilagodbe:

(a) mogu se provoditi kao operacije puštanja likvidnosti ili kao operacije povlačenja likvidnosti;

(b) imaju učestalost i dospijeće koji obično nisu standardizirani;

(c) obično se provode na brzim aukcijama, osim ako Eurosustav odluči provesti određene operacije fine prilagodbe drugim sredstvima (standardnim aukcijama ili bilateralnim postupkom) s obzirom na određena stajališta monetarne politike ili kako bi reagirao na uvjete na tržištu;

(d) provode ih nacionalne središnje banke decentralizirano; ne dovodeći u pitanje članak 45. stavak 3.;

(e) podložne su kriterijima prihvatljivosti za druge ugovorne strane kako je utvrđeno u dijelu trećem, ovisno o: i. određenoj vrsti instrumenta za provođenje operacija fine prilagodbe; i ii. prihvatljivom postupku za tu određenu vrstu instrumenta;

(f) kada se provode putem obratnih transakcija, temelje se na prihvatljivoj imovini kao kolateralu.

3. ESB može provoditi operacije fine prilagodbe svakog radnog dana Eurosustava kako bi se ispravile likvidnosne neravnoteže u razdoblju održavanja pričuva. Ako dan trgovanja, dan namire i dan plaćanja nisu radni dani NSB-a, odgovarajući NSB nije obvezan provesti takve operacije.

4. Eurosustav zadržava visok stupanj fleksibilnosti u odnosu na izbor postupaka i operativnih značajki u provođenju operacija fine prilagodbe kako bi reagirao na uvjete na tržištu.

Članak 9.

Strukturne operacije

1. Eurosustav može provoditi strukturne operacije obratnim transakcijama, izdavanjem dužničkih certifikata ESB-a ili izravnim transakcijama kako bi se strukturna pozicija Eurosustava prilagodila financijskom sustavu, ili za druge potrebe provođenja monetarne politike.

2. U odnosu na operativne značajke, strukturne operacije:

(a) su operacije za puštanje likvidnosti ili za povlačenje likvidnosti;

(b) imaju učestalost i dospijeće koje nije standardizirano;

(c) provode se na aukcijama ili bilateralnim postupcima, ovisno o određenoj vrsti instrumenta za provođenje strukturnih operacija;

(d) provode ih nacionalne središnje banke decentralizirano;

(e) podložne su kriterijima prihvatljivosti za druge ugovorne strane kako je utvrđeno u dijelu trećem, ovisno o: i. određenoj vrsti instrumenta za provođenje strukturnih operacija; i ii. prihvatljivom postupku za tu određenu vrstu instrumenta;

(f) strukturne operacije za puštanje likvidnosti temelje se na prihvatljivoj imovini kao kolateralu, izuzev izravnih kupnji.

3. Eurosustav zadržava visok stupanj fleksibilnosti u odnosu na izbor postupaka i operativnih značajki u provođenju strukturnih operacija kako bi reagirao na uvjete na tržištu i druga strukturna kretanja.







POGLAVLJE 3.

Instrumenti za provođenje operacija na otvorenom tržištu

Članak 10.

Obratne transakcije

1. Obratne transakcije su određeni instrumenti za provođenje operacija na otvorenom tržištu pri kojima NSB kupuje ili prodaje prihvatljivu imovinu temeljem repo ugovora ili provodi kreditne operacije u obliku kolateraliziranih kredita ovisno o odgovarajućim ugovorima ili propisima koje primjenjuju nacionalne središnje banke.

2. Repo ugovori i kolateralizirani krediti moraju udovoljavati dodatnim zahtjevima za takve instrumente utvrđenim u dijelu sedmom.

3. Obratne transakcije kojima se pušta likvidnost temelje se na prihvatljivoj imovini kao kolateralu, u skladu s dijelom četvrtim.

4. Operativne značajke obratnih transakcija ovise o kategoriji operacija na otvorenom tržištu za koju se koriste.

5. Obratne transakcije kojima se povlači likvidnost temelje se na imovini koju je osigurao Eurosustav. Kriterij prihvatljivosti za tu imovinu istovjetni su onima koji se primjenjuju za prihvatljivu imovinu koja se koristi u obratnim transakcijama kojima se pušta likvidnost, u skladu s dijelom četvrtim. U obratnim transakcijama kojima se povlači likvidnost ne primjenjuju se korektivni faktori.

Članak 11.

Valutni ugovori o razmjeni za potrebe monetarne politike

1. Valutni ugovori o razmjeni za potrebe monetarne politike sastoje se od istovremenih promptnih i terminskih transakcija u eurima u zamjenu za stranu valutu.

2. Valutni ugovori o razmjeni za potrebe monetarne politike moraju udovoljavati dodatnim zahtjevima za takve instrumente utvrđenim u dijelu sedmom.

3. Osim ako Upravno vijeće ESB-a odluči drugačije, Eurosustav posluje samo s valutama kojima se učestalo trguje i u skladu sa standardnom tržišnom praksom.

4. U svakom valutnom ugovoru o razmjeni za potrebe monetarne politike, Eurosustav i druge ugovorne strane dogovaraju se o swap bodovima za transakciju koji su kotirani u skladu s općim tržišnim običajima. Uvjeti tečajeva za valutne ugovore o razmjeni za potrebe monetarne politike navedeni su u tablici 2.

5. U odnosu na operativne značajke, valutni ugovori o razmjeni za potrebe monetarne politike:

(a) mogu se provoditi kao operacije puštanja likvidnosti ili kao operacije povlačenja likvidnosti;

(b) imaju učestalost i dospijeće koje nije standardizirano;

(c) obično se provode na brzim aukcijama ili bilateralnim postupcima, osim ako Eurosustav odluči provesti određene operacije drugim sredstvima (standardnim aukcijama) s obzirom na određena stajališta monetarne politike ili kako bi reagirao na uvjete na tržištu;

(d) nacionalne središnje banke ih provode decentralizirano, ne dovodeći u pitanje članak 45. stavak 3.

6. Na druge ugovorne strane koje sudjeluju u valutnim ugovorima o razmjeni za potrebe monetarne politike primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti navedeni u dijelu trećem, ovisno o postupku koji se primjenjuje za odgovarajuću operaciju.

Tablica 2.

Uvjeti tečajeva za valutne ugovore o razmjeni za potrebe monetarne politike

S = promptni (na datum transakcije valutnog ugovora o razmjeni) tečaj između eura (EUR) i strane valute ABC

FM = terminski tečaj između eura i strane valute ABC na datum povratne kupnje ugovora o razmjeni (M)

ΔΜ = swap bodovi između eura i ABC na datum povratne kupnje ugovora o razmjeni (M)

N(.) = promptni iznos valute; N(.)M je terminski iznos valute: ili ili ili ili

Članak 12.

Prikupljanje oročenih depozita

1. Eurosustav može pozvati druge ugovorne strane da polože oročene depozite kod svojih matičnih nacionalnih središnjih banaka.

2. Depoziti drugih ugovornih strana imaju određeni rok i na njih se primjenjuje nepromjenjiva kamatna stopa.

3. Kamatna stopa koja se primjenjuje na oročene depozite može biti: (a) pozitivna; (b) utvrđena po stopi od 0 %; (c) negativna.

4. Kamatna stopa koja se primjenjuje na oročeni depozit jednostavna je kamatna stopa koja se temelji na metodi računanja dana stvarni broj dana/360 dana u godini. Kamata se plaća po dospijeću depozita. U slučaju negativne kamatne stope, njena primjena na oročene depozite dovodi do obveze plaćanja imatelja depozita matičnom NSB-u, uključujući pravo tog NSB-a da shodno tome tereti račun druge ugovorne strane. Nacionalne središnje banke ne daju nikakav kolateral za oročene depozite.

5. Oročeni depoziti drže se na računima kod matičnog NSB-a, čak i kada se takve operacije provode centralizirano putem ESB-a temeljem članka 45. stavka 3.

6. U odnosu na operativne značajke, prikupljanje oročenih depozita:

(a) provodi se radi povlačenja likvidnosti;

(b) može se provoditi na temelju prethodno objavljenog rasporeda operacija s prethodno utvrđenom učestalošću i dospijećem ili se može provoditi ad hoc kako bi se reagiralo na kretanja likvidnosti (npr. prikupljanje oročenih depozita može se provesti posljednjeg dana razdoblja održavanja pričuve kako bi se ispravile moguće likvidnosne neravnoteže nastale nakon raspodjele sredstava iz posljednje glavne operacije refinanciranja);

(c) provodi se na brzim aukcijama, osim ako ESB odluči provesti određene operacije drugim sredstvima (bilateralnim postupcima ili na standardnim aukcijama) s obzirom na određena stajališta monetarne politike ili kako bi reagirao na uvjete na tržištu;

(d) nacionalne središnje banke ga provode decentralizirano; ne dovodeći u pitanje članak 45. stavak 3.

7. Na druge ugovorne strane koje sudjeluju u prikupljanju oročenih depozita primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti utvrđeni u dijelu trećem, ovisno o postupku koji se primjenjuje za određenu operaciju.

Članak 13.

Izdavanje dužničkih certifikata ESB-a

1. Dužnički certifikati ESB-a predstavljaju dužničku obvezu ESB-a prema imatelju certifikata.

2. Dužnički certifikati ESB-a izdaju se i vode u dematerijaliziranom obliku u depozitorijima vrijednosnih papira u državama članicama čija je valuta euro.

3. ESB ne uvodi nikakva ograničenja u pogledu prenosivosti dužničkih certifikata ESB-a.

4. ESB može izdavati dužničke certifikate ESB-a:

(a) po diskontiranom iznosu izdanja koji je niži od nominalnog iznosa; ili

(b) po iznosu koji je iznad nominalnog iznosa,

a koji se otkupljuju po dospijeću po nominalnom iznosu.

Razlika između izdanja i nominalnog iznosa (iznosa otkupa) odgovara obračunatoj kamati na iznos izdanja po dogovorenoj kamatnoj stopi za razdoblje do dospijeća certifikata. Kamatna stopa koja se primjenjuje jest jednostavna kamatna stopa koja se temelji na metodi računanja dana stvarni broj dana/360 dana u godini. Obračun iznosa izdanja provodi se u skladu s tablicom 3.

Tablica 3.

Izdavanje dužničkih certifikata ESB-a

Iznos izdanja je:

pri čemu je:

N = nominalna vrijednost dužničkog certifikata ESB-a

rI = kamatna stopa (u %)

D = dospijeće dužničkog certifikata ESB-a (u danima)

PT = iznos izdanja dužničkog certifikata ESB-a

5. U odnosu na operativne značajke, dužnički certifikati ESB-a:

(a) izdaju se kao operacije na otvorenom tržištu kojima se povlači likvidnost;

(b) mogu se izdavati na redovitoj ili neredovitoj osnovi;

(c) imaju dospijeće kraće od 12 mjeseci;

(d) izdaju se putem standardnih aukcija;

(e) nacionalne središnje banke ih nude i namiruju decentralizirano.

6. Na druge ugovorne strane koje sudjeluju na standardnim aukcijama za izdavanje dužničkih certifikata ESB-a primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti određeni u dijelu trećem.

Članak 14.

Izravne transakcije

1. Izravne transakcije uključuju potpuni prijenos vlasništva s prodavatelja na kupca bez povezanog povratnog prijenosa vlasništva.

2. Pri zaključenju izravnih transakcija i izračunu cijena, Eurosustav djeluje u skladu s najšire prihvaćenim tržišnim običajima za dužničke instrumente koji se koriste u transakciji.

3. U odnosu na operativne značajke, izravne transakcije:

(a) mogu se provoditi kao operacije za puštanje likvidnosti (izravne kupnje) ili kao operacije za povlačenje likvidnosti (izravne prodaje);

(b) imaju učestalost koja nije standardizirana;

(c) provode se putem bilateralnih postupaka, osim ako ESB odluči provesti određenu operaciju na brzim ili standardnim aukcijama;

(d) nacionalne središnje banke ih provode decentralizirano; ne dovodeći u pitanje članak 45. stavak 3.;

(e) temelje se samo na prihvatljivoj utrživoj imovini kako je navedena u dijelu četvrtom.

4. Na druge ugovorne strane koje sudjeluju u izravnim transakcijama primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti navedeni u dijelu trećem.

Članak 15.

Obveze kolateralizacije i namira u obratnim transakcijama i valutnim ugovorima o razmjeni za potrebe monetarne politike

1. U odnosu na obratne transakcija za puštanje likvidnosti i valutne ugovore o razmjeni za puštanje likvidnosti za potrebe monetarne politike, druge ugovorne strane:

(a) prenose dovoljan iznos prihvatljive imovine u slučaju obratnih transakcija ili odgovarajući iznos u stranoj valuti u slučaju valutnih ugovora o razmjeni radi namire na datum namire;

(b) osiguravaju odgovarajuću kolateralizaciju operacije do njena dospijeća;

(c) ako je primjenjivo, vezano uz točku (b), osiguravaju odgovarajuću kolateralizaciju putem odgovarajućih maržnih poziva pomoću dovoljno prihvatljive imovine ili gotovine.

2. U odnosu na obratne transakcije za povlačenje likvidnosti i valutne ugovore o razmjeni za povlačenje likvidnosti za potrebe monetarne politike, druge ugovorne strane:

(a) prenose dovoljan iznos gotovine radi namire iznosa koji im je raspodijeljen u određenoj operaciji povlačenja likvidnosti;

(b) osiguravaju odgovarajuću kolateralizaciju operacije do njena dospijeća;

(c) ako je primjenjivo, vezano uz točku (b), osiguravaju odgovarajuću kolateralizaciju putem odgovarajućih maržnih poziva pomoću dovoljno prihvatljive imovine ili gotovine.

3. Neispunjavanje zahtjeva iz stavaka 1. i 2. sankcionira se, prema potrebi, temeljem članaka 154. do 157.

Članak 16.

Obveze za namiru za izravne kupnje i prodaje, prikupljanje oročenih depozita i izdavanje dužničkih certifikata ESB-a

1. U operacijama na otvorenom tržištu koje se provode izravnim kupnjama ili prodajama, prikupljanjem oročenih depozita i izdavanjem dužničkih certifikata ESB-a, druge ugovorne strane prenose dovoljan iznos prihvatljive imovine ili gotovine radi namire iznosa dogovorenog u transakciji.

2. Neispunjavanje zahtjeva iz stavaka 1. i 2. sankcionira se, prema potrebi, temeljem članaka 154. do 157.







GLAVA II.

STALNO RASPOLOŽIVE MOGUĆNOSTI

Članak 17.

Stalno raspoložive mogućnosti

1. Nacionalne središnje banke omogućavaju pristup stalno raspoložim mogućnostima koje nudi Eurosustav na inicijativu drugih ugovornih strana.

2. Stalno raspoložive mogućnosti sastoje se od sljedećih kategorija:

(a) mogućnost posudbe na kraju dana;

(b) novčani depozit.

3. Uvjeti stalno raspoloživih mogućnosti jednaki su u svim državama članicama čija je valuta euro.

4. Nacionalne središnje banke omogućavaju pristup stalno raspoloživim mogućnostima samo u skladu s ciljevima i općim stajalištima monetarne politike ESB-a.

5. ESB može prilagoditi uvjete stalno raspoloživih mogućnosti ili ih u bilo kojem trenutku ukinuti.

6. Upravno vijeće ESB-a redovito donosi odluku o kamatnim stopama za stalno raspoložive mogućnosti. Revidirane kamatne stope važeće su od početka novog razdoblja održavanja pričuva, kako je određeno u članku 7. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). ESB objavljuje kalendar razdoblja održavanja pričuva najmanje tri mjeseca prije početka svake kalendarske godine.

7. Bez obzira na stavak 6., Upravno vijeće ESB-a može u bilo kojem trenutku promijeniti kamatnu stopu za stalno raspoložive mogućnosti. Takva odluka važeća je najranije od sljedećeg radnog dana Eurosustava.







POGLAVLJE 1.

Mogućnost posudbe na kraju dana

Članak 18.

Karakteristike mogućnosti posudbe na kraju dana

1. Druge ugovorne strane mogu se koristiti mogućnostima posudbe na kraju dana radi postizanja prekonoćne likvidnosti iz Eurosustava putem obratnih transakcija sa njihovim matičnim NSB-om po prethodno određenoj kamatnoj stopi koristeći prihvatljivu imovinu kao kolateral.

2. Nacionalne središnje banke osiguravaju likvidnost temeljem mogućnosti posudbe na kraju dana putem repo ugovora ili kolateraliziranih kredita temeljem ugovora ili propisa koje primjenjuju nacionalne središnje banke.

3. Nema ograničenja na iznos likvidnosti koji se može osigurati temeljem mogućnosti posudbe na kraju dana, sukladno zahtjevu za davanje odgovarajućeg kolaterala temeljem stavka 4.

4. Druge ugovorne strane trebaju predočiti dovoljno prihvatljive imovine kao kolateral prije korištenja mogućnosti posudbe na kraju dana. Ova imovina treba biti unaprijed deponirana kod odgovarajućeg NSB-a ili dostavljena zajedno sa zahtjevom za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana.

Članak 19.

Uvjeti za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana

1. Mogućnosti posudbe na kraju dana mogu pristupiti institucije koje udovoljavaju kriterijima prihvatljivosti temeljem članka 55. i koje imaju pristup računu kod NSB-a na kojem se transakcije namiruju, osobito u sustavu TARGET2.

2. Pristup mogućnosti posudbe na kraju dana odobrava se samo u dane kada sustav TARGET2 radi. U dane kada sustavi namire vrijednosnih papira ne rade, pristup mogućnosti posudbe daje se na temelju prihvatljive imovine koja je već unaprijed bila deponirana kod nacionalnih središnjih banaka.

3. Ako NSB ili bilo koja njegova podružnica, zbog nacionalnih ili regionalnih neradnih dana, nisu otvoreni za potrebe provođenja operacija monetarne politike na određeni radni dan Eurosustava, matični NSB obavješćuje svoje druge ugovorne strane unaprijed o postupku koji je potrebno provesti kako bi se pristupilo mogućnosti posudbe na taj neradni dan.

4. Pristup mogućnosti posudbe na kraju dana može se dozvoliti temeljem određenog zahtjeva druge ugovorne strane ili automatski, kako je navedeno u stavku 5. odnosno stavku 6.

5. Druga ugovorna strana može zahtjev za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana poslati svom NSB-u. Ako je zahtjev primljen u matičnom NSB-u najkasnije 15 minuta nakon vremena zatvaranja sustava TARGET2, NSB obrađuje zahtjev istog dana u sustavu TARGET2. Rok za podnošenje zahtjeva za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana odgađa se za dodatnih 15 minuta posljednjeg radnog dana Eurosustava za razdoblje održavanja pričuve. Zahtjev za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana treba sadržavati iznos zahtijevanog kredita. Druga ugovorna strana treba dostaviti dovoljno prihvatljive imovine kao kolateral za transakciju, osim ako druga ugovorna strana nije već unaprijed deponirala tu imovinu kod matičnog NSB-a sukladno članku 18. stavku 4.

6. Na kraju svakog radnog dana, negativno stanje na računu za namiru druge ugovorne strane kod njenog matičnog NSB-a nakon dovršetka kontrolnih postupaka na kraju dana automatski se smatra zahtjevom za pristup mogućnosti posudbe na kraju dana. Radi ispunjavanja zahtjeva iz članka 18. stavka 4., druge ugovorne strane trebaju kod svog matičnog NSB-a imati unaprijed deponirano dovoljno prihvatljive imovine kao kolateral za transakciju prije nego dođe do podnošenja takvog automatskog zahtjeva. Neispunjavanje ovog uvjeta za pristup podložno je sankcijama u skladu s člancima 154. do 157.

Članak 20.

Dospijeće i kamatna stopa za mogućnosti posudbe na kraju dana

1. Dospijeće kredita odobrenog temeljem mogućnosti posudbe na kraju dana jest preko noći. Za druge ugovorne strane koje izravno sudjeluju u sustavu TARGET2, kredit se vraća sljedećeg dana na koji rade: (a) sustav TARGET2; i (b) odgovarajući sustav namire vrijednosnih papira.

2. Eurosustav objavljuje unaprijed kamatnu stopu na mogućnosti posudbe na kraju dana i ona se izračunava kao jednostavna kamatna stopa koja se temelji na metodi računanja dana stvarni broj dana/360 dana u godini. Kamatna stopa koja se primjenjuje na mogućnosti posudbe na kraju dana naziva se kamatna stopa na mogućnost posudbe na kraju dana.

3. Kamata na mogućnosti posudbe na kraju dana plaća se zajedno s vraćanjem kredita.







POGLAVLJE 2.

Novčani depozit

Članak 21.

Karakteristike novčanog depozita

1. Druge ugovorne strane mogu koristiti instrument polaganja novčanog depozita radi prekonoćnog deponiranja kod Eurosustava putem matičnog NSB-a, na koji se primjenjuje prethodno utvrđena kamatna stopa.

2. Kamatna stopa koja se primjenjuje na novčani depozit može biti: (a) pozitivna; (b) utvrđena po stopi od 0 %; (c) negativna.

3. Nacionalne središnje banke ne daju kolateral za depozite.

4. Ne postoji ograničenje u pogledu iznosa koji druga ugovorna strana može deponirati kao novčani depozit.

Članak 22.

Uvjeti pristupa instrumentu polaganja novčanog depozita

1. Instrument polaganja novčanog depozita mogu koristiti institucije koje udovoljavaju kriterijima prihvatljivosti iz članka 55. ove Smjernice i koje imaju pristup računu kod NSB-a na kojem se transakcije namiruju, osobito u sustavu TARGET2. Pristup instrumentu polaganja novčanog depozita odobrava se samo u dane kada sustav TARGET2 radi.

2. Radi odobravanja pristupa instrumentu polaganja novčanog depozita, druga ugovorna strana treba poslati zahtjev svom matičnom NSB-u. Ako je zahtjev primljen u matičnom NSB-u najkasnije 15 minuta nakon vremena zatvaranja sustava TARGET2, matični NSB obrađuje zahtjev istog dana u sustavu TARGET2. Rok za podnošenje zahtjeva za pristup instrumentu polaganja novčanog depozita odgađa se za dodatnih 15 minuta posljednjeg radnog dana Eurosustava za razdoblje održavanja pričuve. U zahtjevu mora biti naveden iznos koji će biti deponiran u okviru instrumenta novčanog depozita.

3. Zbog postojanja različitih struktura računa u nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu, uz prethodno odobrenje ESB-a, primijeniti uvjete pristupa koji se razlikuju od uvjeta pristupa iz ovog članka. Nacionalne središnje banke obavješćuju druge ugovorne strane o svakom odstupanju od uvjeta pristupa opisanih u ovom članku.

Članak 23.

Dospijeće i izračun kamata na novčani depozit

1. Dospijeće depozita u okviru instrumenta polaganja novčanog depozita jest preko noći. Za druge ugovorne strane koje izravno sudjeluju u sustavu TARGET2, depoziti koji se drže u okviru instrumenta polaganja novčanog depozita dospijevaju sljedećeg dana kada radi sustav TARGET2, u trenutku kada se taj sustav otvara za poslovanje.

2. Eurosustav unaprijed objavljuje kamatnu stopu koja se primjenjuje na depozite i ona se izračunava kao jednostavna kamatna stopa koja se temelji na metodi računanja dana stvarni broj dana/360 dana u godini.

3. Kamate na depozite plaćaju se po dospijeću depozita. U slučaju negativne kamatne stope, njena primjena na novčane depozite dovodi do obveze plaćanja imatelja depozita matičnom NSB-u, uključujući pravo tog NSB-a da shodno tome tereti račun druge ugovorne strane.







GLAVA III.

POSTUPCI ZA OPERACIJE MONETARNE POLITIKE EUROSUSTAVA







POGLAVLJE 1.

Aukcije i bilateralni postupci za operacije Eurosustava na otvorenom tržištu

Članak 24.

Vrste postupaka za operacije na otvorenom tržištu

Operacije na otvorenom tržištu provode se na aukcijama ili bilateralnim postupcima.







Odjeljak 1.

Aukcije

Članak 25.

Pregled aukcija

1. Aukcije se provode u šest operativnih faza koje su navedene u tablici 4.

Tablica 4.

Operativne faze aukcije

1. korak : Najava aukcije (a) Najava ESB-a putem javnih agencija za pružanje informacija i na mrežnim stranicama ESB-a; (b) Najava nacionalnih središnjih banaka putem nacionalnih agencija za pružanje informacija i izravno pojedinim drugim ugovornim stranama (ako se to smatra potrebnim).

2. korak : Priprema drugih ugovornih strana i podnošenje ponuda

3. korak : Prikupljanje ponuda od strane Eurosustava

4. korak : Raspodjela na aukciji i objava rezultata aukcije (a) Odluka ESB-a o raspodjeli; (b) Objava rezultata raspodjele putem javnih agencija za pružanje informacija i na mrežnim stranicama ESB-a.

5. korak : Izdavanje potvrde o pojedinim rezultatima raspodjele

6. korak : Namira transakcija

2. Aukcije se provode u obliku standardnih aukcija ili brzih aukcija. Operativne značajke standardnih aukcija i brzih aukcija jednake su, osim u odnosu na vremenski okvir (tablice 5. i 6.) i krug drugih ugovornih strana.

Tablica 5.

Okvirni vremenski okvir za operativne faze standardnih aukcija (vremena su navedena prema srednjoeuropskom vremenu ( 12 ))

Tablica 6.

Okvirni vremenski okvir za operativne faze brzih aukcija (vremena su navedena prema SEV-u)

3. Eurosustav može provoditi aukcije s fiksnom kamatnom stopom ili aukcije s promjenjivom kamatnom stopom.

Članak 26.

Standardne aukcije

1. Eurosustav koristi standardne aukcije za provođenje: (a) glavnih operacija refinanciranja; (b) operacija dugoročnijeg refinanciranja; (c) određenih strukturnih operacija, tj. obratnih strukturnih operacija i za izdavanje dužničkih certifikata ESB-a.

2. Eurosustav može također koristiti standardne aukcije za provođenje operacija fine prilagodbe i strukturnih operacija koje se provode putem izravnih transakcija s obzirom na određena stajališta monetarne politike ili kako bi reagirao na uvjete na tržištu.

3. Za standardne aukcije, u pravilu: (a) najviše 24 sata može proteći od najave aukcije do izdavanja potvrda o rezultatu raspodjele; i (b) vrijeme između roka za podnošenje ponuda i objave rezultata raspodjele iznosi približno dva sata.

4. ESB može odlučiti prilagoditi vremenski okvir za pojedine operacije ako to smatra primjerenim.

Članak 27.

Brze aukcije

1. Eurosustav obično koristi brze aukcije za provođenje operacija fine prilagodbe, ali može također koristiti brze aukcije za strukturne operacije koje se provode putem izravnih transakcija s obzirom na određena stajališta monetarne politike ili kako bi reagirao na uvjete na tržištu.

2. Brze aukcije provode se u roku od 105 minuta od najave aukcije, a potvrda o rezultatu raspodjele izdaje se odmah nakon objave rezultata raspodjele.

3. ESB može odlučiti prilagoditi vremenski okvir za pojedine operacije ako to smatra primjerenim.

4. Eurosustav može odabrati, u skladu s kriterijima i postupcima navedenim u članku 57., ograničen broj drugih ugovornih strana za sudjelovanje u brzim aukcijama.

Članak 28.

Provođenje standardnih aukcija za glavne operacije refinanciranja i redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja, temeljem kalendara aukcija

1. Aukcije za glavne operacije refinanciranja i redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja provode se u skladu s okvirnim kalendarom za redovne aukcije Eurosustava.

2. Okvirni kalendar za redovne aukcije Eurosustava objavljuje se na mrežnim stranicama ESB-a i nacionalnih središnjih banaka najmanje tri mjeseca prije početka kalendarske godine na koju se odnosi.

3. Okvirni dani trgovanja za glavne operacije refinanciranja i redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja navedeni su u tablici 7.







Tablica 7. Uobičajeni dani trgovanja za glavne operacije refinanciranja i redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja Kategorije operacija na otvorenom tržištu Uobičajeni dan trgovanja (T) Glavne operacije refinanciranja Svakog utorka (1) Redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja Posljednja srijeda svakog kalendarskog mjeseca (2) (1) Moguće je drugačije određivanje zbog praznika. (2) Zbog praznika se operacije iz prosinca uobičajeno pomiču za jedan tjedan, tj. na prethodnu srijedu u tome mjesecu.

Članak 29.

Provođenje aukcija za operacije fine prilagodbe i strukturne operacije neovisno o kalendaru aukcija

1. Operacije fine prilagodbe ne provode se u skladu s unaprijed utvrđenim kalendarom održavanja. ESB može odlučiti provesti operacije fine prilagodbe bilo kojeg radnog dana Eurosustava. U takvim operacijama sudjeluju samo nacionalne središnje banke u kojima su dan trgovanja, dan namire i dan plaćanja radni dani NSB-a.

2. Strukturne operacije putem standardnih aukcija ne provode se prema unaprijed određenom kalendaru. One se obično provode i namiruju na dane koji su radni dani NSB-a u svim državama članicama čija je valuta euro.







Odjeljak 2.

Operativne faze aukcija







Pododjeljak 1.

Najava aukcija

Članak 30.

Najava standardnih aukcija i brzih aukcija

1. ESB unaprijed javno najavljuje standardne aukcije putem agencija za pružanje informacija i na mrežnim stranicama ESB-a. Osim toga, nacionalne središnje banke mogu najaviti standardne aukcije putem nacionalnih agencija za pružanje informacija i izravno drugim ugovornim stranama, ako se to smatra potrebnim.

2. ESB može unaprijed javno najaviti brze aukcije putem agencija za pružanje informacija i na mrežnim stranicama ESB-a. Kod brzih aukcija koje su unaprijed javno najavljene, NSB može izravno stupiti u vezu s odabranim drugim ugovornim stranama, ako to smatra potrebnim. Kod brzih aukcija koje nisu unaprijed javno najavljene, nacionalne središnje banke izravno stupaju u vezu s odabranim drugim ugovornim stranama.

3. Najava aukcije predstavlja poziv drugim ugovornim stranama na podnošenje ponuda koje su pravno obvezujuće. Najava ne predstavlja ponudu od strane ESB-a ili od strane nacionalnih središnjih banaka.

4. Informacije koje je potrebno uključiti u javnu najavu aukcije određene su u Prilogu II.

5. ESB može poduzeti sve radnje koje smatra primjerenima radi ispravljanja pogrešaka u najavi aukcija, uključujući poništavanje ili prekid aukcije koja je u tijeku.







Pododjeljak 2.

Priprema i podnošenje ponuda od strane drugih ugovornih strana

Članak 31.

Oblik i mjesto podnošenja ponuda

1. Ponude se moraju podnijeti matičnom NSB-u druge ugovorne strane. Ponude pojedine institucije mogu se podnijeti matičnom NSB-u od strane jedne poslovne jedinice u svakoj državi članici čija je valuta euro u kojoj je institucija osnovana, tj. ili od strane glavnog ureda ili od strane ovlaštene podružnice.

2. Druge ugovorne strane podnose ponude u obliku koji slijedi obrasce koje je NSB dostavio za odgovarajuću operaciju.

Članak 32.

Podnošenje ponuda

1. Kod aukcija s nepromjenjivom kamatnom stopom, druge ugovorne strane u svojim ponudama navode iznos novca s kojim su spremne zaključiti posao s nacionalnim središnjim bankama.

2. Kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s nepromjenjivom kamatnom stopom, druge ugovorne strane navode iznos valute koji se ne mijenja, koji žele prodati i otkupiti ili kupiti i prodati natrag po toj stopi.

3. Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom, druge ugovorne strane mogu podnijeti ponude za do 10 različitih kamatnih stopa, cijena ili swap bodova. U iznimnim okolnostima, Eurosustav može uvesti ograničenje broja ponuda koje može podnijeti druga ugovorna strana. U svakoj ponudi, druge ugovorne strane navode iznos novca s kojim su spremne zaključiti transakciju i odgovarajuću kamatnu stopu ili cijenu ili swap bod. Ponuđena kamatna stopa ili swap bod izražava se kao višekratnik 0,01 postotnog boda. Ponuđena cijena izražava se kao višekratnik 0,001 postotnog boda.

4. Kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom kamatnom stopom, druge ugovorne strane navode iznos valute koji se ne mijenja i kotaciju swap boda po kojoj žele sudjelovati u operaciji.

5. Kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom kamatnom stopom, swap bodove treba kotirati u skladu sa standardnim tržišnim običajima, a ponude moraju biti izražene kao višekratnici 0,01 swap boda.

6. U vezi s izdavanjem dužničkih certifikata ESB-a, ESB može odlučiti da ponude moraju biti iskazane u obliku cijene, umjesto kamatne stope. U takvim slučajevima, cijene moraju biti navedene kao postotak nominalnog iznosa s tri decimalna mjesta.

Članak 33.

Minimalni i maksimalni iznosi ponude

1. Za glavne operacije refinanciranja, minimalni iznos ponude je 1 000 000 eura. Ponude koje premašuju taj iznos, moraju biti izražene kao višekratnici 100 000 eura. Minimalni iznos ponude primjenjuje se na svaku pojedinačnu razinu kamatne stope.

2. Kod operacija dugoročnijeg refinanciranja, svaki NSB određuje minimalni iznos ponude u rasponu od 10 000 do 1 000 000 eura. Ponude koje premašuju minimalni iznos ponude moraju biti izražene kao višekratnici 10 000 eura. Minimalni iznos ponude primjenjuje se na svaku pojedinačnu razinu kamatne stope.

3. Za operacije fine prilagodbe i strukturne operacije, minimalni iznos ponude jest 1 000 000 eura. Ponude koje premašuju taj iznos, moraju biti izražene kao višekratnici 100 000 eura. Minimalni iznos ponude primjenjuje se na svaku pojedinačnu kamatnu stopu, cijenu ili swap bod, ovisno o pojedinoj vrsti transakcije.

4. ESB može odrediti maksimalni iznos ponude, koji predstavlja najveću prihvatljivu ponudu od pojedine druge ugovorne strane radi sprječavanja nerazmjerno visokih ponuda. U tom slučaju, ESB uključuje pojedinosti o takvom maksimalnom iznosu ponude u javnu najavu aukcije.

Članak 34.

Minimalna i maksimalna ponuđena kamatna stopa

1. Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom kojima se pušta likvidnost, ESB može odrediti minimalnu ponuđenu kamatnu stopu, koja predstavlja najnižu kamatnu stopu po kojoj druge ugovorne strane mogu podnositi ponude.

2. Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom kojima se povlači likvidnost, ESB može odrediti maksimalnu ponuđenu kamatnu stopu, koja predstavlja gornju granicu kamatne stope po kojoj druge ugovorne strane mogu podnositi ponude.

Članak 35.

Rok za podnošenje ponuda

1. Druge ugovorne strane mogu opozvati svoje ponude u bilo koje vrijeme do isteka roka za podnošenje ponuda.

2. Ponude podnesene nakon isteka roka neće se razmatrati i smatrat će se neprihvatljivima.

3. Matični NSB određuje je li druga ugovorna strana poštovala rok za podnošenje ponuda.

Članak 36.

Odbijanje ponuda

1. NSB odbija:

(a) sve ponude druge ugovorne strane ako ukupan iznos ponude premašuje bilo koju maksimalnu granicu ponude koju je odredio ESB;

(b) svaku ponudu druge ugovorne strane, ako je ponuda niža od minimalnog iznosa ponude;

(c) svaku ponudu druge ugovorne strane, ako je ponuda niža od minimalne prihvaćene kamatne stope, cijene ili swap boda ili ako je viša od maksimalne prihvaćene kamatne stope, cijene ili swap boda.

2. NSB može odbiti ponude koje su nepotpune ili ne slijede odgovarajući obrazac.

3. Ako matični NSB odluči odbiti ponudu, obavještava drugu ugovornu stranu o svojoj odluci prije raspodjele na aukciji.







Pododjeljak 3.

Raspodjela na aukciji

Članak 37.

Raspodjela na aukcijama s nepromjenjivom kamatnom stopom kojima se pušta likvidnost i aukcijama s nepromjenjivom kamatnom stopom kojima se povlači likvidnost

1. Kod aukcija s nepromjenjivom kamatnom stopom, ponude drugih ugovornih strana raspodjeljuju se na sljedeći način:

(a) ponude se zbrajaju;

(b) ako ukupan iznos ponude premašuje ukupan iznos likvidnosti koji treba raspodijeliti, podnesene ponude prihvaćaju se razmjerno, prema udjelu iznosa za raspodjelu u ukupnom iznosu ponude, u skladu s tablicom 1. iz Priloga III.;

(c) iznos koji se raspodjeljuje svakoj drugoj ugovornoj strani zaokružuje se na najbliži iznos u eurima.

2. ESB može odlučiti raspodijeliti:

(a) minimalni iznos raspodjele, koji je donja granica iznosa koji se može raspodijeliti svakom ponuditelju; ili

(b) minimalnu stopu raspodjele, koja je donja granica, izražena u postocima, stope ponuda pri graničnoj kamatnoj stopi koje se mogu raspodijeliti svakom ponuditelju.

Članak 38.

Raspodjela kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom u eurima kojima se pušta likvidnost

1. Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom u eurima kojima se pušta likvidnost, ponude drugih ugovornih strana raspodjeljuju se na sljedeći način:

(a) Ponude se razvrstavaju temeljem ponuđenih kamatnih stopa od najviših prema najnižim ili temeljem ponuđenih cijena od najnižih prema najvišim.

(b) Prvo se prihvaćaju ponude s najvišom kamatnom stopom (najnižom cijenom), a zatim one sa sukcesivno nižim kamatnim stopama (višom cijenom), sve dok se ne iscrpi ukupna likvidnost za raspodjelu.

(c) Ako kod granične kamatne stope (najviše prihvaćene cijene), ukupan iznos ponude premašuje preostali iznos za raspodjelu, preostali iznos raspoređuje se razmjerno između ponuda prema omjeru preostalog iznosa za raspodjelu i ukupnog iznosa ponude pri graničnoj kamatnoj stopi (najvišoj prihvaćenoj cijeni), u skladu s tablicom 2. iz Priloga III.

(d) Iznos koji se raspodjeljuje svakoj drugoj ugovornoj strani zaokružuje se na najbliži iznos u eurima.

2. ESB može odlučiti da svakom uspješnom ponuditelju raspodijeli minimalni iznos raspodjele.

Članak 39.

Raspodjela kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom u eurima kojima se povlači likvidnost

1. Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom u eurima kojima se povlači likvidnost, a koje se koriste za izdavanje dužničkih certifikata ESB-a i za prikupljanje oročenih depozita, ponude drugih ugovornih strana raspodjeljuju se na sljedeći način:

(a) Ponude se razvrstavaju temeljem ponuđenih kamatnih stopa od najnižih prema najvišim ili temeljem ponuđenih cijena od najviših prema najnižim.

(b) Prvo se prihvaćaju ponude s najnižom kamatnom stopom (najvišom cijenom), a zatim se prihvaćaju one sa sukcesivno višim kamatnim stopama (ponude s nižom cijenom), sve dok se ne iscrpi ukupna likvidnost koju treba povući.

(c) Ako kod granične kamatne stope (najniže prihvaćene cijene), ukupan iznos ponude premašuje preostali iznos za raspodjelu, preostali iznos raspoređuje se razmjerno između ponuda, prema omjeru preostalog iznosa za raspodjelu i ukupnog iznosa ponuda pri graničnoj kamatnoj stopi (najnižoj prihvaćenoj cijeni), u skladu s tablicom 2. iz Priloga III.

(d) Iznos koji se raspodjeljuje svakoj drugoj ugovornoj strani zaokružuje se na najbliži iznos u eurima. U odnosu na izdavanje dužničkih certifikata ESB-a, raspodijeljeni nominalni iznos zaokružuje se na najbliži višekratnik 100 000 eura.

2. ESB može odlučiti da svakom uspješnom ponuditelju raspodijeli minimalni iznos raspodjele.

Članak 40.

Raspodjela kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom stopom kojima se pušta likvidnost

1. Kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom kamatnom stopom kojima se pušta likvidnost, ponude drugih ugovornih strana raspodjeljuju se na sljedeći način:

(a) Ponude se razvrstavaju od najniže prema najvišoj kotaciji swap boda uzimajući u obzir predznak kotacije.

(b) Predznak kotacije ovisi o predznaku razlike kamatnih stopa između strane valute i eura. Za dospijeće ugovora o razmjeni: i. ako je kamatna stopa za stranu valutu viša od odgovarajuće kamatne stope za euro, kotacija swap boda je pozitivna, tj. euro kotira uz premiju u odnosu na stranu valutu; i ii. ako je kamatna stopa za stranu valutu niža od odgovarajuće kamatne stope za euro, kotacija swap boda je negativna, tj. euro kotira uz diskont u odnosu na stranu valutu.

(c) Prvo se prihvaćaju ponude s najnižim kotacijama swap bodova, a zatim se prihvaćaju one sa sukcesivno višim kotacijama swap bodova, sve dok se ne iscrpi ukupni iznos osnovne (fiksne) valute za raspodjelu.

(d) Ako kod najviše prihvaćene kotacije swap boda, tj. kod granične kotacije swap boda, ukupan iznos ponude premašuje preostali iznos za raspodjelu, preostali iznos se raspoređuje razmjerno na ponude, prema omjeru preostalog iznosa za raspodjelu i ukupnog iznosa ponuda pri graničnoj kotaciji swap boda, u skladu s tablicom 3. iz Priloga III.

(e) Iznos koji se raspodjeljuje svakoj drugoj ugovornoj strani zaokružuje se na najbliži iznos u eurima.

2. ESB može odlučiti da svakom uspješnom ponuditelju raspodijeli minimalni iznos raspodjele.

Članak 41.

Raspodjela kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom stopom kojima se povlači likvidnost

1. Kod aukcija valutnih ugovora o razmjeni s promjenjivom kamatnom stopom kojima se povlači likvidnost, ponude drugih ugovornih strana raspodjeljuju se na sljedeći način:

(a) Ponude se razvrstavaju od najviše prema najnižoj ponuđenoj kotaciji swap boda uzimajući u obzir predznak kotacije.

(b) Predznak kotacije ovisi o predznaku razlike kamatnih stopa između strane valute i eura. Za dospijeće ugovora o razmjeni: i. ako je kamatna stopa za stranu valutu viša od odgovarajuće kamatne stope za euro, kotacija swap boda je pozitivna, tj. euro kotira uz premiju u odnosu na stranu valutu; a ii. ako je kamatna stopa za stranu valutu niža od odgovarajuće kamatne stope za euro, kotacija swap boda je negativna, tj. euro kotira uz diskont u odnosu na stranu valutu.

(c) Prvo se prihvaćaju ponude s najvišim kotacijama swap bodova, a zatim se prihvaćaju one sa sukcesivno nižim kotacijama swap bodova sve dok: i. se ne iscrpi ukupan iznos osnovne (fiksne) valute koji treba povući; i ii. kod prihvaćene najniže kotacije swap boda, tj. kod granične kotacije swap boda, ukupni iznos ponude ne premaši preostali iznos za raspodjelu.

(d) Preostali iznos raspodjeljuje se razmjerno na ponude, prema omjeru preostalog iznosa za raspodjelu i ukupnog iznosa ponuda pri graničnoj kotaciji swap boda, u skladu s tablicom 3. iz Priloga III. Iznos koji se raspodjeljuje svakoj drugoj ugovornoj strani zaokružuje se na najbliži iznos u eurima.

2. ESB može odlučiti da svakom uspješnom ponuditelju raspodijeli najniži iznos raspodjele.

Članak 42.

Vrste aukcija za aukcije s promjenjivom kamatnom stopom

Kod aukcija s promjenjivom kamatnom stopom, Eurosustav može primijeniti aukcije s jedinstvenom kamatnom stopom (nizozemske aukcije) ili aukcije s višestrukim kamatnim stopama (američke aukcije).







Pododjeljak 4.

Objava rezultata aukcije

Članak 43.

Objava rezultata aukcije

1. ESB javno objavljuje odluku o raspodjeli na aukciji u odnosu na rezultate aukcije putem agencija za pružanje informacija i na mrežnim stranicama ESB-a. Osim toga, nacionalne središnje banke mogu objaviti odluke ESB-a o raspodjeli na aukcijama preko nacionalnih agencija za pružanje informacija i izravno drugim ugovornim stranama, ako to smatraju potrebnim.

2. Informacije koje je potrebno uključiti u javnu objavu u odnosu na rezultate aukcije određene su u Prilogu IV.

3. Ako odluka o raspodjeli sadržava pogrešne informacije u odnosu na bilo koju informaciju sadržanu u javnoj objavi rezultata aukcije iz stavka 1. ESB može poduzeti sve radnje koje smatra primjerenima kako bi ispravio te pogrešne informacije.

4. Nakon javne objave odluke ESB-a o raspodjeli na aukcijama o rezultatima aukcija iz stavka 1. nacionalne središnje banke izravno potvrđuju pojedinačne rezultate raspodjele drugim ugovornim stranama, pri čemu svaka druga ugovorna strana prima pojedinačnu i nedvojbenu potvrdu svoje uspješnosti na aukciji i točan iznos koji joj je raspodijeljen.







Odjeljak 3.

Bilateralni postupci za operacije Eurosustava na otvorenom tržištu

Članak 44.

Pregled bilateralnih postupaka

1. Eurosustav može provoditi sljedeće operacije na otvorenom tržištu putem bilateralnih postupaka:

(a) operacije fine prilagodbe (obratne transakcije, valutni ugovori o razmjeni ili prikupljanje oročenih depozita); ili

(b) strukturne operacije (izravne transakcije).

2. Bilateralni postupci, ovisno o određenoj transakciji, mogu se provoditi izravnim stupanjem u vezu s drugim ugovornim stranama, kako je utvrđeno u članku 45. ili preko burzi i tržišnih posrednika, kako je utvrđeno u članku 46.

Članak 45.

Bilateralni postupci koji se provode izravnim stupanjem u vezu s drugim ugovornim stranama

1. Bilateralni postupci za operacije fine prilagodbe i strukturne operacije koje se provode putem izravnih transakcija mogu se provoditi izravnim stupanjem u vezu s drugim ugovornim stranama.

2. Nacionalne središnje banke izravno stupaju u vezu s jednom ili više institucija odabranih u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenim u članku 57. Nacionalne središnje banke slijede upute ESB-a kad odlučuju hoće li provesti transakciju s tim institucijama.

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2. Upravno vijeće ESB-a može odlučiti da u iznimnim okolnostima, ESB ili jedna ili više nacionalnih središnjih banaka koje djeluju kao operativna jedinica ESB-a, provedu operacije fine prilagodbe ili strukturne operacije koje se provode pomoću izravnih transakcija putem bilateralnih postupaka. U takvom slučaju, postupci za te operacije prilagođavaju se na odgovarajući način. ESB odlučuje hoće li provesti transakciju s institucijama s kojima je stupio u vezu.

Članak 46.

Bilateralni postupci koji se provode putem burzi i tržišnih posrednika

1. Ne dovodeći u pitanje članak 45., bilateralni postupci za strukturne operacije koje se provode pomoću izravnih transakcija mogu se provoditi putem burzi i tržišnih posrednika.

2. Krug drugih ugovornih strana nije ograničen, kako je propisano u članku 57.

3. Postupci se prilagođavaju tržišnim običajima za dužničke instrumente koji su predmet transakcija.

Članak 47.

Najava operacija koje se provode pomoću bilateralnih postupaka

1. Operacije fine prilagodbe ili strukturne operacije koje se provode pomoću izravnih transakcija koje se provode bilateralnim postupcima javno se ne objavljuju unaprijed, osim ako ESB odluči drugačije.

2. Osim toga, ESB može odlučiti da neće javno objaviti rezultate bilateralnih postupaka.

Članak 48.

Dani kada se provode bilateralni postupci

1. ESB može odlučiti da će provoditi bilateralne postupke za operacije fine prilagodbe bilo kojeg radnog dana Eurosustava. U takvim operacijama sudjeluju samo nacionalne središnje banke u odnosu na koje su dan trgovanja, dan namire i dan plaćanja radni dani NSB-a.

2. Bilateralni postupci za strukturne operacije koje se provode izravnim transakcijama obično se provode i namiruju samo na dane koji su radni dani NSB-a u svim državama članicama čija je valuta euro.







POGLAVLJE 2.

Postupci namire za operacije monetarne politike Eurosustava

Članak 49.

Pregled postupaka namire

1. Nalozi za plaćanje koji se odnose na sudjelovanje u operacijama na otvorenom tržištu ili na korištenje stalno raspoloživih mogućnosti namiruju se na računima drugih ugovornih strana kod NSB-a ili na računima banke za namiru koja sudjeluje u sustavu TARGET2.

2. Nalozi za plaćanje koji se odnose na sudjelovanje u operacijama na otvorenom tržištu za pružanje likvidnosti ili na korištenje mogućnosti posudbe na kraju dana namiruju se u trenutku ili nakon konačnog prijenosa prihvatljive imovine kao kolaterala za operaciju. U tu svrhu, druge ugovorne strane:

(a) prethodno deponiraju prihvatljivu imovinu kod NSB-a; ili

(b) namiruju prihvatljivu imovinu kod NSB-a na osnovi isporuke uz plaćanje.

Članak 50.

Namira operacija na otvorenom tržištu

1. Eurosustav nastoji namiriti transakcije koje se odnose na operacije na otvorenom tržištu u isto vrijeme u svim državama članicama čija je valuta euro, sa svim drugim ugovornim stranama koje su osigurale dovoljno prihvatljive imovine kao kolateral. Međutim, zbog operativnih ograničenja i tehničkih značajki (npr. sustava namire vrijednosnih papira), vrijeme tijekom dana kada se namiruju operacije na otvorenom tržištu može se razlikovati u državama članicama čija je valuta euro.

2. Okvirni datumi namire prikazani su u tablici 8.







Tablica 8. Okvirni datumi namire za operacije eurosustava na otvorenom tržištu (1) Instrument monetarne politike Datum namire za operacije na otvorenom tržištu temeljem standardnih aukcija Datum namire za operacije na otvorenom tržištu temeljem brzih aukcija ili bilateralnih postupaka Obratne transakcije T + 1 T Izravne transakcije U skladu s tržišnim običajem za prihvatljivu imovinu Izdavanje dužničkih certifikata ESB-a T + 2 — Valutni ugovori o razmjeni T, T + 1 ili T + 2 Prikupljanje oročenih depozita T, T + 1 (1) Datum namire odnosi se na radne dane Eurosustava. T označuje dan trgovanja.

Članak 51.

Namira operacija na otvorenom tržištu koje se provode na standardnim aukcijama

1. Eurosustav nastoji namiriti operacije na otvorenom tržištu koje se provode na standardnim aukcijama, prvog dana nakon dana trgovanja kada su otvoreni sustav TARGET2 i odgovarajući sustavi namire vrijednosnih papira.

2. Datumi namire za glavne operacije refinanciranja i redovne operacije dugoročnijeg refinanciranja unaprijed su navedeni u okvirnom kalendaru za redovne aukcije Eurosustava. Ako uobičajeni datum namire pada na neradni dan, ESB može odlučiti primijeniti neki drugi datum namire, uz mogućnost namire istog dana. Eurosustav nastoji osigurati da se vrijeme namire glavnih operacija refinanciranja i redovnih operacija dugoročnijeg refinanciranja podudara s vremenom isplate prethodne operacije s odgovarajućim rokom dospijeća.

3. Izdavanje dužničkih certifikata ESB-a namiruje se drugog dana nakon dana trgovanja kada je otvoren sustav TARGET2 i svi odgovarajući sustavi namire vrijednosnih papira.

Članak 52.

Namira operacija na otvorenom tržištu koje se provode na brzim aukcijama ili bilateralnim postupcima

1. Eurosustav nastoji namiriti operacije na otvorenom tržištu koje se provode na brzim aukcijama ili bilateralnim postupcima na dan trgovanja. Mogu se primijeniti i drugi datumi namire, posebno za izravne transakcije i valutne ugovore o razmjeni.

2. Operacije fine prilagodbe ili strukturne operacije koje se provode putem izravnih transakcija koje se provode bilateralnim postupcima namiruju se decentralizirano putem nacionalnih središnjih banaka.

Članak 53.

Daljnje odredbe u vezi s namirom i postupcima na kraju dana

1. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve utvrđene u ovom poglavlju, za određene instrumente monetarne politike mogu se ugovorima ili propisima koje primjenjuju nacionalne središnje banke ili ESB, utvrditi dodatne odredbe u vezi s namirom.

2. Postupci na kraju dana navedeni su u dokumentaciji koja se odnosi na sustav TARGET2.

Članak 54.

Sredstva pričuva i višak pričuva

1. U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9), račun za namiru druge ugovorne strane kod NSB-a može se koristiti kao račun pričuva. Sredstva pričuva na računima za namiru mogu se koristiti za potrebe unutardnevne namire. Dnevna sredstva pričuva druge ugovorne strane obračunavaju se kao stanje na njezinom računu pričuve na kraju dana. Za potrebe ovog članka, „račun pričuva” ima isto značenje kao u Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).

2. Sredstva pričuve koja premašuju minimalne pričuve koje se zahtijevaju sukladno Uredbi (EZ) br. 2531/98 i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9) remuneriraju se po stopi od nula posto ili po pasivnoj kamatnoj stopi, ovisno o tome koja je niža.







DIO TREĆI

PRIHVATLJIVE DRUGE UGOVORNE STRANE

Članak 55.

Kriteriji prihvatljivosti za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava

U odnosu na operacije monetarne politike Eurosustava, sukladno članku 57., Eurosustav dozvoljava sudjelovanje samo institucijama koje ispunjavaju kriterije utvrđene u ovom članku:

(a) Podvrgnute su sustavu minimalnih pričuva sukladno članku 19. stavku 1. Statuta ESSB-a i nije im odobreno izuzeće od njihovih obveza temeljem sustava minimalnih pričuva Eurosustava sukladno Uredbi (EZ) br. 2531/98 i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).

(b) Moraju biti financijski stabilne.

(c) Moraju ispunjavati jedan od sljedećih kriterija: i. moraju biti podvrgnute najmanje jednom obliku usklađenog nadzora Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela u skladu s Direktivom 2013/36/EU i Uredbom (EU) br. 575/2013; ii. moraju biti kreditne institucije u javnom vlasništvu, u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora, koje su podvrgnute nadzoru prema standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013; iii. moraju biti institucije koje su podvrgnute neusklađenom nadzoru od strane nadležnih tijela prema standardu koji je usporediv s usklađenim nadzorom Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013, npr. podružnice koje su u državi članici čija je valuta euro osnovale institucije osnovane izvan EGP-a;

(d) Ispunjavaju sve operativne zahtjeve navedene u ugovorima ili propisima koje primjenjuje matični NSB ili ESB u pogledu određenog instrumenta ili operacije.

Članak 56.

Pristup operacijama na otvorenom tržištu koje se provode na standardnim aukcijama i stalno raspoloživim mogućnostima

1. Institucije koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti iz članka 55. imaju pristup sljedećim operacijama monetarne politike Eurosustava;

(a)