02011R1233 — HR — 01.03.2018 — 003.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Promijenio:









▼B

UREDBA (EU) br. 1233/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 16. studenoga 2011.

o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ







Članak 1.

Primjena Sporazuma

Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) primjenjuju se u Uniji. Tekst Sporazuma priložen je ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prijenos ovlasti

Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.

Ako, u slučaju izmjena Priloga II. kao posljedice izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma, hitne okolnosti to zahtijevaju, postupak predviđen člankom 4. primjenjuje se na delegirane akte usvojene u skladu s ovim člankom.

Članak 3.

Izvršavanje ovlasti

1. Ovlast za usvajanje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji prema uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast usvajanja delegiranih akata navedena u članku 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od 9. prosinca 2011.

3. Prijenos ovlasti naveden u članku 2. u bilo kojem trenutku mogu opozvati Europski parlament ili Vijeće. Odlukom o opozivu prestaje prijenos ovlasti naveden u toj odluci. Stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Ne utječe na valjanost bilo kojih delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim Komisija usvoji delegirani akt, ona ga istodobno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt usvojen u skladu s člankom 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze protivljenje u roku od dva mjeseca od obavijesti Europskom parlamentu ili Vijeću o tome aktu ili ako su, prije isteka navedenog roka, Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće izraziti protivljenje. Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća navedeni se rok produljuje za dva mjeseca.

Članak 4.

Postupak u hitnim slučajevima

1. Delegirani akti usvojeni u skladu s ovim člankom odmah stupaju na snagu i primjenjuju se sve dok, u skladu sa stavkom 2., ne budu izneseni prigovori. Obavijest o delegiranom aktu Europskom parlamentu i Vijeću sadrži razloge za korištenje postupka u hitnim slučajevima.

2. Ili Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom navedenim u članku 3. stavku 5. U tom slučaju Komisija, nakon obavijesti o odluci o iznošenju prigovora od Europskog parlamenta ili Vijeća, odmah stavlja akt izvan snage.

Članak 5.

Transparentnost i izvješćivanje

Unija primjenjuje mjere vezane za transparentnost i izvješćivanje kako je određeno Prilogom I.

Članak 6.

Stavljanje izvan snage

Odluke 2001/76/EZ i 2001/77/EZ stavljaju se izvan snage.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG I.

1. Ne dovodeći u pitanje prava institucija država članica koje provode nadzor nad nacionalnim izvozno-kreditnim programima, svaka država članica Komisiji dostavlja godišnje izvješće o radu s ciljem povećanja transparentnosti na razini Unije. Države članice izvješćuju, u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavnim okvirom, o sredstvima i odgovornostima, plaćenoj šteti i povratima, novim obvezama, izloženosti i troškovima premija. U slučaju pojavljivanja zavisnih odgovornosti vezanih uz aktivnosti službeno podupiranih izvoznih kredita, te aktivnosti postaju dio godišnjeg izvješća o radu.

2. U godišnjem izvješću o radu države članice opisuju na koji način njihove izvozno-kreditne agencije kod aktivnosti vezanih uz službeno podupirane izvozne kredite uzimaju u obzir rizike za okoliš, koje mogu uzrokovati ostale važne rizike.

3. Komisija godišnju reviziju za Europski parlament sastavlja na temelju tih podataka, uključujući evaluaciju vezanu uz sukladnost izvozno-kreditnih agencija s ciljevima i obvezama Unije.

4. Komisija, u skladu sa svojom nadležnosti Europskom parlamentu dostavlja godišnje izvješće o izvršenim pregovorima u kojima Komisija ima ovlaštenje za pregovaranje na raznim forumima međunarodne suradnje, s ciljem uspostave svjetskih normi u području službeno podupiranih izvoznih kredita.

Prvo razdoblje izvješćivanja, u okviru ove Uredbe, obuhvaća 2011. godinu.

▼M3









PRILOG II.

SADRŽAJ PRILOG POGLAVLJE I.: OPĆE ODREDBE 1. SVRHA 2. STATUS 3. SUDJELOVANJE 4. PODACI DOSTUPNI NESUDIONICAMA 5. PODRUČJE PRIMJENE 6. SEKTORSKI DOGOVORI 7. PROJEKTNO FINANCIRANJE 8. POVLAČENJE 9. PRAĆENJE POGLAVLJE II.: FINANCIJSKI UVJETI ZA IZVOZNE KREDITE 10. PREDUJAM, MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA I LOKALNI TROŠKOVI 11. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA S OBZIROM NA MAKSIMALNE ROKOVE OTPLATE 12. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE 13. ROKOVI OTPLATE ZA NENUKLEARNE ELEKTRANE 14. OTPLATA GLAVNICE I PLAĆANJE KAMATA 15. KAMATNE STOPE, PREMIJSKE STOPE I OSTALE NAKNADE 16. RAZDOBLJE VALJANOSTI ZA IZVOZNE KREDITE 17. MJERE ZA IZBJEGAVANJE ILI SMANJENJE GUBITAKA 18. PRILAGOĐAVANJE 19. NAJMANJE FIKSNE KAMATNE STOPE SA SLUŽBENOM FINANCIJSKOM POTPOROM 20. UTVRĐIVANJE CIRR-ova 21. VALJANOST CIRR-ova 22. PRIMJENA CIRR-ova 23. PREMIJA ZA KREDITNI RIZIK 24. MINIMALNE PREMIJSKE STOPE ZA KREDITNI RIZIK 25. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA PREMA RIZIKU 26. OCJENA RIZIKA DRŽAVE 27. RAZVRSTAVANJE KUPACA PREMA RIZIKU 28. RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH I REGIONALNIH INSTITUCIJA 29. POSTOTAK I KVALITETA POKRIĆA SLUŽBENOG IZVOZNOG KREDITA 30. METODE SMANJENJA RIZIKA ZEMLJE 31. POVEĆANJA KREDITNE SPOSOBNOSTI KUPCA 32. REVIZIJA VALJANOSTI MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA ZA KREDITNI RIZIK POGLAVLJE III.: ODREDBE ZA VEZANU POMOĆ 33. OPĆA NAČELA 34. OBLICI VEZANE POMOĆI 35. POVEZANO FINANCIRANJE 36. PRIHVATLJIVOST ZEMLJE ZA VEZANU POMOĆ 37. PRIHVATLJIVOST PROJEKTA 38. MINIMALNA RAZINA POVLASTICA 39. IZUZEĆA OD PRIHVATLJIVOSTI ZEMLJE ILI PROJEKTA ZA VEZANU POMOĆ 40. IZRAČUN RAZINE POVLASTICA VEZANE POMOĆI 41. RAZDOBLJE VALJANOSTI VEZANE POMOĆI 42. PRILAGOĐAVANJE POGLAVLJE IV.: POSTUPCI ODJELJAK 1.: UOBIČAJENI POSTUPCI ZA IZVOZNE KREDITE I POMOĆ POVEZANU S TRGOVINOM 43. OBAVIJESTI 44. INFORMACIJE O SLUŽBENOJ POTPORI 45. POSTUPCI PRILAGOĐAVANJA 46. POSEBNO SAVJETOVANJE ODJELJAK 2.: POSTUPCI ZA IZVOZNE KREDITE 47. PRETHODNA OBAVIJEST UZ RASPRAVU 48. PRETHODNA OBAVIJEST ODJELJAK 3.: POSTUPCI ZA POMOĆ POVEZANU S TRGOVINOM 49. PRETHODNA OBAVIJEST 50. TRENUTAČNA OBAVIJEST ODJELJAK 4.: POSTUPCI SAVJETOVANJA ZA VEZANU POMOĆ 51. SVRHA SAVJETOVANJA 52. OPSEG I VREMENSKI RASPORED SAVJETOVANJA 53. ISHOD SAVJETOVANJA ODJELJAK 5. RAZMJENA PODATAKA ZA IZVOZNE KREDITE I POMOĆ POVEZANU S TRGOVINOM 54. KONTAKTNE TOČKE 55. OPSEG UPITA 56. OPSEG ODGOVORA 57. OSOBNO SAVJETOVANJE 58. POSTUPCI I OBLIK POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA 59. ODGOVORI NA PRIJEDLOGE POJEDINAČNOG POSEBNOG DOGOVORA 60. PRIHVAĆANJE POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA 61. NESLAGANJE OKO POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA 62. DATUM STUPANJA NA SNAGU POJEDINAČNOG POSEBNOG DOGOVORA 63. VALJANOST POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA ODJELJAK 6.: OPERATIVNE ODREDBE ZA PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA (CIRR-OVI) 64. PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA 65. DATUM STUPANJA NA SNAGU PRIMJENE KAMATNIH STOPA 66. TRENUTAČNE PROMJENE KAMATNIH STOPA ODJELJAK 7.: REVIZIJE 67. REDOVITA REVIZIJA SPORAZUMA 68. REVIZIJA MINIMALNIH KAMATNIH STOPA 69. REVIZIJA MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA I S NJIMA POVEZANIH PITANJA PRILOG I.: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA BRODOVE PRILOG II: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA NUKLEARNE ELEKTRANE PRILOG III.: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE PRILOG IV.: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA OBNOVLJIVE IZVORE ENERGIJE, UBLAŽAVANJE KLIMATSKIH PROMJENA I PRILAGODBU KLIMATSKIM PROMJENAMA TE VODNE PROJEKTE PRILOG V.: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA ŽELJEZNIČKU INFRASTRUKTURU PRILOG VI.: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA PROJEKTE PROIZVODNJE ELEKTRIČNE ENERGIJE IZ UGLJENA PRILOG VII.: UVJETI PRIMJENJIVI NA TRANSAKCIJE PROJEKTNOG FINANCIRANJA PRILOG VIII.: PODACI KOJI SE TREBAJU UKLJUČITI U OBAVIJESTI PRILOG IX.: IZRAČUN MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA PRILOG X.: TRŽIŠNE USPOREDNE VRIJEDNOSTI ZA TRANSAKCIJE U DRŽAVAMA NULTE KATEGORIJE PRILOG XI.: KRITERIJI I UVJETI KOJIMA SE UREĐUJE PRIMJENA GARANCIJE OTPLATE OD TREĆE STRANE I RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH ILI REGIONALNIH INSTITUCIJA PRILOG XII.: KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJA RIZIKA KUPCA PRILOG XIII.: KRITERIJI I UVJETI KOJIMA SE UREĐUJE PRIMJENA METODA SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE I POVEĆANJE KREDITNE SPOSOBNOSTI KUPCA PRILOG XIV.: KONTROLNI POPIS KRITERIJA KVALITETE RAZVOJA PRILOG XV.: POPIS DEFINICIJA

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

1. SVRHA

(a) Glavna je svrha Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima (dalje u tekstu: Sporazum) osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita.

(b) Sporazumom se nastoje poticati ravnopravni tržišni uvjeti za službenu potporu, kako je navedeno u članku 5. točki (a), kako bi se među izvoznicima potaknula konkurencija na temelju kvalitete i cijene izvezene robe i usluga, a ne na temelju najpovoljnijih službeno podupiranih financijskih uvjeta.

2. STATUS

Sporazum, razvijen u okviru OECD-a, najprije je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme. Sporazum je džentlmenski dogovor među sudionicama. To nije akt OECD-a ( 1 ), iako uživa administrativnu podršku tajništva OECD-a (dalje u tekstu: „tajništvo”).

3. SUDJELOVANJE

Trenutačne su sudionice Sporazuma: Australija, Kanada, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Norveška, Švicarska i Sjedinjene Države. Trenutačne sudionice mogu pozvati druge članice OECD-a, kao i zemlje koje nisu članice.

4. PODACI DOSTUPNI NESUDIONICAMA

(a) Sudionice se obvezuju s nesudionicama dijeliti podatke koji se odnose na obavijesti povezane sa službenom potporom kako je određeno člankom 5. točkom (a).

(b) Sudionica mora, na temelju uzajamnosti, odgovoriti na zahtjev nesudionice u konkurentskoj situaciji o ponuđenim financijskim uvjetima njezine službene potpore, jednako kao što bi odgovorila na zahtjev sudionice.

5. PODRUČJE PRIMJENE

Sporazum se primjenjuje na sve službene potpore koje pruža vlada ili koje se pružaju u njezino ime za izvoz roba i/ili usluga s rokom otplate od dvije godine ili više, uključujući financijski lizing.

(a) Službena potpora pruža se u različitim oblicima:

1. garancija ili osiguranje za izvozne kredite (čisto pokriće)

2. službene financijske potpore:

— izravan kredit/financiranje i refinanciranje ili

— subvencioniranje kamatne stope

3. sve kombinacije gore navedenog.

(b) Sporazum se primjenjuje na vezanu pomoć Postupci iz poglavlja IV. primjenjuju se i na nevezanu pomoć povezanu s trgovinom.

(c) Sporazum se ne primjenjuje na izvoz vojne opreme i poljoprivrednih proizvoda.

(d) Službene se potpore ne smiju pružati ako postoje jasni dokazi da je ugovor sklopljen s kupcem u zemlji koja nije konačno odredište te robe, prvenstveno s ciljem stjecanja povoljnijih uvjeta otplate.

6. SEKTORSKI DOGOVORI

(a) Sljedeći su sektorski dogovori dio Sporazuma:

— Brodovi (Prilog I.)

— Nuklearne elektrane (Prilog II.)

— Civilni zrakoplovi (Prilog III.)

— Obnovljivi izvori energije, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te vodni projekti (Prilog IV.)

— Željeznička infrastruktura (Prilog V.)

— Projekti proizvodnje električne energije iz ugljena (Prilog VI.).

(b) Sudionica sektorskog dogovora iz Priloga I., II., IV. ili V. može primijeniti odgovarajuće odredbe na službene potpore za izvoz roba i/ili usluga koje su obuhvaćene odgovarajućim sektorskim dogovorima. Ako sektorski dogovor ne sadržava odredbu koja odgovara nekoj odredbi Sporazuma, sudionica tog sektorskog dogovora primjenjuje odredbu Sporazuma.

(c) Za izvoz roba i/ili usluga obuhvaćenih Prilogom III. sudionice koje su sudionice i tog sektorskog dogovora primjenjuju odredbe tog sektorskog dogovora.

(d) Za izvoz roba i/ili usluga obuhvaćenih Prilogom VI. umjesto odredbi Sporazuma primjenjuju se odgovarajuće odredbe tog priloga. Ako Prilog VI. ne sadržava odredbu koja odgovara nekoj odredbi Sporazuma, sudionica tog sektorskog dogovora primjenjuje odredbe Sporazuma.

7. PROJEKTNO FINANCIRANJE

(a) Sudionice mogu primijeniti uvjete utvrđene Prilogom VII. na izvoz roba i/ili usluga za transakcije koje ispunjavaju kriterije iz Dodatka 1. Prilogu VII.

(b) Točka (a) primjenjuje se na izvoz roba i usluga obuhvaćenih Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za nuklearne elektrane, Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za projekte obnovljive izvore energije, ublažavanja klimatskih promjena te vodne projekte, Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za željezničku infrastrukturu i Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za proizvodnju električne energije iz ugljena.

(c) Točka (a) ne primjenjuje se na izvoz robe i usluga obuhvaćenih Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove i Sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za brodove.

8. POVLAČENJE

Sudionica se može povući uz pismenu obavijest tajništvu s pomoću trenutačne komunikacije, odnosno putem internetskog informacijskog sustava OECD-a (OLIS). Povlačenje stupa na snagu 180 kalendarskih dana nakon primitka obavijesti tajništva.

9. PRAĆENJE

Tajništvo prati provedbu Sporazuma.

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI UVJETI ZA IZVOZNE KREDITE

Financijski uvjeti za izvozne kredite obuhvaćaju sve odredbe navedene u ovom poglavlju koje se zajedno čitaju.

U Sporazumu su navedena ograničenja uvjeta koji se mogu službeno poduprijeti. Sudionice prihvaćaju da se na određene trgovačke ili industrijske sektore tradicionalno primjenjuju restriktivniji financijski uvjeti od onih predviđenih Sporazumom. Sudionice moraju i dalje poštovati te uobičajene financijske uvjete, a posebno načelo po kojemu rokovi otplate ne premašuju vijek trajanja robe.

10. PREDUJAM, MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA I LOKALNI TROŠKOVI

(a) Sudionice od kupaca robe i usluga koji su predmet službene potpore zahtijevaju plaćanje predujma od najmanje 15 % vrijednosti izvoznog ugovora na dan ili prije datuma početka roka otplate kredita kako je navedeno u Prilogu XV. Radi ocjene predujma, vrijednost izvoznog ugovora može se proporcionalno smanjiti ako transakcija uključuje robu i usluge iz treće zemlje koje nemaju službenu potporu. Dozvoljeno je financiranje/osiguranje 100 % premije. Premija može i ne mora biti uključena u vrijednost izvoznog ugovora. Zadržana plaćanja izvršena nakon datuma početka roka otplate kredita ne smatraju se predujmom u ovom kontekstu.

(b) Službena potpora za takav predujam može biti samo u obliku osiguranja od uobičajenih rizika prije kredita ili garancije za takve rizike.

(c) Osim kako je predviđeno u točkama (b) i (d), sudionice ne pružaju službenu potporu u iznosu od više od 85 % vrijednosti izvoznog ugovora, uključujući opskrbu treće zemlje, no isključujući lokalne troškove.

(d) Sudionice mogu pružiti službenu potporu za lokalne troškove pod sljedećim uvjetima:

1. službena potpora za lokalne troškove nije viša od 30 % vrijednosti izvoznog ugovora

2. ne smije se pružati uz uvjete povoljnijim/manje restriktivnim od onih dogovorenih za povezani izvoz

3. ako je službena potpora za lokalne troškove viša od 15 % vrijednosti izvoznog ugovora, za takvu je potporu potrebna prethodna obavijest, u skladu s člankom 48., u kojoj se navodi vrsta podupiranih lokalnih troškova.

11. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA S OBZIROM NA MAKSIMALNE ROKOVE OTPLATE

(a) Zemlje kategorije I. zemlje su OECD-a s visokim dohotkom ( 2 ). Sve ostale zemlje pripadaju kategoriji II.

(b) Kod razvrstavanja zemalja primjenjuju se sljedeći operativni kriteriji i postupci:

1. Razvrstavanje za potrebe Sporazuma određeno je BND-om po glavi stanovnika kako ga izračunava Svjetska banka za potrebe svojeg razvrstavanja zemalja koje se zadužuju.

2. U slučajevima u kojima Svjetska banka nema dovoljno informacija za objavljivanje podataka BDP-a po stanovniku, Svjetska banka procjenjuje ima li zemlja u pitanju BDP po stanovniku koji je ispod ili iznad trenutačnog praga. Zemlja se razvrstava u skladu s procjenom osim ako se sudionice odluče za drugačiji pristup.

3. Ako je zemlja ponovno razvrstana u skladu s člankom 11. točkom (a), ponovno razvrstavanje stupit će na snagu dva tjedna nakon što tajništvo svim sudionicama dostavi zaključke donesene na temelju navedenih podataka Svjetske banke.

4. Ako Svjetska banka revidira brojke, te se revizije ne uzimaju u obzir u odnosu na Sporazum. Usprkos tome, razvrstavanje zemlje može se promijeniti s pomoću pojedinačnog posebnog dogovora pri čemu sudionice povoljno razmatraju promjenu potrebnu zbog pogrešaka i propusta povezanih s brojkama naknadno uočenih u istoj kalendarskoj godini u kojoj ih je tajništvo prvotno iznijelo.

(c) Zemlja će promijeniti kategoriju tek nakon što njezina kategorija prema Svjetskoj banci ostane nepromijenjena dvije godine zaredom.

12. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE

Ne dovodeći u pitanje članak 13., maksimalni rok otplate razlikuje se ovisno o razvrstavanju zemlje odredišta utvrđene na temelju kriterija u članku 11.

(a) Za zemlje iz kategorije I. maksimalni je rok otplate pet godina, uz mogućnost dogovora na osam i pol godina ako se poštuju postupci za prethodnu obavijest navedeni u članku 48.

(b) Za zemlje iz kategorije II. maksimalni je rok otplate deset godina.

(c) Ako ugovor obuhvaća više od jedne zemlje odredišta, sudionice moraju pokušati postići pojedinačni poseban dogovor u skladu s postupcima u člancima 58. do 63. da bi se dogovorili primjereni rokovi.

13. ROKOVI OTPLATE ZA NENUKLEARNE ELEKTRANE

(a) Maksimalni rok otplate za nenuklearne elektrane koje nisu obuhvaćene Prilogom VI. jest12 godina. Ako sudionica namjerava podupirati rok otplate duži od onoga predviđenog člankom 12., sudionica izdaje prethodnu obavijest u skladu s postupkom u članku 48.

(b) Nenuklearne elektrane su cjelokupne elektrane ili njihovi dijelovi koji nemaju nuklearni pogon; sadržavaju sve komponente, opremu, materijale i usluge (uključujući osposobljavanje osoblja) koji su izravno potrebni za izgradnju i puštanje u pogon takvih nenuklearnih elektrana. Ovime nisu obuhvaćene stavke za koje je obično odgovoran kupac, konkretno troškovi povezani s razvojem zemljišta, cestama, građevinskim naseljima, energetskim vodovima te ranžirnom postajom i vodovodnom mrežom izvan granica zemljišta elektrane, ali i troškovi nastali u zemlji kupca radi dobivanja službenog odobrenja (npr. lokacijske dozvole, građevinske dozvole, dozvole za punjenje goriva), osim:

1. ako je kupac ranžirne stanice istodobno i kupac elektrane, maksimalni rok otplate za izvornu ranžirnu stanicu jednak je kao za nenuklearnu elektranu (odnosno 12 godina) i

2. maksimalni rok otplate za razdjelne stanice, transformatore i prijenosne vodove s najnižim pragom voltaže od 100 kV jednak je roku otplate za nenuklearnu elektranu.

14. OTPLATA GLAVNICE I PLAĆANJE KAMATA

(a) Glavnica izvoznog kredita otplaćuje se u jednakim obrocima.

(b) Glavnica se otplaćuje i kamate se plaćaju najmanje svakih šest mjeseci, pri čemu se prvo plaćanje kamata vrši najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita.

(c) Za izvozne kredite pružene u svrhu potpore najma, umjesto jednakih otplata glavnice kako je navedeno u točki (a), mogu se primijeniti jednake otplate glavnice i kamate zajedno.

(d) Iznimno i uz propisno opravdanje izvozni se krediti mogu odobriti pod drugim uvjetima osim onih u navedenim točkama (a) do (c). Pružanje takve potpore objašnjava se neravnotežom vremenske raspodjele sredstava dostupnih dužniku i profilom servisiranja dugova unutar jednakog polugodišnjeg rasporeda otplate i u skladu je sa sljedećim kriterijima:

1. niti jedna otplata glavnice ili niz uplata u šestomjesečnom razdoblju koje se odnose na glavnicu ne smiju premašiti 25 % glavnice kredita

2. glavnica se otplaćuje najmanje svakih 12 mjeseci. Prva otplata glavnice vrši se najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita, pri čemu je u razdoblju od 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita potrebno otplatiti najmanje 2 % glavnice kredita.

3. Kamate se plaćaju najmanje svakih 12 mjeseci, pri čemu se prvo plaćanje kamata izvršava najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita.

4. Najviši ponderirani prosjek razdoblja otplate ne smije premašiti:

— u slučaju transakcija s državnim kupcima (ili s državnom garancijom otplate), četiri i pol godine za transakcije u zemljama kategorije I. i pet godina i tri mjeseca za zemlje u kategoriji II.

— u slučaju transakcija s nedržavnim kupcima (i bez državne garancije otplate), pet godina za zemlje kategorije I. i šest godina za zemlje kategorije II.

— Ne dovodeći u pitanje odredbe navedene u prethodne dvije alineje, za transakcije koje uključuju potporu nenuklearnim elektranama u skladu s člankom 13., šest godina i tri mjeseca.

5. Sudionica izdaje prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. u kojoj se navodi razlog zbog kojeg nije pružena potpora u skladu s točkama (a) do (c).

(e) Kamate dospjele nakon datuma početka roka otplate kredita se ne kapitaliziraju.

15. KAMATNE STOPE, PREMIJSKE STOPE I OSTALE NAKNADE

(a) Kamata isključuje:

1. bilo koje plaćanje premija ili drugih troškova vezanih uz osiguranje ili garanciju kredita dobavljača ili financijskih kredita

2. bilo koje plaćanje putem bankarskih naknada ili provizija koje se odnose na izvozni kredit osim godišnjih ili polugodišnjih bankarskih troškova koji su plativi tijekom razdoblja otplate i

3. zadržane poreze koje je uvela zemlja uvoznica.

(b) Ako se službena potpora pruža u obliku izravnih kredita/financiranja ili refinanciranja, premija se može dodati nominalnoj vrijednosti kamatne stope ili može biti odvojeni trošak. Obje se komponente moraju odvojeno prikazati sudionicama.

16. RAZDOBLJE VALJANOSTI ZA IZVOZNE KREDITE

Financijski uvjeti za pojedinačni izvozni kredit ili kreditnu liniju, osim razdoblja valjanosti za komercijalne referentne kamatne stope (CIRR-ovi) kako je određeno člankom 21., ne utvrđuju se fiksno za razdoblje koje premašuje šest mjeseci prije preuzimanja konačne obveze.

17. MJERE ZA IZBJEGAVANJE ILI SMANJENJE GUBITAKA

Sporazum ne sprečava izvozno-kreditna tijela ili financijske institucije da dogovore manje restriktivne financijske uvjete od onih navedenih u Sporazumu, ako se te mjere poduzmu nakon dodjele ugovora (nakon što ugovor o izvoznom kreditu i popratni dokumenti već stupe na snagu) i ako su namijenjeni isključivo izbjegavanju ili smanjenju gubitaka od događaja koji bi mogli uzrokovati neplaćanje ili štetu.

18. PRILAGOĐAVANJE

Uzimajući u obzir međunarodne obveze sudionice i u skladu s namjenom Sporazuma sudionica se može, u skladu s postupcima određenima člankom 45., prilagoditi financijskim uvjetima druge sudionice ili nesudionice. Financijski uvjeti navedeni u skladu s ovim člankom smatraju se sukladnima odredbama iz poglavlja I. i II. i, kad je primjenjivo, prilozima I., II., III., IV., V., VI. i VII.

19. NAJMANJE FIKSNE KAMATNE STOPE SA SLUŽBENOM FINANCIJSKOM POTPOROM

(a) Sudionice koje pružaju službenu financijsku potporu za kredite sa fiksnom stopom primjenjuju odgovarajuće komercijalne referentne kamatne stope (CIRR-ovi) kao najmanje kamatne stope. CIRR-ovi su kamatne stope utvrđene prema sljedećim načelima:

1. CIRR-ovi bi trebali predstavljati konačne komercijalne kamatne stope na zajmove na domaćem tržištu predmetne valute

2. CIRR-ovi bi trebali odgovarati stopi za prvorazredne domaće korisnike kredita

3. CIRR-ovi bi se trebali temeljiti na troškovima financiranja s fiksnom kamatnom stopom

4. CIRR ne bi smjeli narušavati domaće konkurentske uvjete i

5. CIRR-ovi moraju odgovarati stopi dostupnoj prvorazrednim stranim korisnicima kredita.

(b) Pružanje službene financijske potpore ne smije izravnati ili nadoknaditi, djelomično ili u cijelosti, odgovarajuću premiju kreditnog rizika koju valja naplatiti za rizik od neotplaćivanja u skladu s odredbama članka 23.

20. UTVRĐIVANJE CIRR-ova

(a) Svaka sudionica koja želi utvrditi CIRR najprije odabire jedan od sljedeća dva sustava referentne kamatne stope za svoju nacionalnu valutu:

1. trogodišnji prinos državnih obveznica za rok otplate do uključno pet godina, petogodišnji prinos državnih obveznica za više od pet godina i do uključno osam i pol godina i sedmogodišnji prinos državnih obveznica za više od osam i pol godina ili

2. petogodišnji prinos državnih obveznica za sve rokove dospijeća.

Sudionice se dogovaraju o iznimkama povezanima sa sustavom referentne kamatne stope.

(b) CIRR-ovi se postavljaju na fiksnu maržu od 100 baznih bodova iznad referentne kamatne stope svake sudionice osim ako se sudionice dogovore drukčije.

(c) Ostale sudionice upotrebljavaju CIRR utvrđen za određenu valutu ako se odluče za financiranje u toj valuti.

(d) Sudionica može promijeniti svoj sustav referentne kamatne stope nakon što pošalje obavijest šest mjeseci unaprijed te se savjetuje s ostalim sudionicama.

(e) Sudionica ili nesudionica može zatražiti utvrđivanje CIRR-a za valutu nesudionice. Uz savjetovanje zainteresirane ne-sudionice, sudionica ili tajništvo mogu, u ime navedene ne-sudionice, iznijeti prijedlog za utvrđivanje CIRR-a u toj valuti prema postupcima pojedinačnog posebnog dogovora u skladu s člancima 58. do 63.

21. VALJANOST CIRR-ova

Kamatna stopa koja se primjenjuje na transakciju ne utvrđuje se na razdoblje duže od 120 dana. Marža od 20 baznih bodova dodaje se CIRR-u ako su uvjeti službene financijske potpore utvrđeni prije datuma ugovora.

22. PRIMJENA CIRR-ova

(a) Ako se službena financijska potpora pruža za kredite s promjenjivom stopom, banke i ostale financijske institucije tijekom cijelog trajanja kredita ne smiju nuditi mogućnost stope niže od CIRR-a (važećeg u vrijeme izvornog ugovora) ili od kratkoročne tržišne stope, ovisno o tome koja je od njih u tom trenutku niža.

(b) U slučaju dobrovoljne prijevremene otplate kredita ili bilo kojeg njegova dijela korisnik kredita državnim institucijama koje pružaju službenu financijsku potporu nadoknađuje sve troškove i gubitke nastale kao posljedica prijevremene otplate, uključujući troškove državne institucije povezane sa zamjenom dijela priljeva novca s fiksnom stopom prekinutog prijevremenom oplatom.

23. PREMIJA ZA KREDITNI RIZIK

Osim kamata sudionice naplaćuju i premije da bi pokrile rizik od neotplaćivanja izvoznih kredita. Premijske stope koje naplaćuju sudionice moraju se temeljiti na riziku i biti usklađene te ne smiju biti nedostatne za pokriće dugoročnih operativnih troškova i gubitaka.

24. MINIMALNE PREMIJSKE STOPE ZA KREDITNI RIZIK

Sudionice moraju naplaćivati barem primjenjivu minimalnu premijsku stopu (MPR) za kreditni rizik.

(a) Primjenjiva minimalna premijska stopa određuje se na temelju sljedećih čimbenika:

— primjenjivog razvrstavanja zemalja prema riziku

— vremenskog rizika (odnosno horizonta rizika ili HOR-a)

— izabrane dužnikove kategorije rizika kupca

— postotka pokrića političkog i komercijalnog rizika i kvalitete proizvoda službenog izvoznog kredita koji se pruža

— svih primijenjenih metoda smanjivanja rizika zemlje i

— svih primijenjenih povećanja kreditne sposobnosti kupca.

(b) Minimalne premijske stope izražene su u postocima vrijednosti glavnice kredita kao da su premije u cijelosti naplaćene na datum povlačenja prve tranše kredita. U Prilogu IX. nalaze se upute za izračun minimalnih premijskih stopa, uključujući i matematičku formulu.

(c) Neovisno o zemlji odredišta premijske stope koje sudionice naplaćuju za transakcije koje podliježu primjeni usporednih tržišnih vrijednosti, tj. uključujući krajnje dužnike/jamce (odnosno subjekte povezane s kreditnim rizikom) iz zemalja kategorije 0, zemalja OECD-a s visokim dohotkom i zemalja europodručja s visokim dohotkom ( 3 ) određuju se za svaki slučaj zasebno. Da bi se osiguralo da se premijskim stopama za transakcije s dužnicima i, ako je potrebno, jamcima, u takvim zemljama ne snižavaju cijene na privatnom tržištu, sudionice se moraju pridržavati sljedećih postupaka, koristeći se dogovorenim načinima za prenošenje relevantnih usporednih vrijednosti cijena u premijske stope:

1. Ako sudionica pruža službenu potporu kao dio paketa sindiciranog kredita koji je strukturiran kao transakcija osigurana imovinom ( 4 ) ili transakcija projektnog financiranja ( 5 ), tada vrijedi sljedeće:

— ukupni troškovi dijela izravnog kreditiranja ne smiju biti manji od ukupnih troškova koje na komercijalnom tržištu naplaćuju sudionice u konzorciju

— naplaćena premija za čisto pokriće ne smije biti manja od iznosa pretvorenog u ekvivalent iznosa koji naplaćuju sudionice na komercijalnom tržištu.

Da bi se nešto smatralo paketom sindiciranog kredita, moraju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

— najmanje 25 % ( 6 ) konzorcija čine krediti/garancije na komercijalnom tržištu, bez bilateralne ili multilateralne potpore (npr. agencija za izvozne kredite, razvojna financijska institucija, međunarodna financijska institucija ili multilateralna razvojna banka) ( 7 ), pri čemu sve stranke koje financiraju imaju ista prava u pogledu svih financijskih uvjeta, uključujući paket osiguranja i

— Financijski uvjeti transakcije potpuno su u skladu sa Sporazumom kako je izmijenjen odredbama o određivanju cijena na temelju usporednih tržišnih vrijednosti u transakcijama sindiciranih kredita/garancija.

2. Sljedeći se postupci primjenjuju na sve ostale transakcije koje podliježu primjeni usporednih tržišnih vrijednosti:

— Uzimajući u obzir dostupnost tržišnih informacija i obilježja glavne transakcije, sudionice utvrđuju premijsku stopu koja će se primjenjivati usporedbom s jednom ili više tržišnih usporednih vrijednosti iz Priloga X, uz izbor onih usporednih vrijednosti koje smatraju najprikladnijima za konkretnu transakciju.

— Ne dovodeći u pitanje prethodni stavak sudionice ne smiju naplaćivati premijsku stopu koja je manja od odgovarajuće premije utvrđene modelom usporedne tržišne vrijednosti tijekom ciklusa (TCMB), koji se temelji na razvrstavanju rizika i ukupnom trajanju transakcije (WAL – ponderirano prosječno trajanje cijele transakcije), osim ako se tržišna usporedna vrijednost izvodi iz i. specifičnih obveznica ili obveznica povezanog subjekta na sekundarnom tržištu ili ii. specifičnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza ili kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza povezanog subjekta. Sudionica koja naplaćuje premijsku stopu nižu od odgovarajuće premije utvrđene modelom TCMB-a na temelju rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga ( 8 ) specifične tržišne usporedne vrijednosti ( 9 ), izdaje prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. Međutim, naplaćena premija ne smije biti manja od odgovarajuće minimalne aktuarske premije.

— Određivanjem premijske stope sudionica određuje rejting rizika za krajnjeg dužnika/jamca, uključujući i onda kada dužnika/jamca ocjenjuje akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga. Sudionica može odrediti rejting koji je za stupanj bolji (na ljestvici akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga) od onoga koji je predvidjela akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga. Ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, razvrstavanje prema riziku ne smije premašivati (biti povoljnije od) rejting akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca za više od dva stupnja. Sudionice moraju izdati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. u sljedećim slučajevima: — — ako sudionica razvrsta dužnika/jamca kao boljeg od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga ili — ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, a sudionica razvrsta transakciju kao CC2 ili bolju, ili kao kreditni rejting jednak AAA do A–, ili jednak ili povoljniji od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca.

(d) Zemlje „najvišeg rizika” u kategoriji 7 u načelu podliježu premijskim stopama koje premašuju minimalne premijske stope utvrđene za tu kategoriju. Te premijske stope utvrđuju sudionice koje pružaju službenu potporu.

(e) Pri izračunu minimalne premijske stope za neku transakciju primjenjuje se razvrstavanje zemalja prema riziku primjenjivo u zemlji dužnika, dok se kod razvrstavanja kupaca prema riziku primjenjuje razvrstavanje dužnika ( 10 ), osim ako:

— treća strana, koja je kreditno sposobna u odnosu na veličinu zajamčenog duga, ponudi osiguranje u obliku neopozive, bezuvjetne, pravno valjane i provedive garancije na poziv za obveze otplate ukupnog duga za cijelo trajanje kredita. U slučaju garancije treće strane, sudionica se može odlučiti za primjenu razvrstavanja zemalja prema riziku važećeg u zemlji jamca i jamčevu kategoriju rizika kupca ( 11 ) ili

— multilateralna ili regionalna institucija, kako je navedeno u članku 28., postupa kao korisnik kredita ili jamac za transakciju, u kojem slučaju se može primijeniti razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca te posebne multilateralne ili regionalne institucije.

(f) Kriteriji i uvjeti koji se odnose na primjenu garancije treće strane u skladu sa situacijama opisanima u prvoj i drugoj alineji prethodno navedene točke (e) utvrđeni su u Prilogu XI.

(g) Konvencija HOR korištena za izračun minimalne premijske stope jedna je polovina razdoblja korištenja uz cijelo razdoblje otplate i njome se predviđa profil redovne otplate izvoznog kredita, odnosno otplata u jednakim polugodišnjim obrocima glavnice uz obračunanu kamatu šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Za izvozne kredite s neuobičajenim profilima otplate istovjetno razdoblje otplate (izraženo u jednakim, polugodišnjim obrocima) izračunava se s pomoću sljedeće formule: istovjetno razdoblje otplate = (ponderirano prosječno razdoblje otplate – 0,25)/0,5.

(h) Ako se sudionica odluči za primjenu minimalne premijske stope povezane s trećom stranom iz zemlje koja nije ista kao i dužnikova kao jamcem, mora dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 47. Sudionica koja se odluči za primjenu minimalne premijske stope povezane s multilateralnom ili regionalnom institucijom u funkciji jamca mora o tome dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48.

25. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA PREMA RIZIKU

Osim zemalja OECD-a s visokim dohotkom i zemalja europodručja s visokim dohotkom zemlje se razvrstavaju u skladu s vjerojatnosti otplaćivanja svojih vanjskih dugova (tj. kreditnim rizikom zemlje).

(a) Pet elemenata kreditnog rizika zemlje su:

— opći moratorij na otplate koji je proglasila vlada dužnika/jamca ili agencija zemlje preko koje se izvršava otplata

— politički događaji i/ili gospodarske poteškoće do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest ili zakonodavne/administrativne mjere poduzete izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest koje sprečavaju ili odgađaju prijenos sredstava plaćenih u vezi s kreditom

— pravne odredbe koje je donijela zemlja dužnika/jamca kojima se otplate izvršene u lokalnoj valuti proglašavaju valjanim podmirenjem duga, neovisno o tome što, kao posljedica fluktuacija tečaja, takve otplate, nakon što se pretvore u valutu kredita, više ne pokrivaju iznos duga na datum prijenosa sredstava

— sve ostale mjere ili odluke vlade strane zemlje koje sprečavaju otplatu u vezi kredita i

— slučajevi više sile do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest, odnosno rat (uključujući građanski rat), izvlaštenje, revolucija, pobuna, građanski nemiri, cikloni, poplave, potresi, erupcije, plimni valovi i nuklearne katastrofe.

(b) Zemlje su razvrstane u jednu od osam kategorija rizika zemlje (0 – 7). Minimalne premijske stope utvrđene su za kategorije od 1 do 7, no ne i za kategoriju 0 jer je razina rizika zemalja u toj kategoriji zanemariva. Kreditni rizik povezan s transakcijama u zemljama kategorije 0 najvećim se dijelom odnosi na rizik dužnika/jamca.

(c) Razvrstavanje zemalja ( 12 ) obavlja se na temelju metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku koja se sastoji od:

— modela ocjene rizika zemlje (model), s pomoću kojega se dobiva kvantitativna ocjena kreditnog rizika zemlje koja se za svaku zemlju temelji na tri skupine pokazatelja rizika: iskustvu s plaćanjima sudionica, financijskoj situaciji i gospodarskoj situaciji. Metodologija modela sastoji se od različitih koraka, uključujući ocjenu tri skupine pokazatelja rizika, te kombinaciju i fleksibilno prosječno ponderiranje skupina pokazatelja rizika.

— kvalitativne ocjene rezultata modela, koja se razmatra za svaku zemlju posebno da bi se integrirali politički rizik i/ili ostali čimbenici rizika koji modelom nisu u potpunosti ili djelomično uzeti u obzir. Ako je potrebno, to bi moglo dovesti do prilagodbe ocjene kvantitativnog modela koja odražava konačnu ocjenu kreditnog rizika zemlje.

(d) Razvrstavanje zemalja prema riziku mora se neprekidno pratiti i revidirati najmanje jednom godišnje, a tajništvo mora odmah obavijestiti o promjenama do kojih dolazi zbog metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku. Ako se zemlja ponovno razvrsta u nižu ili višu kategoriju rizika zemlje, sudionice najkasnije pet radnih dana od obavijesti tajništva o ponovnom razvrstavanju naplaćuju premijske stope u skladu s ili iznad minimalnih premijskih stopa povezanih s novom kategorijom rizika zemlje.

(e) Razvrstanost zemalja prema riziku objavljuje tajništvo.

26. OCJENA RIZIKA DRŽAVE

(a) Za sve zemlje razvrstane prema metodologiji razvrstavanja zemalja prema riziku u skladu s člankom 25. točkom (d), rizik države ocjenjuje se da bi se iznimno utvrdili sljedeći državni korisnici kredita:

— koji nisu dužnici s najnižim rizikom u zemlji i

— čiji je kreditni rizik znatno viši od rizika zemlje.

(b) Državni korisnici kredita koji ispunjavaju navedene kriterije iz prethodno navedene točke (a) utvrđuju se prema metodologiji ocjenjivanja rizika ulaganja u zemlju koju su razvile i s kojom su se suglasile sudionice.

(c) Popis državnih korisnika kredita za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije iz prethodno navedene točke (a) mora se neprekidno pratiti i revidirati najmanje jedanput godišnje, a tajništvo mora odmah obavijestiti o promjenama nastalima zbog metodologije ocjene rizika države.

(d) Popis državnih korisnika kredita iz točke (b) objavljuje tajništvo.

27. RAZVRSTAVANJE KUPACA PREMA RIZIKU

Dužnici i, ako je potrebno, jamci u zemljama razvrstanima u kategorije rizika zemalja 1–7 razvrstani su u jednu od kategorija rizika kupaca koje su utvrđene u odnosu na zemlju dužnika/jamca ( 13 ). Matrica kategorija rizika kupca u koje se razvrstavaju dužnici i jamci nalazi se u Prilogu IX. Kvalitativni opisi kategorija rizika kupca nalaze se u Prilogu XII.

(a) Razvrstavanja kupaca prema riziku moraju se temeljiti na nadređenom neosiguranom kreditnom rejtingu dužnika/jamca koji je utvrdila sudionica.

(b) Ne dovodeći u pitanje prethodno navedenu točku (a) transakcije podupirane u skladu s uvjetima Priloga VII. i transakcije u kreditnoj vrijednosti od pet milijuna SDR-ova ili manje mogu se razvrstavati prema pojedinačnim slučajevima, tj. nakon primjene bilo kakvih povećanja kreditne sposobnosti kupca. Takve transakcije, međutim, bez obzira na njihovo razvrstavanje, nisu podobne za bilo kakav popust za primjenu povećanja kreditne sposobnosti kupca.

(c) Državni dužnici i jamci razvrstavaju se u kategoriju rizika kupca SOV/CC0.

(d) Dužnici i jamci koji nisu državni mogu se iznimno razvrstati u kategoriju rizika kupca „manje od rizika države” (SOV+) ( 14 ), ako:

— rejting dužnika/jamca u stranoj valuti, koji je odredila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, bolji je od rejtinga u stranoj valuti (iste agencije) državnih korisnika kredita u njegovoj zemlji ili

— dužnik/jamac se nalazi u zemlji u kojoj je utvrđeno da je rizik države znatno veći od rizika zemlje.

(e) Sudionice moraju dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. za sljedeće transakcije:

— s nedržavnim dužnikom/jamcem, u kojoj je naplaćena premija niža od premije utvrđene kategorijom rizika kupca CC1, tj. CC0 ili SOV+

— s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne vrijednosti veće od 5 milijuna SDR-ova, u kojoj sudionica procjenjuje rizik kupca za nedržavnog dužnika/jamca kojega je ocijenila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, a procijenjeni rizik kupca bolji je od rejtinga akreditirane agencije ( 15 ).

(f) U slučaju nadmetanja za određenu transakciju, pri čemu su sudionice koje u njemu sudjeluju svrstale dužnika/jamca u različite kategorije rizika kupca, sudionice koje se nadmeću nastojat će se usuglasiti oko jednakog razvrstavanja rizika kupca. Ako nije postignut dogovor oko zajedničkog razvrstavanja, sudionicama koje su razvrstale dužnika/jamca u više razvrstavanje rizika kupca nije zabranjena primjena nižeg razvrstavanja rizika kupca.

28. RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH I REGIONALNIH INSTITUCIJA

Multilateralne i regionalne institucije razvrstavaju se u jednu od osam kategorija rizika zemlje (0 – 7) ( 16 ) i revidiraju prema potrebi. Takva važeća razvrstavanja objavljuje tajništvo.

29. POSTOTAK I KVALITETA POKRIĆA SLUŽBENOG IZVOZNOG KREDITA

Minimalne premijske stope razlikuju se da bi se u obzir uzela različita kvaliteta izvozno-kreditnih proizvoda i postotak pokrića sudionica kako je navedeno u Prilogu IX. Razlikovanje se temelji na perspektivi izvoznika (odnosno neutralizaciji konkurentskog učinka koji je posljedica razlika u kvaliteti proizvoda koji se pružaju izvozniku/financijskoj instituciji).

(a) Kvaliteta izvozno-kreditnog proizvoda ovisi o tome je li proizvod osiguranje, garancija ili izravni kredit/financiranje, a u slučaju proizvoda osiguranja o tome je li za pokriće kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu (odnosno razdoblja između datuma dospijeća plaćanja dužnika i datuma na koji osiguravatelj može nadoknaditi troškove izvozniku/financijskoj instituciji) potrebna dodatna naknada.

(b) Svi postojeći izvozno-kreditni proizvodi koje nude sudionice razvrstavaju se u jednu od sljedeće tri skupine proizvoda:

— proizvod ispod standarda, odnosno osiguranje bez pokrića kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu i osiguranje s pokrićem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu uz odgovarajuću dodatnu naknadu na premije

— standardni proizvod, odnosno osiguranje s pokrićem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu bez odgovarajuće dodatne naknade na premije i izravnog kredita/financiranja i

— proizvod iznad standarda, odnosno garancije.

30. METODE SMANJENJA RIZIKA ZEMLJE

(a) Sudionice mogu primijeniti sljedeće metode smanjenja rizika zemlje, čija je konkretna primjena opisana u Prilogu XIII.:

— struktura budućeg priljeva iz inozemstva zajedno sa založnim računom u inozemstvu

— financiranje u lokalnoj valuti.

(b) Sudionica koja primjenjuje minimalnu premijsku stopu u kojoj se odražava metoda smanjenja rizika zemlje mora dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 47.

(c) Smanjenje rizika zemlje ne primjenjuje se na transakcije koje podliježu modelu usporednih tržišnih vrijednosti.

31. POVEĆANJA KREDITNE SPOSOBNOSTI KUPCA

(a) Sudionice mogu primijeniti sljedeća povećanja kreditne sposobnosti kupca, koja omogućuju primjenu faktora povećanja kreditne sposobnosti (CEF) koji je veći od 0:

— prijenos prihoda ili potraživanja iz ugovora

— osiguranje na temelju imovine

— osiguranje iz dugotrajne materijalne imovine

— založni račun.

(b) Definicije vrijednosti povećanja kreditne sposobnosti kupca i faktora povećanja kreditne sposobnosti za dužnike iz kategorija 1 – 7 i dužnike povezane s usporednim tržišnim vrijednostima navedene su u Prilogu XIII.

(c) Povećanja kreditne sposobnosti kupca mogu se koristiti sama ili uz sljedeća ograničenja:

— najviši faktor povećanja kreditne sposobnosti koji se može postići primjenom povećanja kreditne sposobnosti kupca je 0,35 za kategorije transakcija 1 – 7 i 0,25 za transakcije koje podliježu modelu usporednih tržišnih vrijednosti

— „osiguranje na temelju imovine” i „osiguranje iz dugotrajne materijalne imovine” ne mogu se koristiti zajedno u jednoj transakciji

— ako je u transakciji kategorije 1 – 7 važeće razvrstavanje zemlje prema riziku poboljšano primjenom „strukture budućeg priljeva iz inozemstva zajedno sa založnim računom u inozemstvu”, ne mogu se primjenjivati povećanja kreditne sposobnosti kupca.

(d) Sudionice izdaju prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. za transakcije s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne sposobnosti više od pet milijuna SDR-ova ako povećanja kreditne sposobnosti kupca imaju za rezultat primjenu faktora povećanja kreditne sposobnosti koji je veći od 0 ili kada god se povećanja kreditne sposobnosti kupca upotrebljavaju u transakciji koja podliježe primjeni usporednih tržišnih vrijednosti čiji je rezultat cijena niža od odgovarajuće minimalne premijske stope TCMB-a.

32. REVIZIJA VALJANOSTI MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA ZA KREDITNI RIZIK

(a) Za ocjenu dostatnosti minimalnih premijskih stopa i da bi se, ako je potrebno, omogućile prilagodbe naviše ili naniže, za redovito praćenje i prilagodbu minimalnih premijskih stopa koriste se instrumenti za dobivanje povratnih informacija o premijama (PFT-ovi).

(b) PFT-ovima se ocjenjuje primjerenost minimalnih premijskih stopa u odnosu na stvarna iskustva institucija koje pružaju službene izvozne kredite, kao i na informacije privatnog tržišta o određivanju cijena kreditnog rizika.

(c) Opsežna revizija svih aspekata pravila iz Sporazuma povezanih s premijama, s posebnim naglaskom na pravilima o određivanju cijena na temelju usporednih tržišnih vrijednosti, odvija se najkasnije do 31. prosinca 2018.

POGLAVLJE III.

ODREDBE ZA VEZANU POMOĆ

33. OPĆA NAČELA

(a) Sudionice su dogovorile dodatne politike za izvozne kredite i vezanu pomoć. Politike izvoznih kredita moraju se temeljiti na slobodnom tržišnom natjecanju i slobodnom djelovanju tržišnih sila. S pomoću politika vezane pomoći zemljama, sektorima ili projektima koji imaju ograničen ili nikakav pristup tržišnom financiranju moraju se osigurati potrebni vanjski izvori. Politikama vezane pomoći treba se osigurati najbolja vrijednost za novac, smanjiti iskrivljavanje tržišta i pridonijeti razvojno učinkovitom korištenju tih izvora.

(b) Odredbe Sporazuma o vezanoj pomoći ne primjenjuju se na programe pomoći multilateralnih ili regionalnih institucija.

(c) Navedenim načelima ne prejudiciraju se stajališta Odbora za razvojnu pomoć (DAC) o kvaliteti vezane i nevezane pomoći.

(d) Sudionica može zahtijevati dodatne podatke bitne za status vezanja bilo kojeg oblika pomoći. Ako nije sigurno pripada li određena financijska praksa u područje primjene vezane pomoći navedene u Prilogu XV., zemlja donatorica dostavlja dokaz da je pomoć zapravo „nevezana” u skladu s definicijom u Prilogu XV.

34. OBLICI VEZANE POMOĆI

Vezana pomoć može biti u obliku:

(a) kredita Službene razvojne pomoći (ODA) kako je definirano u „Temeljnim načelima DAC-a za povezano financiranje i vezanu i djelomično nevezanu službenu razvojnu pomoć (1987.)” (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987))

(b) bespovratnih sredstava ODA kako je definirano u „Temeljnim načelima DAC-a za povezano financiranje i vezanu i djelomično nevezanu službenu razvojnu pomoć (1987.)” i

(c) ostalih službenih sredstava (OOF), što uključuje bespovratna sredstva i kredite, ali isključuje službeno podupirane izvozne kredite koji su u skladu sa Sporazumom ili

(d) bilo kojih drugih miješanih oblika, de iure ili de facto, unutar kontrole donatorice, davatelja ili korisnika kredita, što uključuje dva ili više prethodno navedena oblika i/ili sljedeće financijske komponente:

1. izvozni kredit sa službenom potporom pomoću izravnog kredita/financiranja, refinanciranja, subvencioniranja kamatne stope, garancije ili osiguranja na koje se Sporazum primjenjuje i

2. ostala sredstva po tržišnim uvjetima ili blizu njih, ili predujam kupca.

35. POVEZANO FINANCIRANJE

(a) Povezano financiranje može biti u različitim oblicima uključujući miješane kredite, miješano financiranje, zajedničko financiranje, usporedno financiranje ili jednokratne cjelovite transakcije. Glavna su svojstva svih oblika:

— povlaštena komponenta koja je de iure i de facto povezana s nepovlaštenom komponentom

— jedan dio ili cijeli financijski paket koji predstavlja vezanu pomoć i

— povlaštena sredstva dostupna samo ako primatelj prihvati povezanu nepovlaštenu komponentu.

(b) „Činjenična” (de facto) međusobna povezanost ili veza određena je čimbenicima kao što su:

— postojanje neformalnih dogovora između primatelja i tijela donatorice

— namjera donatorice da olakša prihvatljivost financijskog paketa korištenjem ODA-e

— učinkovito vezanje cijelog financijskog paketa na nabavu zemlje donatorice

— vezanje statusa ODA-e i načina raspisivanja natječaja ili ugovaranja svake financijske transakcije ili

— bilo koja druga praksa koju utvrđuju DAC ili sudionice, a u kojoj postoji de facto veza između dvije ili više financijskih komponenti.

(c) Sljedeće prakse ne sprječavaju utvrđivanje „činjenične” međusobne povezanosti ili veze:

— podjela ugovora odvojenim obavješćivanjem o komponentama jednog ugovora

— podjela ugovora koji se financiraju u više faza

— neobavješćivanje o međuovisnim dijelovima ugovora i/ili

— neobavješćivanje zato što je dio financijskog paketa nevezan.

36. PRIHVATLJIVOST ZEMLJE ZA VEZANU POMOĆ

(a) Zemljama čiji je BND po glavi stanovnika, prema podacima Svjetske banke, iznad gornje granice za zemlje nižeg srednjeg dohotka, ne odobrava se vezana pomoć. Svjetska banka ponovno izračunava ovaj prag na godišnjoj razini ( 17 ). Zemlja će promijeniti kategoriju tek nakon što njezina kategorija prema Svjetskoj banci ostane nepromijenjena dvije godine zaredom.

(b) Kod razvrstavanja zemalja primjenjuju se sljedeći operativni kriteriji i postupci:

1. Razvrstavanje za potrebe Sporazuma određeno je BND-om po stanovniku kako ga izračunava Svjetska banka u svrhu njezina razvrstavanja zemalja koje se zadužuju. To razvrstavanje objavljuje tajništvo.

2. U slučajevima u kojima Svjetska banka nema dovoljno informacija za objavljivanje podataka BDP-a po stanovniku, Svjetska banka procjenjuje ima li zemlja u pitanju BDP po stanovniku koji je ispod ili iznad trenutačnog praga. Zemlja se razvrstava u skladu s procjenom osim ako se sudionice odluče za drugačiji pristup.

3. Ako se prihvatljivost zemlje za odobrenje vezane pomoći promijeni u skladu s prethodno navedenom točkom (a), ponovno razvrstavanje stupa na snagu dva tjedna nakon što tajništvo svim sudionicama dostavi zaključke donesene na temelju navedenih podataka Svjetske banke. Prije datuma stupanja na snagu ponovnog razvrstavanja ne smije se objaviti nikakvo financiranje vezane pomoći za novu prihvatljivu zemlju; nakon tog datuma ne smije se objaviti nikakvo financiranje vezane pomoći za zemlju koja je napredovala, osim obavijesti o pojedinačnim transakcijama obuhvaćenim u okviru prethodno potvrđene kreditne linije prije isteka te kreditne linije (najkasnije jednu godinu od datuma stupanja na snagu).

4. Ako Svjetska banka revidira brojke, te se revizije ne uzimaju u obzir u odnosu na Sporazum. Usprkos tome, razvrstavanje zemlje može se promijeniti pomoću pojedinačnog posebnog dogovora, u skladu s odgovarajućim postupcima u člancima 58. do 63., pri čemu sudionice povoljno razmatraju promjenu potrebnu zbog pogrešaka i propusta vezanih uz brojke naknadno uočenih tijekom iste kalendarske godine kada ih je tajništvo prvotno iznijelo.

37. PRIHVATLJIVOST PROJEKTA

(a) Vezana pomoć ne daje se za javne ili privatne projekte koji bi trebali biti komercijalno održivi u slučaju financiranja po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma.

(b) Ključni testovi takve prihvatljivosti za pomoć su sljedeći:

— je li projekt financijski održiv, odnosno ne može li projekt po odgovarajućim cijenama utvrđenima po tržišnim načelima ostvariti novčani tok dovoljan za pokriće operativnih troškova projekta i servisiranje korištenog kapitala, odnosno prvi ključni test ili

— je li opravdano zaključiti, na temelju komunikacije s ostalim sudionicama, da je financiranje projekta po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma malo vjerojatno, odnosno drugi ključni test. U slučaju projekata većih od 50 milijuna posebnih prava vučenja (SDR), kod razmatranja primjerenosti takve pomoći posebnu će težinu imati očekivana dostupnost financiranja po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma.

(c) Namjena je ključnih testova iz točke (b) opisati kako se vrednuje projekt da bi se utvrdilo treba li ga financirati takvom vrstom pomoći ili izvoznim kreditima po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma. Očekuje se da će se postupkom savjetovanja iz članaka 51. do 53. s vremenom steći iskustvo s pomoću kojeg će se i za izvozno-kreditne agencije i za agencije za pomoć preciznije utvrditi ex ante smjernice o razlici između dvije kategorije projekata.

38. MINIMALNA RAZINA POVLASTICA

Sudionice ne dodjeljuju vezanu pomoć koja ima razinu povlastica manju od 35 % ili 50 % ako je zemlja korisnik najmanje razvijena zemlja (LDC), osim u slučajevima navedenima u nastavku koji su izuzeti od postupaka obavješćivanja navedenih u članku 49. točki (a) i članku 50. točki (a):

(a) tehnička pomoć: vezana pomoć u slučaju kad se komponenta službene razvojne pomoći sastoji isključivo od tehničke suradnje koja iznosi manje od 3 % ukupne vrijednosti transakcije ili jedan milijun posebnih prava vučenja (SDR), što god je niže i

(b) mali projekti: kapitalni projekti od manje od jednog milijuna posebnih prava vučenja (SDR) koji se u potpunosti financiraju dodjelom bespovratne razvojne pomoći.

39. IZUZEĆA OD PRIHVATLJIVOSTI ZEMLJE ILI PROJEKTA ZA VEZANU POMOĆ

(a) Odredbe članaka 36. i 37. ne primjenjuju se na vezanu pomoć u slučaju kad razina povlastica iznosi 80 % ili više, osim na vezanu pomoć koja je dio povezanog financijskog paketa, opisanog u članku 35.

(b) Odredbe članka 37. ne primjenjuju se na vezanu pomoć čija je vrijednost manja od dva milijuna posebnih prava vučenja (SDR), osim na vezanu pomoć koja je dio povezanog financijskog paketa, opisanog u članku 35.

(c) Vezana pomoć za najmanje razvijene zemlje (LCD) prema definiciji Ujedinjenih naroda ne podliježe odredbama članaka 36. i 37.

(d) Sudionice pozitivno razmatraju ubrzavanje postupaka vezane pomoći u skladu s posebnim okolnostima:

— nuklearnom ili velikom industrijskom nezgodom koja uzrokuje ozbiljno prekogranično onečišćenje i u slučaju koje sve zahvaćene sudionice žele pružiti vezanu pomoć da bi se uklonili ili smanjili učinci onečišćenja ili

— postojanje znatnog rizika od takve nezgode, u kojem slučaju sve potencijalno zahvaćene sudionice žele pružiti vezanu pomoć da bi spriječile njezino pojavljivanje.

(e) Ne dovodeći u pitanje članke 36. i 37. sudionica može iznimno dodijeliti potporu na jedan od sljedećih načina:

— postupkom pojedinačnog posebnog dogovora kako je navedeno u Prilogu XV. i opisano u člancima 58. do 63. ili

— putem opravdane pomoći, u slučaju potpore značajnog dijela sudionica, kako je navedeno u člancima 51. i 52. ili

— putem dopisa upućenog glavnom tajniku OECD-a, u skladu s postupcima iz članka 53., za koje sudionice očekuju da će se koristiti u rijetkim i iznimnim slučajevima.

40. IZRAČUN RAZINE POVLASTICA VEZANE POMOĆI

Razina povlastica vezane pomoći izračunava se s pomoću jednake metode kao za element bespovratnih sredstava koji koristi DAC, osim sljedećeg:

(a) Diskontna stopa korištena za izračun razine povlastica kredita u određenoj valuti, odnosno diferencirana diskontna stopa (DDR), mijenja se 15. siječnja svake godine i izračunava se kako slijedi:

— Prosjek CIRR-a + marža — marža (M) ovisi o roku otplate (R) kako slijedi: —



R M manje od 15 godina 0,75 15 godina i više, ali manje od 20 godina 1,00 20 godina i više, ali manje od 30 godina 1,15 30 godina i više 1,25

— Za sve valute prosjek CIRR-a izračunava se na temelju prosjeka mjesečnog CIRR-a valjanog tijekom šest mjeseci između 15. kolovoza prethodne godine i 14. veljače tekuće godine. Izračunana stopa, uključujući maržu, zaokružuje se na deset najbližih baznih točaka. Ako za valutu postoji više od jednog CIRR-a, za ovaj se izračun koristi CIRR s najdužim dospijećem kako je navedeno u članku 20. točki (a).

(b) Referentni datum za izračun razine povlastica datum je početka roka otplate kredita kako je navedeno u Prilogu XV.

(c) Za potrebe izračuna ukupne razine povlastica povezanog financijskog paketa smatra se da su razine povlastica sljedećih kredita, sredstava i plaćanja jednake nuli:

— izvoznih kredita koji su u skladu sa Sporazumom

— ostalih sredstava po tržišnim stopama ili blizu njih

— ostalih službenih sredstava čija je razina povlastica manja od minimuma dozvoljenog u skladu s člankom 38., osim u slučaju prilagođavanja i

— predujma kupca.

Plaćanja na datum početka roka otplate kredita ili prije tog datuma koja se ne smatraju predujmom uključuju se u izračun razine povlastica.

(d) Diskontna stopa pri prilagođavanju: u slučaju pomoći za prilagođavanje, identično prilagođavanje znači prilagođavanje identičnoj razini povlastica koja je ponovno izračunana s diskontnom stopom na snazi u vrijeme prilagođavanja.

(e) Lokalni troškovi i nabava treće zemlje uključuju se u izračun razine povlastica samo ako ih financira zemlja donatorica.

(f) Ukupna razina povlastica paketa određuje se množenjem nominalne vrijednosti svake komponente paketa s odgovarajućom razinom povlastica svake komponente, uz dodavanje rezultata, i dijeljenjem tog ukupnog broja s ukupnom nominalnom vrijednosti komponenata.

(g) Diskontna stopa za odobreni kredit u okviru pomoći stopa je na snazi u vrijeme izdavanja obavijesti. Međutim, u slučajevima trenutačnog izdavanja obavijesti, diskontna je stopa ona na snazi u trenutku određivanja uvjeta kredita u okviru pomoći. Promjena diskontne stope za vrijeme trajanja kredita ne mijenja njegovu razinu povlastica.

(h) Ako se promjena valute izvrši prije zaključivanja ugovora, obavijest se revidira. Diskontna stopa korištena za izračun razine povlastica bit će ona primjenjiva na datum revizije. Revizija nije potrebna ako su u izvornoj obavijesti navedeni alternativna valuta i svi potrebni podaci za izračun razine povlastica.

(i) Ne dovodeći u pitanje točku (g) diskontna stopa korištena za izračun razine povlastica pojedinačnih transakcija pokrenutih u okviru kreditne linije pomoći jest stopa prvobitno proglašena kreditnom linijom.

41. RAZDOBLJE VALJANOSTI VEZANE POMOĆI

(a) Sudionice ne smiju određivati uvjete vezane pomoći duže od dvije godine, bilo da se to odnosi na financiranje pojedinačnih transakcija ili na protokol o pomoći, kreditnu liniju pomoći ili sličan sporazum. U slučaju protokola o pomoći, kreditne linije pomoći ili sličnog sporazuma, rok valjanosti počinje na datum njihova potpisivanja, o čemu valja obavijestiti u skladu s člankom 50. O produženju kreditne linije šalje se obavijest kao da je riječ o novoj transakciji, uz napomenu da je riječ o produženju i da se obnavlja uz uvjete dozvoljenima u vrijeme slanja obavijesti o produženju. U slučaju pojedinačnih transakcija, uključujući one o kojima je poslana obavijest u okviru protokola o pomoći, kreditne linije pomoći ili sličnog sporazuma, rok valjanosti počinje na datum obavješćivanja o obvezi u skladu s člancima 49. ili 50., prema potrebi.

(b) Kad zemlja prvi put postane neprihvatljiva za primanje 17-godišnjih kredita Svjetske banke, rok valjanosti postojećeg protokola i novih protokola o vezanoj pomoći i kreditnih linija o kojima je poslana obavijest ograničava se na jednu godinu od datuma mogućeg ponovnog razvrstavanja u skladu s postupcima iz članka 36. točke (b).

(c) Produženje takvih protokola i kreditnih linija moguće je jedino uz uvjete koji su u skladu s odredbama članaka 36. i 37. Sporazuma nakon:

— ponovnog razvrstavanja zemalja i

— promjene odredaba Sporazuma.

U tim se okolnostima mogu zadržati postojeći uvjeti bez obzira na promjenu diskontne stope navedene u članku 40.

42. PRILAGOĐAVANJE

Uzimajući u obzir međunarodne obveze sudionice i u skladu s namjenom Sporazuma sudionica se može, u skladu s postupcima određenim člankom 45., prilagoditi financijskim uvjetima druge sudionice ili nesudionice.

POGLAVLJE IV.

POSTUPCI

ODJELJAK 1.

Uobičajeni postupci za izvozne kredite i pomoć povezanu s trgovinom

43. OBAVIJESTI

Obavijesti utvrđene postupcima iz Sporazuma moraju biti sastavljene u skladu s podacima navedenima u Prilogu VIII. te ih uključivati, a kopije se moraju poslati tajništvu.

44. INFORMACIJE O SLUŽBENOJ POTPORI

(a) Čim se sudionica obveže na službenu potporu, o kojoj je poslala obavijest u skladu s postupcima u člancima 47. do 50., o tome obavješćuje sve ostale sudionice dodajući referentni broj obavijesti na odgovarajući obrazac.

(b) Pri razmjeni podataka u skladu s člancima 55. do 57. sudionica obavješćuje ostale sudionice o uvjetima kredita u skladu s kojima namjerava poduprijeti određenu transakciju i može zahtijevati slične podatke od ostalih sudionica.

45. POSTUPCI PRILAGOĐAVANJA

(a) Prije prilagođavanja financijskih uvjeta koje navodno nude sudionica ili ne-sudionica u skladu s člancima 18. i 42., sudionica ulaže sve razumne napore, uključujući, prema potrebi, korištenje osobnog savjetovanja opisanog u članku 57., da bi provjerila jesu li ti uvjeti službenu podupirani, te postupa u skladu sa sljedećim:

1. Sudionica obavješćuje sve ostale sudionice o uvjetima koje namjerava poduprijeti u skladu s jednakim postupcima obavješćivanja potrebnim za prilagođene uvjete. U slučaju prilagođavanja nesudionici sudionica koja namjerava izvršiti prilagođavanje pridržava se jednakih postupaka obavješćivanja koji bi bili potrebni da je prilagođavanje uvjeta ponudila sudionica.

2. Ne dovodeći u pitanje podtočku 1., ako primjenjivi postupak obavješćivanja zahtijeva da se sudionica koja namjerava izvršiti prilagođavanje suzdrži od svoje obveze nakon datuma zaključivanja prikupljanja ponuda, sudionica koja namjerava izvršiti prilagođavanje šalje obavijest o svojoj namjeri što je prije moguće.

3. Ako sudionica koja pokreće postupak ublaži ili povuče svoju namjeru podupiranja uvjeta o kojima je poslala obavijest, o tome odmah obavješćuje sve ostale sudionice.

(b) Sudionica koja namjerava ponuditi financijske uvjete jednake onima o kojima je poslana obavijest u skladu s člancima 47. i 48. može isto učiniti nakon isteka ondje navedenog razdoblja čekanja. Navedena sudionica šalje obavijest o svojoj namjeri što je prije moguće.

46. POSEBNO SAVJETOVANJE

(a) Sudionica koja ima opravdane razloge vjerovati da su financijski uvjeti koje nudi druga sudionica (sudionica koja pokreće postupak) velikodušniji od onih navedenih u Sporazumu šalje obavijest tajništvu. Tajništvo odmah objavljuje te podatke.

(b) Sudionica koja pokreće postupak obrazlaže financijske uvjete svoje ponude u roku od dva radna dana nakon što tajništvo iznese podatke.

(c) Nakon obrazloženja sudionice koja pokreće postupak bilo koja sudionica može zahtijevati da tajništvo u roku od pet radnih dana organizira poseban sastanak radi savjetovanja sudionica da bi se raspravilo o tom pitanju.

(d) Financijski uvjeti koji uživaju pogodnosti službene potpore ne počinju vrijediti do ishoda posebnog sastanka sudionica održanog radi savjetovanja.

ODJELJAK 2.

Postupci za izvozne kredite

47. PRETHODNA OBAVIJEST UZ RASPRAVU

(a) Sudionica obavješćuje sve ostale sudionice najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze u skladu s Prilogom VIII. ako:

— za izračun minimalne premijske stope koristi se važeće razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca treće strane iz zemlje koja nije ista kao i dužnikova [odnosno utvrđuje se u skladu s člankom 24. točkom (e) prvom alinejom]

— važeća minimalna premijska stopa smanjena je primjenom neke od metoda smanjivanja rizika zemlje iz članka 30. ili

— namjerava pružati potporu u skladu s člankom 10. točkom (a) podtočkom 2. ili člankom 10. točkom (d) Priloga IV.

— namjerava pružati potporu u skladu s člankom 5. točkom (a) Priloga V.

(b) Ako u tom razdoblju bilo koja druga sudionica zatraži raspravu, sudionica koja pokreće postupak čeka deset dodatnih kalendarskih dana.

(c) Sudionica nakon rasprave obavješćuje sve ostale sudionice o svojoj konačnoj odluci da bi se olakšalo preispitivanje iskustva u skladu s člankom 69. Sudionice vode evidenciju svog iskustva u vezi premijskih stopa o kojima je poslana obavijest u skladu s prethodno navedenom točkom (a).

48. PRETHODNA OBAVIJEST

(a) Sudionica obavješćuje sve ostale sudionice najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze u skladu s Prilogom VIII. ako namjerava:

1. pružati potporu u skladu s člankom 10. točkom (d) podtočkom 3.

2. u slučaju zemlje kategorije I. poduprijeti rok otplate duži od pet godina

3. pružati potporu u skladu s člankom 13. točkom (a)

4. pružati potporu u skladu s člankom 14. točkom (d)

5. primijeniti premijsku stopu u skladu s odredbama članka 24. točke (c) podtočke 1. prilikom sudjelovanja kao dijela paketa sindiciranog kredita

6. primijeniti premijsku stopu nižu od odgovarajuće premije utvrđene modelom TCMB-a u skladu s člankom 24. točkom (c) podtočkom 2. drugom alinejom

7. pružiti potporu transakcijama koje podliježu primjeni usporednih tržišnih vrijednosti ako sudionica razvrsta dužnika/jamca kao boljeg od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga ili ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, ako sudionica razvrsta transakciju kao CC2 ili bolju, ili kao kreditni rejting jednak AAA do A–, ili jednak ili povoljniji od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca

8. primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 24. točkom (e) drugom alinejom pri čemu su važeće razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca koji se koriste za izračun minimalne premijske stope utvrđeni sudjelovanjem razvrstane multilateralne ili regionalne institucije kao dužnika ili jamca

9. primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 27. točkom (e) pri čemu je izabrana kategorija rizika kupca koja se koristi za izračun minimalne premijske stope za transakciju:

— s nedržavnim dužnikom/jamcem niža od CC1 (odnosno CC0 ili SOV+)

— s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne sposobnosti više od pet milijuna SDR-ova bolja od ocjene akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga

10. primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 31. točkom (a) za transakcije s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne sposobnosti više od pet milijuna SDR-ova ako povećanja kreditne sposobnosti kupca imaju za rezultat primjenu faktora povećanja kreditne sposobnosti koji je veći od 0 ili kada god se povećanja kreditne sposobnosti kupca upotrebljavaju u transakciji koja podliježe primjeni usporednih tržišnih vrijednosti čiji je rezultat cijena niža od odgovarajuće minimalne premijske stope TCMB-a

11. pružati potporu u skladu s člankom 8. točkom (a) Priloga II.

12. pružati potporu u skladu s člankom 10. točkom (a) podtočkom 1. Priloga IV.

13. pružati potporu u skladu s člankom 5. točkom (b) Priloga V.

14. pružati potporu u skladu s člankom 4. točkom (a) Priloga VI.

(b) Ako sudionica koja pokreće postupak ublaži ili povuče svoju namjeru pružanja potpore takvoj transakciji, o tome odmah obavješćuje sve ostale sudionice.

ODJELJAK 3.

Postupci za pomoć povezanu s trgovinom

49. PRETHODNA OBAVIJEST

(a) Sudionica šalje prethodnu obavijest u skladu s Prilogom VIII. ako namjerava osigurati službenu potporu za:

— nevezanu pomoć povezanu s trgovinom u vrijednosti od dva milijuna posebnih prava vučenja (SDR) ili više, i s razinom povlastica od manje od 80 %

— nevezanu pomoć povezanu s trgovinom u vrijednosti od manje od dva milijuna posebnih prava vučenja (SDR) i elementom bespovratnih sredstava (prema definiciji DAC-a) u iznosu od manje od 50 %

— vezanu pomoć povezanu s trgovinom u vrijednosti od dva milijuna posebnih prava vučenja (SDR) ili više i s razinom povlastica od manje od 80 % ili

— vezanu pomoć povezanu s trgovinom u vrijednosti od manje od dva milijuna posebnih prava vučenja (SDR) i razinom povlastica od manje od 50 %, osim u slučajevima navedenima u članku 38. točkama (a) i (b)

— vezanu pomoć u skladu s člankom 39. točkom (d).

(b) Prethodna obavijest šalje se najkasnije 30 radnih dana prije zaključivanja prikupljanja ponuda ili datuma preuzimanja obveze, pri čemu se prvenstvo daje ranijem datumu.

(c) Ako sudionica koja pokreće postupak ublaži ili povuče svoju namjeru podupiranja uvjeta o kojima je poslala obavijest, o tome odmah obavješćuje sve ostale sudionice.

(d) Odredba ovog članka primjenjuje se na vezanu pomoć koja čini dio povezanog financijskog paketa, kako je navedeno u članku 35.

50. TRENUTAČNA OBAVIJEST

(a) Sudionica odmah, odnosno u roku od dva radna dana od preuzimanja obveze, obavješćuje sve ostale sudionice, u skladu s prilogom VIII., ako pruža službenu potporu za vezanu pomoć u sljedećim vrijednostima:

— 2 milijuna ili više SDR-ova i razine povlastica od 80 % ili više ili

— manje od dva milijuna SDR-ova i razine povlastica od 50 % ili više, osim u slučajevima navedenim u članku 38. točkama (a) i (b).

(b) Sudionica također odmah obavješćuje sve ostale sudionice o potpisivanju protokola o pomoći, kreditne linije ili sličnog sporazuma.

(c) Prethodna obavijest nije potrebna ako sudionica namjerava prilagoditi financijske uvjete za koje je potrebna trenutna obavijest.

ODJELJAK 4.

Postupci savjetovanja za vezanu pomoć

51. SVRHA SAVJETOVANJA

(a) Sudionica koja traži obrazloženje za moguće trgovinske motive za vezanu pomoć može zahtijevati potpunu ocjenu kvalitete pomoći (navedenu u Prilogu XIV).

(b) Osim toga, sudionica može zatražiti savjetovanje s ostalim sudionicama, u skladu s člankom 52. To uključuje osobno savjetovanje kako je navedeno u članku 57. da bi se raspravilo o sljedećem:

— najprije, ispunjava li ponuda za pomoć zahtjeve članaka 36. i 37. i

— ako je potrebno, je li ponuda za pomoć opravdana ako zahtjevi članaka 36. i 37. nisu ispunjeni.

52. OPSEG I VREMENSKI RASPORED SAVJETOVANJA

(a) Za vrijeme savjetovanja sudionica može, među ostalim, zahtijevati sljedeće podatke:

— ocjenu detaljne studije izvedivosti/procjene projekta

— postoji li konkurentna ponuda s nepovlaštenim financiranjem ili financiranjem u obliku pomoći

— očekivanje da će projekt ostvariti ili sačuvati stranu valutu

— postoji li suradnja s multilateralnim organizacijama kao što je Svjetska banka

— prisutnost međunarodnih konkurentskih natječaja (ICB), posebno ako dobavljač zemlje donatorice ima najniže procijenjenu ponudu

— utjecaj na okoliš

— svako sudjelovanje privatnog sektora i

— vremenski raspored obavijesti (npr. šest mjeseci prije zaključivanja prikupljanja ponuda ili datuma preuzimanja obveze) povlaštenih kredita ili kredita u obliku pomoći.

(b) Savjetovanje se završava, a tajništvo obavješćuje sve sudionice o nalazima povezanima s obama pitanjima iz članka 51. najmanje deset kalendarskih dana prije zaključivanja prikupljanja ponuda ili datuma preuzimanja obveze, pri čemu se prvenstvo daje ranijem datumu. Ako dođe do neslaganja stranaka koje su se savjetovale, tajništvo poziva ostale sudionice da izraze svoja stajališta u roku od pet radnih dana. O navedenim stajalištima obavješćuje sudionicu koja šalje obavijest i koja bi trebala razmotriti nastavak postupka u slučaju da nema znatne potpore ponudi za pomoć.

53. ISHOD SAVJETOVANJA

(a) Donatorica koja želi nastaviti s projektom bez obzira na nedostatak znatne potpore šalje prethodnu obavijest o svojim namjerama ostalim sudionicama najkasnije 60 kalendarskih dana nakon završetka savjetovanja, odnosno prihvaćanja zaključka predsjednika. Donatorica također šalje dopis glavnom tajniku OECD-a navodeći rezultate savjetovanja i objašnjavajući prednosti nacionalnih interesa nepovezanih s trgovinom koji su doveli do tog postupka. Sudionice očekuju da će se tako nešto dogoditi u rijetkim, iznimnim slučajevima.

(b) Donatorica odmah obavješćuje sudionice da je poslala dopis glavnom tajniku OECD-a, čiju kopiju valja priložiti obavijesti. Ni donatorica ni bilo koja druga sudionica ne smiju preuzeti obvezu za vezanu pomoć do deset radnih dana od slanja ove obavijesti sudionicama. Prethodno navedeno razdoblje od deset radnih dana produžuje se na 15 dana u slučaju projekata u vezi s kojima su tijekom procesa savjetovanja utvrđene konkurentne komercijalne ponude.

(c) Tajništvo prati napredak i rezultate savjetovanja.

ODJELJAK 5.

Razmjena podataka za izvozne kredite i pomoć povezanu s trgovinom

54. KONTAKTNE TOČKE

Sve se obavijesti šalju između određenih kontaktnih točaka u svakoj zemlji putem trenutačne komunikacije, odnosno sustava OLIS, te se moraju tretirati povjerljivo.

55. OPSEG UPITA

(a) Sudionica može pitati drugu sudionicu o njezinom stavu prema trećoj zemlji, instituciji u trećoj zemlji ili posebnom načinu poslovanja.

(b) Sudionica koja je primila zahtjev za službenu potporu može poslati upit drugoj sudionici, dajući najpovoljnije kreditne uvjete te uvjete koje bi sudionica koja šalje upit bila spremna poduprijeti.

(c) Ako se upit šalje dvjema sudionicama ili više njih, mora sadržavati popis primatelja.

(d) Kopija svih upita mora se poslati tajništvu.

56. OPSEG ODGOVORA

(a) Sudionica kojoj je upućen upit mora odgovoriti u roku od sedam kalendarskih dana i iznijeti što je više moguće podataka. Odgovor mora što je bolje moguće opisivati odluku koju sudionica namjerava donijeti. Ako je potrebno, potpuni se odgovor šalje u najkraćem mogućem roku. Kopije se šalju na ostale adrese upita i tajništvu.

(b) Ako odgovor na upit naknadno postane nevaljan iz bilo kojeg razloga, primjerice:

— zahtjev je podnesen, izmijenjen ili povučen ili

— razmatraju se ostali uvjeti,

odmah se šalje odgovor, čija se kopija šalje svim ostalim primateljima upita i tajništvu.

57. OSOBNO SAVJETOVANJE

(a) Sudionica se u roku od deset radnih dana odaziva na poziv na osobno savjetovanje.

(b) Zahtjev za osobno savjetovanje na raspolaganju je sudionicama i nesudionicama. Savjetovanje se održava u najkraćem mogućem roku nakon isteka razdoblja od deset radnih dana.

(c) Predsjedavajuća sudionica zajedno s tajništvom koordinira sve potrebne radnje praćenja, poput pojedinačnog posebnog dogovora. Tajništvo odmah stavlja na raspolaganje ishod savjetovanja.

58. POSTUPCI I OBLIK POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA

(a) Prijedlozi pojedinačnog posebnog dogovora upućuju se samo tajništvu. Tajništvo mora poslati prijedlog za pojedinačni posebni dogovor svim sudionicama i, u slučaju kad je uključena vezana pomoć, svim kontaktnim točkama DAC-a. Identitet stranke koja pokreće postupak ne otkriva se u registru pojedinačnih posebnih dogovora na oglasnoj ploči OLIS-a. Međutim, tajništvo može na zahtjev usmenim putem otkriti identitet stranke koja pokreće postupak sudionici ili članici DAC-a. Tajništvo vodi evidenciju o takvim zahtjevima.

(b) Prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora mora sadržavati datum te mora biti u sljedećem obliku:

— referentni broj, nakon čega slijedi tekst „pojedinačni posebni dogovor”

— naziv zemlje uvoznice i kupca

— naziv ili najprecizniji mogući opis projekta da bi se projekt jasno utvrdio

— uvjeti koje predviđa zemlja koja pokreće postupak

— prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora

— nacionalnost i nazivi poznatih konkurentskih podnositelja ponuda

— datum zaključenja komercijalnog i financijskog natječaja i broj natječaja, ako je poznat

— ostali bitni podaci, uključujući razloge predlaganja pojedinačnog posebnog dogovora, dostupnost studija projekta i/ili posebne okolnosti.

(c) Prijedlog za pojedinačni posebni dogovor iznesen u skladu s člankom 36. stavkom 4. točkom (b) upućuje se tajništvu, a kopija se šalje ostalim sudionicama. Sudionica koja iznosi prijedlog za pojedinačni posebni dogovor daje potpuno objašnjenje razloga zašto smatra da bi se razvrstavanje zemlje trebalo razlikovati od postupka navedenog u članku 36. točki (b).

(d) Tajništvo čini dogovorene pojedinačne posebne dogovore javno dostupnima.

59. ODGOVORI NA PRIJEDLOGE POJEDINAČNOG POSEBNOG DOGOVORA

(a) Odgovori se šalju u roku od 20 kalendarskih dana iako se sudionice potiču da na prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora odgovore u najkraćem mogućem roku.

(b) Odgovor može biti zahtjev za dodatne podatke, prihvaćanje i odbijanje, prijedlog izmjene pojedinačnog posebnog dogovora ili alternativni prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora.

(c) Smatra se da je sudionica koja izjavi da nema stajalište jer joj nisu pristupili niti jedan izvoznik niti tijela zemlje primateljice u slučaju pomoći za projekt prihvatila prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora.

60. PRIHVAĆANJE POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA

(a) Nakon razdoblja od 20 kalendarskih dana tajništvo obavješćuje sve sudionice o statusu prijedloga pojedinačnog posebnog dogovora. Ako sve sudionice ne prihvate pojedinačni posebni dogovor, no niti jedna ga sudionica ne odbije, prijedlog ostaje otvoren dodatnih osam kalendarskih dana.

(b) Nakon navedenog dodatnog razdoblja smatra se da je sudionica koja nije izričito odbila prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora prihvatila pojedinačni posebni dogovor. Međutim, sudionica, uključujući sudionicu koja pokreće postupak, može svoje prihvaćanje pojedinačnog posebnog dogovora uvjetovati izričitim prihvaćanjem jedne ili više sudionica.

(c) Ako sudionica ne prihvati jedan ili više elemenata pojedinačnog posebnog dogovora, indirektno prihvaća sve ostale elemente pojedinačnog posebnog dogovora. Podrazumijeva se da takvo djelomično prihvaćanje može navesti ostale sudionice da promijene svoje stajalište o predloženom pojedinačnom posebnom dogovoru. Sve sudionice mogu slobodno ponuditi ili prilagoditi uvjete koji nisu obuhvaćeni pojedinačnim posebnim dogovorom.

(d) Pojedinačni posebni dogovor koji nije prihvaćen može se ponovno razmotriti pomoću postupaka u člancima 58. i 59. U tim okolnostima sudionice ne obvezuje njihova prvobitna odluka.

61. NESLAGANJE OKO POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA

Ako se sudionica koja pokreće postupak i sudionica koja je predložila izmjenu ili alternativu ne mogu dogovoriti oko pojedinačnog posebnog dogovora u roku od osam dodatnih kalendarskih dana, to se razdoblje može produžiti uz pristanak obje stranke. Tajništvo o takvom produžetku obavješćuje sve sudionice.

62. DATUM STUPANJA NA SNAGU POJEDINAČNOG POSEBNOG DOGOVORA

Tajništvo obavješćuje sve sudionice o stupanju pojedinačnog posebnog dogovora na snagu ili o njegovom odbijanju. Pojedinačni posebni dogovor stupit će na snagu tri kalendarska dana nakon te objave. Tajništvo trajno ažurirane evidencije o svim pojedinačnim posebnim dogovorima u vezi kojih je postignut sporazum ili o kojima nije donesena odluka čini dostupnima s pomoću sustava OLIS.

63. VALJANOST POJEDINAČNIH POSEBNIH DOGOVORA

(a) Ako nije drugačije dogovoreno, pojedinačni posebni dogovor valjan je tijekom dvije godine od datuma stupanja na snagu, osim ako tajništvo ne primi obavijest da više ne predstavlja predmet interesa i ako to prihvate sve sudionice. Pojedinačni posebni dogovor ostaje valjan dodatne dvije godine ako sudionica zatraži produženje u roku od 14 kalendarskih dana od prvobitnog datuma isteka. O naknadnim produženjima dogovor se može postići primjenom jednakog postupka. Pojedinačni posebni dogovor postignut u skladu s člankom 36. stavkom 4. točkom (b) ostaje valjan dok podaci Svjetske banke za sljedeću godinu ne postanu dostupni.

(b) Tajništvo prati status pojedinačnih posebnih dogovora i o tome obavješćuje sudionice vođenjem popisa „Status valjanih pojedinačnih posebnih dogovora” na OLIS-u. Tajništvo, među ostalim, poduzima sljedeće:

— dodaje nove pojedinačne posebne dogovore nakon što ih prihvate sudionice

— ažurira datum isteka nakon što sudionica zatraži produženje

— briše pojedinačne posebne dogovore koji su istekli

— svaka tri mjeseca izdaje popis pojedinačnih posebnih dogovora koji ističu u sljedećem tromjesečju.

ODJELJAK 6.

Operativne odredbe za prijenos podataka o minimalnim kamatnim stopama (CIRR-ovi)

64. PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA

(a) CIRR-ovi za valute određene u skladu s odredbama članka 20. šalju se tajništvu sredstvima trenutačne komunikacije najmanje jednom mjesečno radi dostavljanja svim sudionicama

(b) Ta se obavijest mora dostaviti tajništvu najkasnije pet dana nakon kraja svakog mjeseca na koji se odnosi. Tajništvo zatim odmah obavješćuje sve sudionice o primjenjivim stopama i objavljuje ih.

65. DATUM STUPANJA NA SNAGU PRIMJENE KAMATNIH STOPA

Sve promjene CIRR-ova stupaju na snagu 15. dana nakon kraja svakog mjeseca.

66. TRENUTAČNE PROMJENE KAMATNIH STOPA

Kad tržišna kretanja zahtijevaju obavijesti o izmjeni CIRR-a tijekom mjeseca, izmijenjena stopa primjenjuje se deset dana nakon što tajništvo primi obavijest o toj izmjeni.

ODJELJAK 7.

Revizije

67. REDOVITA REVIZIJA SPORAZUMA

(a) Sudionice redovito preispituju funkcioniranje Sporazuma. U okviru revizije sudionice, među ostalim, preispituju postupke o slanju obavijesti, provedbu i djelovanje sustava DDR, pravila i postupke o vezanoj pomoći, pitanja prilagođavanja, prethodno preuzete obveze i mogućnosti šireg sudjelovanja u Sporazumu.

(b) Ova se revizija temelji na podacima o iskustvu sudionica i njihovim prijedlozima za poboljšanje djelovanja i učinkovitosti Sporazuma. Sudionice uzimaju u obzir ciljeve Sporazuma i prevladavajuću gospodarsku i monetarnu situaciju. Podaci i prijedlozi koje sudionice žele iznijeti u okviru ove revizije moraju se dostaviti tajništvu najkasnije 45 kalendarskih dana prije datuma revizije.

68. REVIZIJA MINIMALNIH KAMATNIH STOPA

(a) Sudionice redovito revidiraju sustav za određivanje CIRR-ova da bi se uvjerile da stope o kojima je izdana obavijest odražavaju trenutačne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takve revizije obuhvaćaju i maržu koja se dodaje pri primjeni tih stopa.

(b) Sudionica može predsjedavajućoj sudionici podnijeti utemeljeni zahtjev za dodatnu reviziju ako smatra da CIRR za jednu ili više valuta više ne odražava trenutačne tržišne uvjete.

69. REVIZIJA MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA I S NJIMA POVEZANIH PITANJA

Sudionice redovito prate i preispituju sve aspekte pravila i postupaka povezanih s premijama. To uključuje:

(a) metodologiju razvrstavanja zemalja prema riziku i ocjene rizika države da bi se na temelju iskustva preispitala njihova valjanost

(b) razinu minimalnih premijskih stopa da bi se uvjerile da su one i dalje točna mjera za kreditni rizik, uzimajući u obzir stvarna iskustva institucija koje pružaju službene izvozne kredite i informacije privatnog tržišta o određivanju cijena kreditnog rizika

(c) razlikovanja među minimalnim premijskim stopama koja u obzir uzimaju različitu kvalitetu izvozno-kreditnih proizvoda i postotak osiguranog pokrića i

(d) iskustvo povezano s korištenjem smanjenja rizika zemlje i povećanja kreditne sposobnosti kupca i nastavak valjanosti i primjerenosti njihovog posebnog utjecaja na minimalne premijske stope.









PRILOG I.

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA BRODOVE

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE SEKTORSKOG DOGOVORA

1. SUDJELOVANJE

Sudionice sektorskog dogovora su: Australija, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland i Norveška.

2. PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj sektorski dogovor koji predstavlja dopunu Sporazumu sadržava posebne smjernice za službeno podupirane izvozne kredite za izvozne ugovore povezane sa sljedećim:

(a) Bilo koje novo morsko plovilo od 100 brt ili više koje se upotrebljava za prijevoz robe ili osoba ili za pružanje specijalizirane usluge (primjerice ribarska plovila, brodovi za proizvodnju proizvoda od ribe, ledolomci i jaružala, koji zbog svog pogona i usmjeravanja (upravljanja) trajno sadržavaju sva svojstva samostalne navigacije na otvorenom moru), remorkeri od 365 kW i više ili porinuti i plovni nedovršeni brodovi. Sektorski dogovor ne obuhvaća vojna plovila. Plovni dokovi i pokretne jedinice na moru nisu obuhvaćeni sektorskim dogovorom, no pojave li se problemi u vezi izvoznih kredita za takve strukture, sudionice sektorskog dogovora („sudionice”) nakon razmatranja utemeljenih zahtjeva bilo koje sudionice mogu odlučiti da će oni biti obuhvaćeni.

(b) Sve prenamjene broda. Prenamjena broda znači bilo kakva prenamjena pomorskih plovila od više od 1 000 brt uz uvjet da radnje preoblikovanja obuhvaćaju značajne izmjene plana tereta, trupa ili pogonskog sustava.

(c) 1. Iako plovila na zračni jastuk („hovercraft”) nisu uključena u sektorski dogovor, sudionice imaju dopuštenje odobriti izvozne kredite za plovila na zračni jastuk uz uvjete jednake onima koji prevladavaju u sektorskom dogovoru. Obvezuju se da će umjereno primjenjivati tu mogućnost i da neće odobravati takve kreditne uvjete plovilima na zračni jastuk u slučajevima kad se utvrdi da ne postoji konkurencija u skladu s uvjetima sektorskog dogovora. 2. U sektorskom dogovoru izraz „plovilo na zračni jastuk” („hovercraft”) definiran je kako slijedi: amfibijsko vozilo od najmanje 100 tona koje u cijelosti podupire zrak koji se ispušta iz vozila i stvara prostor unutar fleksibilnog ruba oko ruba vozila i tla ili vodene površine ispod vozila, te ga pokreću i kontroliraju propeleri ili zrak iz ventilatora koji prolazi kroz cijevi ili slični uređaji. 3. Podrazumijeva se da odobravanje izvoznih kredita po uvjetima jednakim onima koji prevladavaju u sektorskom dogovoru treba ograničiti na ona plovila na zračni jastuk koja se koriste na morskim i nekopnenim linijama, osim ako moraju doći do objekata na terminalima koji su udaljeni od vode najviše jedan kilometar.

POGLAVLJE II.

ODREDBE ZA IZVOZNE KREDITE I VEZANU POMOĆ

3. MAKSIMALNI ROK OTPLATE

Maksimalni je rok otplate, bez obzira na kategoriju zemlje, 12 godina od isporuke.

4. GOTOVINSKO PLAĆANJE

Sudionice zahtijevaju minimalno gotovinsko plaćanje od 20 posto ugovorne cijene po isporuci.

5. OTPLATA GLAVNICE I PLAĆANJE KAMATA

(a) Glavnica izvoznog kredita otplaćuje se u jednakim obrocima u redovitim intervalima, koji obično traju šest mjeseci, a najviše 12 mjeseci.

(b) Kamate se plaćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prva se kamata uplaćuje najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita.

(c) Za izvozne kredite pružene u svrhu potpore najmu, umjesto jednakih otplata glavnice kako je navedeno u točki (a), mogu se primijeniti jednake otplate glavnice i kamate zajedno.

(d) Kamate dospjele nakon datuma početka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.

(e) Sudionica ovog sektorskog dogovora koja namjerava poduprijeti plaćanje kamata po uvjetima drugačijim od onih navedenih u točki (b) mora o tome izdati prethodnu obavijest najkasnije deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze u skladu s Prilogom VIII. Sporazumu.

6. MINIMALNA PREMIJA

Odredbe Sporazuma koje se odnose na referentne vrijednosti minimalne premije ne primjenjuju se dok sudionice ovog sektorskog dogovora dodatno ne preispitaju te odredbe.

7. PROJEKTNO FINANCIRANJE

Odredbe članka 7. i Priloga VII. Sporazumu ne primjenjuju se dok sudionice ovog sektorskog dogovora dodatno ne preispitaju te odredbe.

8. POMOĆ

Svaka sudionica koja želi pružati pomoć mora, osim odredaba Sporazuma, potvrditi da se tijekom razdoblja otplate brod ne vodi u okviru otvorenog registra i da je dobiveno odgovarajuće jamstvo da krajnji vlasnik ima prebivalište u zemlji primateljici, da nije neoperativno ovisno društvo stranog interesa i da se obvezao da neće prodati brod bez odobrenja svoje vlade.

POGLAVLJE III.

POSTUPCI

9. OBAVJEŠĆIVANJE

U svrhu transparentnosti, svaka sudionica, osim odredaba Sporazuma i sustava za izvješćivanje vjerovnika IBRD/Berne Union/OECD, mora osigurati godišnje podatke o svom sustavu za pružanje službene potpore i o načinima provedbe ovog sektorskog dogovora, uključujući sheme koje su na snazi.

10. PREISPITIVANJE

(a) Sektorski se dogovor revidira na godišnjoj razini ili na zahtjev bilo koje sudionice u okviru radne skupine OECD-a o brodogradnji, a sudionicama Sporazuma podnosi se izvješće.

(b) Za bolju sukladnost i dosljednost između Sporazuma i ovog sektorskog dogovora te uzimajući u obzir prirodu industrije brodogradnje, sudionice ovog sektorskog dogovora i Sporazuma savjetovat će se i uskladiti prema potrebi.

(c) Nakon što sudionice Sporazuma odluče promijeniti Sporazum, sudionice ovog sektorskog dogovora („sudionice”) ispitat će takvu odluku i razmotriti njezinu važnost za ovaj sektorski dogovor. Za vrijeme navedenog razmatranja izmjene Sporazuma neće se primjenjivati na ovaj sektorski dogovor. U slučaju da sudionice prihvate izmjene Sporazuma, o tome obavješćuju sudionice Sporazuma pisanim putem. U slučaju da sudionice ne prihvate izmjene Sporazuma u odnosu na njihovu primjenu u brodogradnji, o svojim prigovorima obavješćuju sudionice Sporazuma i započinju savjetovanje s njima da bi pronašle rješenje tih problema. U slučaju da te dvije skupine ne mogu postići dogovor, prevladavaju stajališta sudionica vezana uz primjenu izmjena u brodogradnji.









Prilog

Obveze za budući rad

Osim budućeg rada povezanog sa Sporazumom, sudionice ovog sektorskog dogovora obvezuju se na sljedeće:

(a) razvoj oglednog popisa vrsta brodova koje se općenito smatraju komercijalno neodrživima, uzimajući u obzir pravila o vezanoj pomoći navedena u Sporazumu

(b) preispitivanje odredaba Sporazuma u vezi s referentnim vrijednostima minimalnih premija s ciljem njihova uključivanja u ovaj sektorski dogovor

(c) vođenje rasprava o uključivanju ostalih pravila o minimalnim kamatnim stopama, uključujući posebni CIRR i promjenjive stope, uz poštivanje razvoja događaja u okviru važnih međunarodnih pregovora

(d) reviziju primjenjivosti odredaba Sporazuma povezanih s projektnim financiranjem na ovaj sektorski dogovor

(e) razgovor o tome može li se:

— datum prvog obroka glavnice

— koncept ponderiranog prosječnog trajanja

koristiti u vezi s načinom otplate iz članka 5. ovog sektorskog dogovora.









PRILOG II.

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA NUKLEARNE ELEKTRANE

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE SEKTORSKOG DOGOVORA

1. PODRUČJE PRIMJENE

(a) Ovim su sektorskim dogovorom utvrđene odredbe koje se primjenjuju na službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima za:

1. izvoz čitavih nuklearnih elektrana ili njihovih dijelova koji obuhvaća sve komponente, opremu, materijale i usluge, uključujući i osposobljavanje osoblja, izravno potrebne za izgradnju i puštanje u rad takvih nuklearnih elektrana

2. modernizaciju postojećih nuklearnih elektrana u slučajevima kada je ukupna vrijednost modernizacije jednaka ili veća od 80 milijuna SDR-ova, a ekonomski vijek trajanja elektrane vjerojatno će se produžiti barem za dodijeljeno razdoblje otplate. Ako se ne ispuni bilo koji od tih kriterija, primjenjuju se uvjeti Sporazuma.

3. opskrbu nuklearnim gorivom i njegovo obogaćivanje

4. postupanje s rabljenim gorivom.

(b) Ovaj se sektorski dogovor ne primjenjuje na:

1. stavke koje se nalaze izvan granica zemljišta nuklearne elektrane, za koje je obično odgovoran kupac, a posebno na troškove povezane s razvojem zemljišta, cestama, građevinskim naseljima, energetskim vodovima, ranžirnim postajama ( 18 ) i vodovodnom mrežom te na troškove nastale u zemlji kupca radi dobivanja službenog odobrenja (npr. lokacijska dozvola, građevinska dozvola, dozvola za punjenje goriva).

2. razdjelne stanice, transformatore i prijenosne vodove koji se nalaze izvan granica zemljišta elektrane

3. službenu potporu za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona.

POGLAVLJE II.

ODREDBE ZA IZVOZNE KREDITE I POMOĆ POVEZANU S TRGOVINOM

2. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE

(a) Maksimalni rok otplate za robu i usluge na koje se odnose odredbe članka 1. točke (a) podtočaka 1. i 2. ovog sektorskog dogovora iznosi 18 godina.

(b) Maksimalni rok otplate za početno punjenje gorivom iznosi četiri godine od isporuke. Maksimalni je rok otplate za naknadna punjenja nuklearnim gorivom dvije godine od njegove dostave.

(c) Maksimalni rok otplate za zbrinjavanje rabljenog goriva iznosi dvije godine.

(d) Maksimalni rok otplate za obogaćivanje i postupanje s rabljenim gorivom iznosi pet godina.

3. OTPLATA GLAVNICE I PLAĆANJE KAMATA

(a) Sudionice primjenjuju način otplate glavnice i plaćanja kamata utvrđen podtočkama 1. i 2. u nastavku:

1. otplata glavnice izvršava se u jednakim obrocima

2. kombinirana otplata glavnice i plaćanje kamata izvršava se u jednakim obrocima.

(b) Glavnica se otplaćuje i kamate se plaćaju najmanje svakih šest mjeseci, pri čemu se prvo plaćanje kamata vrši najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita.

(c) Na izuzetnoj i propisno opravdanoj osnovi, službena potpora za robu i usluge iz članka 1. točke (a) podtočaka 1. i 2. ovoga dogovora može se odobriti uz uvjete koji se razlikuju od onih utvrđenih točkama (a) i (b) ovoga članka. Pružanje takve potpore objašnjava se neravnotežom vremenske raspodjele sredstava dostupnih dužniku i profilom servisiranja dugova unutar jednakog polugodišnjeg rasporeda otplate i u skladu je sa sljedećim kriterijima:

1. maksimalni rok otplate je 15 godina

2. niti jedna otplata glavnice ili niz uplata u šestomjesečnom razdoblju koje se odnose na glavnicu ne smiju premašiti 25 % glavnice kredita

3. glavnica se otplaćuje najmanje svakih 12 mjeseci. Prva otplata glavnice izvršava se najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita, pri čemu je u razdoblju od 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita potrebno otplatiti najmanje 2 % glavnice kredita.

4. kamate se plaćaju najmanje svakih 12 mjeseci, pri čemu se prvo plaćanje kamata izvršava najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita

5. najviši ponderirani prosjek razdoblja otplate ne smije premašiti devet godina.

(d) Kamate dospjele nakon datuma početka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.

4. UTVRĐIVANJE CIRR-ova

Važeći CIRR-ovi za službenu financijsku potporu koja se pruža u skladu s odredbama ovog sektorskog dogovora utvrđuju se pomoću sljedećih osnovnih stopa i marža:







Rok otplate (u godinama) Nove nuklearne elektrane (1) Svi ostali ugovori (2) Osnovna stopa (državne obveznice) Marža (u baznim bodovima) Osnovna stopa (državne obveznice) Marža (u baznim bodovima) < 11 Odgovarajući CIRR u skladu s člankom 20. Sporazuma 11 do 12 7 godina 100 7 godina 100 13 8 godina 120 7 godina 120 14 9 godina 120 8 godina 120 15 9 godina 120 8 godina 120 16 10 godina 125 9 godina 120 17 10 godina 130 9 godina 120 18 10 godina 130 10 godina 120 (1) Odnosi se na članak 1. točku (a) podtočku 1. (2) Odnosi se na članak 1. točku (a) podtočke 2. do 4.

5. PRIHVATLJIVE VALUTE

Valute prihvatljive za službenu finanncijsku potporu jesu one koje su u potpunosti konvertibilne i za koje su dostupni podaci za utvrđivanje minimalnih kamatnih stopa iz članka 4. ovog sektorskog dogovora i članka 20. Sporazuma za rokove otplate manje od 11 godina.

6. SLUŽBENA POTPORA ZA NUKLEARNO GORIVO ILI USLUGE POVEZANE S NUKLEARNIM GORIVOM

Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 7. ovog sektorskog dogovora sudionice ne smiju davati besplatno nuklearno gorivo ili usluge.

7. POMOĆ

Sudionice ne smiju pružati potporu u obliku pomoći.

POGLAVLJE III.

POSTUPCI

8. PRETHODNA OBAVIJEST

(a) Sudionica mora izdati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. Sporazuma najkasnije deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze ako želi pružati potporu u skladu s odredbama ovog sektorskog dogovora.

(b) Ako sudionica koja dostavlja obavijest namjerava pružiti potporu s rokom otplate dužim od 15 godina i/ili u skladu s člankom 3. točkom (c) ovog sektorskog dogovora, mora čekati dodatnih deset kalendarskih dana ako bilo koja druga sudionica zatraži raspravu tijekom prvih deset kalendarskih dana.

(c) Sudionica nakon rasprave obavješćuje sve ostale sudionice o svojoj konačnoj odluci radi lakšeg preispitivanja ukupnog iskustva.

POGLAVLJE IV.

PREISPITIVANJE

9. BUDUĆI RAD

Sudionice dogovaraju da će ispitati sljedeća pitanja:

(a) režim minimalne promjenljive kamatne stope

(b) najviši iznos službene potpore za lokalne troškove.

10. REVIZIJA I PRAĆENJE

Sudionice redovito preispituju odredbe ovog sektorskog dogovora, a najkasnije do kraja 2017.









PRILOG III.

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE

DIO 1.

OPĆE ODREDBE

1. SVRHA

(a) Svrha je ovog sektorskog dogovora osigurati okvir za predvidljivo, usklađeno i transparentno korištenje službeno podupiranih izvoznih kredita za prodaju ili najam zrakoplova i druge robe i usluga navedenih u članku 4. točki (a) u nastavku. Ovim se sektorskim dogovorom žele promicati ravnopravni tržišni uvjeti za te izvozne kredite, da bi se potaknulo tržišno natjecanje među izvoznicima utemeljeno na kvaliteti i cijeni izvezenih roba i usluga, a ne na najpovoljnijim službeno podupiranim financijskim uvjetima.

(b) Ovim su sektorskim dogovorom utvrđeni najpovoljniji uvjeti po kojima se mogu odobriti službeno podupirani izvozni krediti.

(c) U cilju toga sektorskim se dogovorom želi uspostaviti ravnoteža kojom se na svim tržištima:

1. izjednačavaju konkurentski financijski uvjeti između sudionica

2. neutralizira službena potpora među sudionicama kao čimbenik pri odabiru konkurentskih roba i usluga navedenih u članku 4. točki (a) i

3. izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja među sudionicama ovog sektorskog dogovora i svim drugim izvorima financiranja.

(d) Sudionice ovog sektorskog dogovora („sudionice”) potvrđuju da su odredbe ovog sektorskog sporazuma sastavljene isključivo u svrhu ovog sektorskog dogovora i da se tim odredbama ne dovode u pitanje drugi dijelovi Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) i njihov razvoj.

2. STATUS

Ovaj je sektorski dogovor džentlmenski dogovor među sudionicama i čini Prilog III. Sporazumu. On je sastavni dio Sporazuma i njime se zamjenjuje sektorski dogovor koji je stupio na snagu u srpnju 2007.

3. SUDJELOVANJE

Trenutačne su sudionice: Australija, Brazil, Kanada, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Norveška, Švicarska i Sjedinjene Američke Države. Sve nesudionice mogu postati sudionice u skladu s postupcima iz Dodatka I.

4. PODRUČJE PRIMJENE

(a) Ovaj se sektorski dogovor primjenjuje na sve službene potpore koje pruža ili koje se pružaju u ime neke vlade i čiji je rok otplate dvije godine ili više, za izvoz:

1. novih civilnih zrakoplova i u njih ugrađenih motora, uključujući opremu koju je pribavio kupac

2. rabljenih, prenamijenjenih i obnovljenih civilnih zrakoplova i u njih ugrađenih motora, uključujući, u svim tim slučajevima, opremu koju je pribavio kupac

3. rezervnih motora

4. rezervnih dijelova za civilne zrakoplove i motore

5. ugovora o održavanju i servisiranju civilnih zrakoplova i motora

6. preinaka, većih preoblikovanja i obnova civilnih zrakoplova

7. kompleta za motore.

(b) Službena potpora pruža se u različitim oblicima:

1. garancija ili osiguranje za izvozne kredite (čisto pokriće)

2. službene financijske potpore:

— izravan kredit/financiranje i refinanciranje ili

— subvencioniranje kamatne stope.

Sve kombinacije gore navedenog.

(c) Ovaj sektorski dogovor ne primjenjuje se na službenu potporu za:

1. izvoz novih i ra