3.7.

Ispitivanje otpornosti na vatru treba se provesti na uzorcima spremnika koji je podvrgnut ispitivanju propusnosti 3.7.1. Priprema ispitnih uzoraka 3.7.1.1. Najmanje deset glatkih ili gotovo glatkih uzoraka za ispitivanje dugih 125 ± 5 mm i širokih 12.5 ± 0.2 mm uzima se s jednog spremnika za gorivo ili više njih koji su podvrgnuti ispitivanju propusnosti. Međutim, ako uzimanje uzoraka za ispitivanje nije moguće zbog konstrukcijskih značajki (odnosno oblika) spremnika za gorivo, za potrebe ovog testiranja priprema posebnog spremnika ili više njih sa sličnim značajkama, ali s više glatkih ili gotovo glatkih površina zidova, smatra se prihvatljivom. Ukupna je debljina svih uzoraka unutar ±5% najdebljeg uzorka. 3.7.1.2. U svaki se uzorak urezuju dvije crte, jedna na 25 mm, a druga na 100 mm od jednog kraja. 3.7.1.3. Rubovi ispitnih uzoraka oštro su istaknuti. Rubovi dobiveni piljenjem skinuti su finim brušenjem kako bi se dobila glatka površina. 3.7.2. Oprema za ispitivanje 3.7.2.1. Komora za ispitivanje sastoji se od potpuno zatvorenog laboratorijskog odsisnika dima s vatrootpornim staklenim prozorom za promatranje ispitivanja. Zrcalo se može upotrijebiti u određenim ispitivanjima kako bi se omogućilo promatranje stražnje strane uzorka. Ventilator je odsisnika dima isključen tijekom ispitivanja i potrebno ga je ponovno uključiti odmah nakon ispitivanja kako bi se odstranili proizvodi sagorijevanja. Ispitivanje se isto tako može provesti u metalnoj kutiji postavljenoj ispod odsisnika dima s uključenim ventilatorom. Gornja i donja stjenka metalne kutije imaju ventilacijske otvore koji omogućavaju prolazak dovoljno zraka za sagorijevanje bez izlaganja gorućeg uzorka propuhu. 3.7.2.2. Stalak se sastoji od dva držača koji se pomoću okretnih zglobova mogu postaviti u bilo koji položaj. 3.7.2.3. Plamenik je plinski Bunsenov (ili Tirillov) plamenik sa sapnicom promjera 10 mm. Na sapnicu nije ugrađena nikakva dodatna naprava. 3.7.2.4. Osiguran je metalni zaslon veličine mreže 20 i ukupnih dimenzija približno 100 x 100 mm. 3.7.2.5. Osigurana je posuda s vodom predloženih dimenzija približno 150 × 75 × 30 mm. 3.7.2.6. Osiguran je uređaj za mjerenje vremena (u sekundama). 3.7.2.7. Osigurana je mjerna letva (u milimetrima). 3.7.2.8. Osigurana je pomična mjerka (točnosti najmanje 0,05 mm) ili jednakovrijedan mjerni uređaj. 3.7.3. Postupak ispitivanja 3.7.3.1. Uzorak se pričvršćuje na držač na stalku krajem koji je najbliži oznaci 100 mm, pri čemu je njegova uzdužna os vodoravna, a poprečna pod kutom od 45° na vodoravnu. Ispod ispitnog uzorka, na drugi je stalak pričvršćen mrežasti metalni zaslon 10 mm vodoravno ispod ruba uzorka tako da uzorak strši približno 13 mm izvan kraja zaslona (vidjeti sliku 9-1.). Posuda s vodom postavlja se na radnu plohu odsisnika dima tako da prihvati čestice žara koje mogu upasti tijekom ispitivanja. Napomene: (1) TS = uzorak za ispitivanje; (2) WMF = tkano metalno vlakno. 3.7.3.2. Dovod zraka u plamenik postavljen je tako da se dobije plavi plamen visine približno 25 mm. 3.7.3.3. Plamenik je postavljen tako da njegov plamen dodiruje vanjski rub uzorka koji se ispituje (vidjeti sliku 1.) istovremeno s uključivanjem zapornog sata. Plamen djeluje 30 sekundi. Ako se uzorak izobliči, rastopi ili skupi, plamen se premješta kako bi i dalje djelovao na uzorak. Međutim, znatna deformacija uzorka tijekom ispitivanje može iskriviti rezultat. Plamenik se uklanja nakon 30 sekundi ili kad vrh plamena dosegne oznaku 25 mm, s obzirom na to što nastane prije. Plamenik se udaljava najmanje 450 mm od uzorka i zatvara se odsisnik dima. 3.7.3.4. Kad vrh plamena dosegne oznaku 25 mm, navedeno vrijeme u sekundama bilježi se kao vrijeme t1. 3.7.3.5. Zaporni sat zaustavlja se kad se sagorijevanje (s ili bez plamena) zaustavi ili dosegne oznaku 100 mm od slobodnog kraja. Navedeno vrijeme bilježi se kao vrijeme t. Ako zapaljivi materijal koji se nalazi na mrežastom metalnom zaslonu ponovno zapali uzorak, rezultat ispitivanja može biti narušen. 3.7.3.6. Ako sagorijevanje ne dosegne oznaku 100 mm, duljina dijela koji nije izgorio mjeri se od oznake 100 mm duž donjega ruba uzorka i zaokružuje na prvu veću ili manju cjelobrojnu vrijednost u milimetrima. Izgorjela duljina stoga je jednaka 100 mm umanjeno za duljinu dijela koji nije izgorio, izraženo u mm. 3.7.3.7. Ako je uzorak izgorio do ili preko oznake 100 mm, brzina sagorijevanja računa se kako slijedi: i izražava u mm/s. 3.7.3.8. Ispitivanje opisano u točkama 3.7.3.1. do 3.7.3.7. ponavlja se na različitim uzorcima sve dok tri uzorka ne izgore do ili preko oznake 100 mm ili dok se ne ispita deset uzoraka. 3.7.3.9. Ako samo jedan od deset uzoraka izgori do ili preko oznake 100 mm, ispitivanje opisano u točkama 3.7.3.1. do 3.7.3.7. ponavlja se na najviše deset novih uzoraka. 3.7.4. Izražavanje rezultata 3.7.4.1. Izvješće o ispitivanju sadrži barem sljedeće detaljne informacije: — broj ispitanih uzoraka; te u pogledu svakog pojedinačnog uzorka: — identifikacijska sredstva; — metodu pripreme i skladištenja; — debljinu izmjerenu u svakoj trećini duljine uzorka (u mm s najmanje jednim decimalnim mjestom); — vrijeme sagorijevanja (s); — duljinu sagorijevanja (mm); — izjavu i razlog ako uzorak nije izgorio do oznake 100 mm (primjerice zbog kapanja, curenja ili rasipanja u izgorjele čestice); — izjavu ako je zapaljivi materijal koji se nalazi na mrežastom metalnom zaslonu ponovno zapalio uzorka. 3.7.4.2. Ako su najmanje dva uzorka izgorjela do ili preko oznake 100 mm, utvrđuje se prosječna brzina sagorijevanja (izražena u mm/s i prema izračunu iz višestrukih rezultata u skladu s formulom iz točke 3.7.3.7.). Prosječna brzina sagorijevanja stoga je prosjek brzina sagorijevanja svih uzoraka koji su izgorjeli do ili preko oznake 100 mm. Ova se vrijednost uspoređuje sa zahtjevima iz točaka 3.7.5. do 3.7.5.1. i izračunima te se ne vrši provjera iz točke 3.7.4.3. ▼M1 3.7.4.3. Prosječno vrijeme sagorijevanja (ACT) i prosječna duljina sagorijevanja (ACL) izračunavaju se ako ni jedan od deset uzoraka ili ne više od jednoga od dvadeset uzoraka nije izgorjelo do oznake 100 mm. Jednadžba 9-1.: (napomena: n = broj uzoraka) Rezultat se zaokružuje na prvi veći ili manji pomak od pet sekundi. Međutim, ne upotrebljava se prosječno vrijeme sagorijevanja od 0 sekundi. (Drugim riječima, ako sagorijevanje traje između kraće od 2 sekunde i 7 sekundi, prosječno vrijeme sagorijevanja je 5 sekundi; ako sagorijevanje traje između 8 i 12 sekundi, prosječno vrijeme sagorijevanja je 10 sekundi; ako sagorijevanje traje između 13 i 17 sekundi, prosječno vrijeme sagorijevanja je 15 sekundi itd.). Jednadžba 9-2.: (napomena: n = broj uzoraka) Rezultat se izražava u odnosu na najbliži pomak od 5 mm (drugim riječima, „manje od 5 mm” navodi se ako je duljina sagorijevanja manja od 2 mm te se stoga ni u kojem slučaju ne navodi prosječna duljina sagorijevanja od 0 mm.). Kada jedan od 20 uzoraka izgori do ili preko oznake 100 mm, uzima se duljina sagorijevanja (odnosno vrijednost od (100 – duljina neizgorenog dijela) tog uzorka) od 100 mm. Jednadžba 9-3.: u Ova se vrijednost uspoređuje sa zahtjevima utvrđenima točkama 3.7.5. do 3.7.5.1. ▼B 3.7.5. Zahtjevi koji se odnose na otpornost na vatru materijala spremnika za gorivo koji nije metal 3.7.5.1. Materijal spremnika za gorivo ne gori prosječnom brzinom izgaranja većom od 0,64 mm/s kako je utvrđeno u skladu s postupkom ispitivanja utvrđenim točkama 3.7. do 3.7.4.3.