02014R0223 — HR — 09.04.2022 — 004.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

►B UREDBA (EU) br. 223/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za najpotrebitije ( L 072 12.3.2014, 1)

Koju je izmijenila:









▼B

UREDBA (EU) br. 223/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 11. ožujka 2014.

o Fondu europske pomoći za najpotrebitije







GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i svrha

Ovom se Uredbom uspostavlja Fond europske pomoći najpotrebitijima („Fond“) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. godine i određuju ciljevi Fonda, područje primjene njegove potpore, dostupna financijska sredstva i njihova dodjela za svaku državu članicu te se utvrđuju se pravila potrebna za osiguranje djelotvornosti i učinkovitosti Fonda.

Članak 2.

Definicije

Primjenjuju se sljedeće definicije:

(1) „osnovna materijalna pomoć” znači osnovna potrošačka roba ograničene vrijednosti i za osobnu uporabu najpotrebitijih osoba, na primjer odjeća, higijenski proizvodi, školski pribor, vreće za spavanje;

(2) „najpotrebitije osobe“ znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba, čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, ili su ih odredile partnerske organizacije i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima;

(3) „partnerske organizacije“ znači javna tijela i/ili neprofitne organizacije koje dostavljaju hranu i/ ili osnovnu materijalnu pomoć, prema potrebi, u kombinaciji s popratnim mjerama izravno ili posredstvom drugih partnerskih organizacija, ili provode aktivnosti usmjerene izravno na socijalno uključivanje najpotrebitijih osoba i čije je operacije odabralo upravljačko tijelo u skladu s člankom 32. stavkom 3. točkom (b);

(4) „nacionalni programi“ znači svi programi koji, barem djelomično, imaju iste ciljeve kao i Fond i koje na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini provode javna tijela ili neprofitne organizacije;

(5) „operativni program za hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć” (također nazvan „OP I”) znači operativni program koji pruža potporu podjeli hrane i /ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijim osobama, prema potrebi u kombinaciji s popratnim mjerama, usmjeren na ublažavanje socijalne isključenosti najpotrebitijih osoba;

(6) „operativni program za socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba” (također nazvan „OP II”) znači operativni program koji pruža potporu aktivnostima izvan aktivnih mjera tržišta rada, koje se sastoje od nefinancijske, nematerijalne pomoći, usmjerene na socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba;

(7) „operacija“ znači projekt, ugovor ili djelovanje koje odabere upravljačko tijelo dotičnog operativnog programa, ili je pod njegovom odgovornosti, koje pridonosi ciljevima na koje se odnosi;

(8) „dovršena operacija“ znači operacija koja je fizički dovršena ili potpuno provedena i u vezi s kojom su korisnici izvršili sva povezana plaćanja, a potpora iz odnosnog operativnog programa je plaćena korisnicima;

(9) „korisnik“ znači javno ili privatno tijelo odgovorno za pokretanje ili koje pokreće i provodi operacije;

(10) „primatelj pomoći“ znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. ove Uredbe;

(11) „popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti i/ili borbe s izvanrednim društvenim situacijama na način koji dodatno osnažuje i koji je održiviji, na primjer smjernice o uravnoteženoj prehrani i savjet o upravljanju proračunom;

(12) „javni rashodi“ znači javni doprinos financiranju operacija čiji je izvor proračun nacionalnih, regionalnih ili lokalnih javnih tijela, proračuna Unije u vezi s Fondom, proračun javnopravnih tijela ili proračun udruženja javnih tijela ili bilo kojeg tijela koje uređuje javno pravo u smislu članka 1. stavka 9. Direktive 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 1 );

(13) „posredničko tijelo“ znači javno ili privatno tijelo koje djeluje pod odgovornosti upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje ili koje izvršava poslove u ime takvog tijela u vezi s provedbenim operacijama korisnika;

(14) „obračunska godina” znači razdoblje od 1. srpnja do 30. lipnja, osim za prvu obračunsku godinu programskog razdoblja za koju je to razdoblje od početnog datuma prihvatljivosti rashoda do 30. lipnja 2015. Završna obračunska godina je od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024.;

(15) „financijska godina“ znači razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca;

(16) „nepravilnost” znači svaka povreda prava Unije ili nacionalnog prava povezana s njegovom primjenom, koja proizlazi iz čina ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu Fonda a koja ima ili bi mogla imati učinak ugrožavanja proračuna Unije tako da tereti proračun Unije neopravdanim izdatkom;

(17) „gospodarski subjekt” znači svaka fizička ili pravna osoba ili drugi subjekt koji sudjeluje u provođenju pomoći iz Fonda, osim države članice koja izvršava svoje ovlasti kao javno tijelo;

(18) „sustavna nepravilnost” znači svaka nepravilnost koja se može ponavljati i koja ima visoku vjerojatnost pojavljivanja u sličnim vrstama operacija, što je rezultat ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući nemogućnost uspostave odgovarajućih postupaka u skladu s ovom Uredbom;

(19) „ozbiljni nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole” znači nedostatak zbog kojeg su potrebna značajna poboljšanja u sustavu, koji izlaže Fond značajnom riziku od nepravilnosti i čije postojanje nije u skladu s nekvalificiranim revizorskim mišljenjem o funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole.

Članak 3.

Ciljevi

1. Fond promiče socijalnu koheziju, poboljšava socijalnu uključenost i stoga u konačnici doprinosi cilju iskorjenjivanja siromaštva u Uniji pridonoseći postizanju cilja smanjenja siromaštva za najmanje 20 milijuna osoba koji žive u riziku od siromaštva ili i socijalne isključenosti u skladu sa strategijom Europa 2020., istovremeno nadopunjujući strukturne fondove. Fond pridonosi ostvarenju posebnog cilja ublažavanja najgorih oblika siromaštva, pružanjem nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama: hrane i/ili osnovne materijalne pomoći i aktivnosti socijalne uključenosti usmjerene na socijalnu integraciju najpotrebitijih osoba.

Navedeni cilj i rezultati provedbe Fonda procjenjuju se kvalitativno i kvantitativno.

2. Fond nadopunjuje održive nacionalne politike za iskorjenjivanje siromaštva i politike socijalne uključenosti, koje ostaju odgovornost država članica

Članak 4.

Područje primjene potpore

1. Fond pruža podršku nacionalnim programima putem kojih se hrana i/ili osnovna materijalna pomoć dijele najpotrebitijim osoba putem partnerskih organizacija koje odabiru države članice.

S ciljem povećanja i diversifikacije ponude hrane za najpotrebitije osobe, kao i smanjenja i sprječavanja rasipanja hrane, Fond može podržavati aktivnosti povezane s prikupljanjem, prijevozom, skladištenjem i podjelom donacija u hrani.

Fond također može pružiti podršku popratnim mjerama, koje nadopunjuju pružanje hrane i/ili osnovne materijalne pomoći.

2. Fond pruža podršku aktivnostima koje pridonose socijalnoj uključenosti najpotrebitijih osoba.

3. Fond promiče, na razini Unije, uzajamno učenje, umrežavanje i širenje dobrih praksi u području nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama.

Članak 5.

Načela

1. Dio proračuna Unije dodijeljen Fondu provodi se u okviru podijeljenog upravljanja između država članica i Komisije, u skladu s točkom (b) članka 58. stavka 1. Financijske uredbe, uz izuzetak tehničke pomoći na inicijativu Komisije koja se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s točkom (a) članka 58. stavka 1. Financijske uredbe.

2. Komisija i države članice, uzimajući u obzir poseban kontekst svake države članice, osiguravaju da potpora iz Fonda bude usklađena s odgovarajućim politikama i prioritetima Unije i dopunjuje druge instrumente Unije.

3. Potpora iz Fonda provodi se u bliskoj suradnji između Komisije i država članica u skladu s načelom supsidijarnosti.

4. Države članice i tijela koja one imenuju za tu svrhu odgovorni su za provedbu operativnih programa i izvršavanje svojih zadaća u okviru ove Uredbe u skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom države članice i podliježu usklađenosti s ovom Uredbom.

5. Mehanizmi za provedbu i korištenje Fonda, a posebno financijski i administrativni resursi potrebni za izvješćivanje, evaluaciju, upravljanje i kontrolu uzimaju u obzir načelo proporcionalnosti ovisno o razini dodijeljene potpore i ograničeni administrativni kapacitet organizacija koje djeluju ponajprije zahvaljujući volonterima.

6. U skladu sa svojim odnosnim odgovornostima, te kako bi se spriječilo dvostruko financiranje, Komisija i države članice osiguravaju koordinaciju s EFS-om i s drugim odgovarajućim politikama, strategijama i instrumentima Unije, osobito inicijativama Unije u području javnog zdravstva i protiv rasipanja hrane.

7. Komisija, države članice i korisnici primjenjuju načelo dobrog financijskog upravljanja u skladu s člankom 30. Financijske uredbe.

8. Komisija i države članice osiguravaju djelotvornost Fonda, posebno kroz praćenje, izvješćivanje i evaluaciju.

9. Države članice i Komisija osiguravaju da su operativni programi pripremljeni, programirani, provedeni, praćeni i evaluirani, uz poštovanje načela partnerstva, prilikom provođenja savjetovanja relevantnih dionika kako je utvrđeno u ovoj Uredbi.

10. Komisija i države članice poduzimaju korake kako bi osigurale učinkovitost Fonda te izvršavaju svoje odnosne uloge u vezi s Fondom s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja za korisnike

11. Komisija i države članice osiguravaju da se ravnopravnost između muškaraca i žena i ugradnja rodne perspektive uzima u obzir i promiče tijekom raznih faza pripreme, programiranja, upravljanja i provedbe, praćenja i evaluacije Fonda, kao i tijekom provedbe kampanja za informiranje i podizanje razine svijesti te razmjene najboljih praksi. Kada je to dostupno, Komisija i države članice koriste podatke raščlanjene prema spolu.

Komisija i države članice poduzimaju primjerene korake za sprječavanje bilo kakve diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne opredijeljenosti u ostvarivanju pristupa Fondu i programima i operacijama koje podržava Fond.

12. Operacije koje podržava Fond u skladu su s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom koje se tiče njegove primjene („mjerodavno pravo”) Prije svega, Fond se može koristiti samo za potporu podjeli hrane ili roba koje su usklađene s pravom Unije o ispravnosti potrošačkih proizvoda.

13. Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. Kriteriji odabira za prehrambene proizvode, i prema potrebi za robe, također uzimaju u obzir klimatske i okolišne aspekte, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane. Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba.

14. Komisija i države članice osiguravaju da pomoć pružena u okviru ovog Fonda poštuje dostojanstvo najpotrebitijih osoba.







GLAVA II.

SREDSTVA I PROGRAMIRANJE

Članak 6.

Ukupna sredstva

1. Sredstva dostupna za proračunsku obvezu iz Fonda za razdoblje 2014. - 2020. iznose 3 395 684 880 EUR po cijenama iz 2011., u skladu s godišnjom raspodjelom iz Priloga II.

▼M3

2. Uz izuzetak dodatnih sredstava dodijeljenih kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19, kako je navedeno u članku 6.a, dodjeljivanje sredstava iz Fonda za razdoblje 2014.–2020. za svaku državu članicu navedeno je u Prilogu III. Najmanji iznos po državi članici je 3 500 000 EUR za cijelo razdoblje.

▼B

3. Za potrebe programiranja i naknadnog uključivanja u opći proračun Unije, iznos sredstava je indeksiran na 2 % godišnje.

4. 0,35 % ukupnih sredstava dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije.

▼M3

Članak 6.a

Dodatna sredstva kao odgovor na krizu povezanu s izbijanjem bolesti COVID-19

1. Ako država članica to smatra primjerenim, sredstva navedena u članku 6. stavku 1. ove Uredbe povećavaju se kao odgovor na krizu povezanu s izbijanjem bolesti COVID-19, u skladu s člankom 92.b stavkom 5. sedmim podstavkom Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 2 ) i pod relevantnim uvjetima utvrđenim u tom stavku. Dodatna sredstva čine vanjski namjenski prihodi iz članka 3. stavka 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 ( 3 ) i podliježu njezinu članku 3. stavcima 3., 4., 7. i 9. Dodatna sredstva mogu utjecati na proračunske obveze za godine 2021. i 2022.

2. Odstupajući od članka 7. stavka 1., razdoblje za operativne programe kojima su dodijeljena dodatna sredstva u skladu sa stavkom 1. ovog članka traje do 31. prosinca 2022.

3. Odstupajući od članka 38. prvog stavka ove Uredbe, proračunske obveze za dodatna sredstva koje se odnose na svaki program izvršavaju se u godinama 2021. i 2022.

Odstupajući od članka 59. stavka 1. ove Uredbe, proračunske obveze za dodatna sredstva opozivaju se u skladu s pravilima koja treba slijediti pri zaključenju programâ.

4. Osim predfinanciranja iz članka 44. stavka 1., Komisija isplaćuje predfinanciranje u iznosu od 11 % dodatnih sredstava dodijeljenih za 2021. nakon odluke Komisije kojom se odobrava izmjena programa za dodjelu dodatnih sredstava.

Iznos isplaćen kao početno predfinanciranje kako je navedeno u prvom podstavku u cijelosti se poravnava u računima Komisije najkasnije do zaključenja programa.

5. Odstupajući od članka 20., na dodatna sredstva iz stavka 1. ovog članka može se primijeniti stopa sufinanciranja do 100 %.

▼B

Članak 7.

Operativni programi

1. Svaka država članica Komisiji podnosi OP I i/ili OP II koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.

2. OP I sadrži: (a) određivanje i obrazloženje odabira vrste/vrsta materijalne deprivacije koja/koje će se rješavati u okviru operativnog programa i, za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava, opis glavnih značajki podjele hrane i/ili osnovne materijalne pomoći te, prema potrebi, popratnih mjera koje će se osigurati, uzimajući u obzir rezultate ex ante evaluacije koja se provodi u skladu s člankom 16.; (b) opis odgovarajućeg nacionalnog programa ili više njih za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava; (c) opis mehanizma kojim se utvrđuju kriteriji prihvatljivosti za najpotrebitije osobe, podijeljeni, prema potrebi, po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava; (d) kriterije za odabir operacija i opis mehanizma odabira prema potrebi podijeljene po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava; (e) kriterije za odabir partnerskih organizacija podijeljene, prema potrebi, po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava; (f) opis mehanizma koji se koristi za osiguranje komplementarnosti s ESF-om; (g) plan financiranja koji sadrži tablicu u kojoj se za cijelo programsko razdoblje određuje iznos ukupnog financijskog izdvajanja u vezi s potporom iz operativnog programa za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava, kao i odgovarajuće popratne mjere.

3. OP II sadrži: (a) strategiju za doprinos programa promicanju socijalne kohezije i smanjenju siromaštva u skladu sa strategijom Europa 2020., uključujući obrazloženje odabira prioriteta za pružanje pomoći; (b) posebne ciljeve operativnog programa temeljene na određivanju nacionalnih potreba, uzimajući u obzir rezultate ex ante evaluacije provedene u skladu s člankom 16. Ex ante evaluacija podnosi se Komisiji u isto vrijeme kad i operativni program; (c) plan financiranja koji sadrži tablicu u kojoj se za cijelo programsko razdoblje određuje iznos ukupnog financijskog izdvajanja u vezi s potporom iz operativnog programa za svaku vrstu djelovanja; (d) određivanje najpotrebitijih osoba koje će biti cilj programa; (e) financijske pokazatelje koji se odnose na odgovarajuće dodijeljene rashode; (f) očekivane rezultate za posebne ciljeve i odgovarajuća ostvarenja za pojedine programe te pokazatelje rezultata s polaznim i ciljnim vrijednostima; (g) opis vrste i primjera djelovanja kojima će se dodijeliti potpora i njihovog očekivanog doprinosa posebnim ciljevima iz točke (b), uključujući vodeća načela za odabir operacija i, prema potrebi, određivanje vrsta korisnika; (h) opis mehanizma koji se koristi za osiguranje komplementarnosti s Europskim socijalnim fondom i sprečavanje preklapanja i dvostrukog financiranja operacija.

4. Osim toga, svaki operativni program sadrži: (a) određivanje upravljačkog tijela, tijela za ovjeravanje, prema potrebi, tijela za reviziju i tijela prema kojem će Komisija izvršavati plaćanja i opis postupka praćenja; (b) opis poduzetih mjera za uključivanje svih odgovarajućih dionika kao i, prema potrebi, nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela u pripremi operativnog programa; (c) opis planiranog korištenja tehničke pomoći u skladu s člankom 27. stavkom 4., uključujući djelovanja za jačanje administrativnih kapaciteta korisnika u vezi s provedbom operativnog programa; (d) plan financiranja koji sadrži tablicu koja za svaku godinu u skladu s člankom 20. određuje iznos financijskog izdvajanja predviđenog za potporu iz Fonda i sufinanciranje u skladu s člankom 20.;

Partnerske organizacije iz članka 7. stavka 2. točke (e) koje izravno isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć same ili u suradnji s drugim organizacijama poduzimaju aktivnosti koje se prema potrebi sastoje od preusmjeravanja prema nadležnim službama, koje dopunjuju pružanje materijalne pomoći i kojima je cilj uključivanje najpotrebitijih osoba u društvo, bez obzira na to podupire li Fond same te aktivnosti ili ne. Međutim, te popratne mjere nisu obvezne u slučaju da se hrana i/ili osnovna materijalna pomoć pružaju samo najpotrebitijoj djeci u sustavu skrbi za djecu ili usporedivoj skrbi.

5. Države članice ili tijelo koje one imenuju izrađuju operativne programe. Surađuju sa svim odgovarajućim dionicima kao i, prema potrebi, nadležnim regionalnim, lokalnim i drugim javnim tijelima. Države članice osiguravaju da su operativni programi usko povezani s nacionalnim politikama za socijalnu uključenost.

6. Države članice izrađuju prijedlog svojih operativnih programa u skladu s predlošcima iz Priloga I. prema potrebi.

Članak 8.

Donošenje operativnih programa

1. Komisija procjenjuje usklađenost svakog pojedinog operativnog programa s ovom Uredbom i njegov doprinos ciljevima Fonda, uzimajući u obzir ex ante evaluaciju koja se provodi u skladu s člankom 16. Komisija osigurava da ne dolazi do preklapanja s bilo kojim operativnim programom u državi članici koji financira Europski socijalni fond.

2. Komisija može davati primjedbe u roku tri mjeseca od datuma podnošenja operativnog programa. Država članica Komisiji dostavlja sve potrebne dodatne informacije i, prema potrebi, revidira predloženi operativni program.

3. Pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije u skladu sa stavkom 2. na odgovarajući način uzete u obzir, Komisija pomoću provedbenih akata odobrava svaki operativni program najkasnije u roku šest mjeseci nakon što ga je država članica podnijela.

Članak 9.

Izmjene operativnih programa

1. Država članica može podnijeti zahtjev za izmjenu operativnog programa. Uz zahtjev se prilaže revidirani operativni program i obrazloženje izmjene.

2. Komisija ocjenjuje informacije dostavljene u skladu sa stavkom 1., uzimajući u obzir obrazloženje koje je dostavila država članica. Komisija može davati primjedbe, a država članica Komisiji daje sve potrebne dodatne informacije.

3. Komisija provedbenim aktima odobrava izmjenu operativnog programa najkasnije u roku četiri mjeseca nakon što ga je država članica podnijela pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije na odgovarajući način uzete u obzir.

▼M2

4. Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se za potrebe izmjene elemenata operativnog programa koji su obuhvaćeni pododjeljcima 3.5 i 3.6., odnosno odjeljkom 4. predložaka operativnog programa iz Priloga I. ni elemenata iz članka 7. stavka 2. točaka od (a) do (e) i (g) ako su ti elementi izmijenjeni radi odgovora na krizu uzrokovanu izbijanjem bolesti COVID-19.

▼M1

Države članice obavješćuju Komisiju o svakoj odluci o izmjeni elemenata iz prvog podstavka u roku od jednog mjeseca od datuma te odluke. U odluci se navodi datum njezina stupanja na snagu koji nije raniji od datuma njezina donošenja.

▼M4

Prvi i drugi podstavak primjenjuju se i u svrhu izmjene elemenata operativnog programa kojim se odgovara na migracijske izazove koji su posljedica vojne agresije Ruske Federacije.

▼B

Članak 10.

Razmjena dobre prakse

Komisija olakšava, uključujući i putem internetske stranice, razmjenu iskustava, izgradnju kapaciteta i povezivanje, kao i objavu određenih rezultata u području nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama.

Odgovarajuće organizacije koje ne koriste sredstva Fonda također mogu biti uključene.

Komisija se osim toga najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnerske organizacije na razini Unije o provedbi potpore iz Fonda i nakon takvog savjetovanja pravodobno podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Komisija također olakšava internetsko širenje odgovarajućih ishoda, izvješća i informacija u vezi s Fondom.







GLAVA III.

PRAĆENJE I EVALUACIJA, INFORMIRANJE I KOMUNIKACIJA

Članak 11.

Odbor za praćenje za OP II

1. U skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom dotične države članice, država članica u roku od tri mjeseca od datuma kada je bila obaviještena o odluci kojom je usvojen OP II osniva odbor za praćenje provedbe tog programa u dogovoru s upravljačkim tijelom.

2. Svaki odbor za praćenje sastavlja i donosi vlastiti poslovnik u skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom dotične države članice.

3. O sastavu odbora za praćenje odlučuje država članica, pod uvjetom da on bude sastavljen od predstavnika odgovarajućih tijela države članice i posredničkih tijela te od svih odgovarajućih dionika kao i, prema potrebi, predstavnika nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela. Odgovarajuća organizacija transparentnim procesima predstavnike nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela kao i odgovarajuće dionike uključuje u odbor za praćenje. Svaki član odbora za praćenje može imati glasačko pravo. Popis članova odbora za praćenje objavljuje se.

4. Komisija sudjeluje u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.

5. Odborom za praćenje predsjeda predstavnik države članice ili upravljačkog tijela.

Članak 12.

Funkcije odbora za praćenje za OP II

1. Odbor za praćenje sastaje se najmanje jednom godišnje i preispituje provedbu programa i napredak u ostvarenju njegovih posebnih ciljeva. Pritom uzima u obzir financijske podatke, zajedničke pokazatelje i pokazatelje za pojedine programe, zajedno s promjenama u vrijednosti pokazatelja rezultata i napretka u ostvarenju kvantificiranih ciljnih vrijednosti te, prema potrebi, rezultate analiza kakvoće.

2. Odbor za praćenje ispituje sva pitanja koja utječu na uspješnost programa. Posebno se ispituje sljedeće: (a) napredak u ostvarenju posebnih ciljeva operativnog programa na osnovi dokumenata koje podnese upravljačko tijelo, uključujući i rezultate evaluacije; (b) provedba mjera informiranja i komunikacije; (c) djelovanja kod kojih se u obzir uzimaju i promiču ravnopravnost između muškaraca i žena, jednake mogućnosti i nediskriminacija.

3. Odbor za praćenje ispituje i odobrava: (a) metodologiju i kriterije odabira operacija u skladu s vodećim načelima iz članka 7. stavka 3. točke (f); (b) godišnja i završna izvješća o provedbi; (c) svaki prijedlog upravljačkog tijela za izmjene operativnog programa.

4. Odbor za praćenje može dati primjedbe upravljačkom tijelu u vezi s provedbom programa i njegovom evaluacijom.

Odbor prati djelovanja koja su poduzeta kao rezultat njegovih primjedbi.

Članak 13.

Izvješća o provedbi i pokazatelji

1. Od 2015. do 2023. države članice do 30. lipnja svake godine Komisiji podnose godišnje izvješće o provedbi operativnog programa provedenog tijekom prethodne financijske godine.

▼M2

Odstupajući od prvog podstavka, godišnje izvješće o provedbi za 2019. podnosi se do 30. rujna 2020.

▼B

2. Države članice pripremaju godišnje izvješće o provedbi u skladu s delegiranim aktom iz stavka 6., uključujući popis zajedničkih pokazatelja i, u slučaju operativnih programa socijalne uključenosti, pokazatelja za pojedine programe.

O izvješćima o provedbi OPI države članice provode savjetovanje s odgovarajućim dionicima. Izvješću se prilaže sažetak primjedbi tih odgovarajućih dionika.

3. Godišnja izvješća o provedbi prihvatljiva su ako sadrže sve potrebne informacije u skladu s delegiranim aktom iz stavka 6. Komisija dotičnu državu članicu obavješćuje u roku 15 radnih dana od datuma primitka godišnjeg izvješća o provedbi ukoliko ono nije prihvatljivo. U slučaju da Komisija ne obavijesti državu članicu u roku, izvješće se smatra prihvatljivim.

4. Komisija pregledava godišnje izvješće o provedbi i izvješćuje državu članicu o svojim primjedbama u roku dva mjeseca po primitku godišnjeg izvješća o provedbi.

U slučaju da Komisija ne dostavi primjedbe državi članici unutar ovoga roka, izvješća se smatraju prihvaćenima.

5. Država članica podnosi završno izvješće o provedbi operativnog programa do 30. rujna 2024.

Države članice pripremaju završno izvješće o provedbi u skladu s delegiranim aktima iz stavka 6.

Komisija pregledava završno izvješće o provedbi i izvješćuje državu članicu o svojim primjedbama u roku pet mjeseci po primitku završnog izvješća.

U slučaju da Komisija ne dostavi primjedbe državi članici unutar ovoga roka, izvješća se smatraju prihvaćenima.

6. Komisija je ovlaštena do 17. srpnja 2014. donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 62., u kojima se utvrđuje sadržaj godišnjih i završnih izvješća o provedbi, uključujući popis zajedničkih pokazatelja.

7. Komisija državi članici može uputiti primjedbe o provedbi operativnog programa. Upravljačko tijelo u roku tri mjeseca izvješćuje Komisiju o poduzetim korektivnim mjerama.

8. Upravljačko tijelo objavljuje sažetak sadržaja svakog godišnjeg i završnog izvješća o provedbi.

9. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pravodobno podnosi sažetak godišnjih izvješća o provedbi i završnih izvješća o provedbi.

10. Postupak u vezi s izvješćima o provedbi ne smije biti pretjerano opsežan u usporedbi s dodijeljenim sredstvima i prirodom potpore te ne smije uzrokovati nepotrebno administrativno opterećenje.

Članak 14.

Sastanci u svrhu preispitivanja

1. Komisija i države članice sastaju se svake godine od 2014. do 2023., osim ako je drukčije dogovoreno, radi preispitivanja napretka postignutog u provedbi operativnog programa, uzimajući u obzir godišnje izvješće o provedbi i primjedbe Komisije iz članka 13. stavka 7., prema potrebi.

2. Sastankom u svrhu preispitivanja predsjeda Komisija. Odgovarajući dionici pozvani su sudjelovati u sastancima u svrhu preispitivanja za OP I, osim za dijelove tog sastanka kod kojih bi njihovo sudjelovanje dovelo do sukoba interesa ili kršenja povjerljivosti u vezi s revizijskim pitanjima.

3. Država članica osigurava da se nakon sastanka u svrhu preispitivanja na sve primjedbe Komisije daju primjereni odgovori te da se na njega upućuje u izvješću o provedbi za, prema potrebi, jednu ili više sljedećih financijskih godina.

Članak 15.

Opće odredbe o evaluaciji

1. Države članice osiguravaju potrebne resurse za provedbu evaluacija i osiguravaju uspostavu postupaka za davanje i prikupljanje potrebnih podataka za evaluacije, uključujući podatke u vezi sa zajedničkim pokazateljima iz članka 13.

2. Evaluacije provode stručnjaci koji su funkcionalno neovisni od tijela odgovornih za provedbu operativnog programa. Sve evaluacije javno se objavljuju u cijelosti, ali ni u kojem slučaju ne smiju sadržavati informacije o identitetu primatelja pomoći.

3. Evaluacije ne smiju biti pretjerano opsežne u usporedbi s dodijeljenim sredstvima i prirodom potpore te ne uzrokuje nepotrebno administrativno opterećenje.

Članak 16.

Ex ante evaluacija

1. Države članice provode ex ante evaluaciju svakog operativnog programa.

2. Ex ante evaluacija provodi se pod nadležnosti tijela odgovornog za pripremu operativnog programa. Podnosi se Komisiji istovremeno kada i operativni program, zajedno s izvršnim sažetkom.

3. Ex ante evaluacije OP-a I ocjenjuje sljedeće elemente: (a) doprinos cilju Unije o najmanje 20 milijuna ljudi manje koji žive u siromaštvu ili u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti do 2020., u vezi s odabranom vrstom materijalne deprivacije koja se rješava te uzimajući u obzir nacionalne okolnosti po pitanju siromaštva i socijalne isključenosti te materijalne deprivacije; (b) unutarnju usklađenost predloženog operativnog programa i njegov odnos s drugim odgovarajućim financijskim instrumentima; (c) usklađenost dodjele proračunskih sredstava s ciljevima operativnog programa; (d) doprinos očekivanih ostvarenja rezultatima, a time i ciljevima Fonda; (e) uključenost odgovarajućih dionika; (f) održivost postupaka za praćenje operativnog programa i za prikupljanje podataka potrebnih za provedbu evaluacija.

4. Ex ante evaluacije OP-a II ocjenjuju sljedeće elemente: (a) doprinos promicanju socijalne kohezije i smanjenju siromaštva u skladu sa strategijom Europa 2020., uzimajući u obzir nacionalne potrebe; (b) unutarnju usklađenost predloženog programa i njegov odnos s drugim odgovarajućim instrumentima, posebno s Europskim socijalnim fondom; (c) usklađenost dodjele proračunskih sredstava s ciljevima programa; (d) važnost i jasnoću predloženih pokazatelja za pojedine programe; (e) način na koji će očekivana ostvarenja doprinijeti rezultatima; (f) ostvarivost kvantificiranih ciljnih vrijednosti za pokazatelje, uzimajući u obzir predviđenu potporu iz Fonda; (g) utemeljenost oblika predložene potpore; (h) prikladnost ljudskih resursa i administrativnih kapaciteta za upravljanje programom; (i) prikladnost postupaka za praćenje programa i prikupljanje podataka potrebnih za provođenje evaluacija; (j) prikladnost planiranih mjera za promicanje jednakih mogućnosti za muškarce i žene i za sprečavanje svih oblika diskriminacije;

Članak 17.

Evaluacija tijekom programskog razdoblja

1. Komisija do 31. prosinca 2018. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi evaluaciju Fonda u sredini razdoblja.

2. Komisija na vlastitu inicijativu može provoditi evaluaciju operativnih programa.

3. Tijekom razdoblja programiranja, upravljačko tijelo za OP I može provoditi evaluacije djelotvornosti i učinkovitosti operativnog programa.

4. Upravljačko tijelo za OP I provodi strukturiranu anketu primatelja pomoći u 2017. i 2022. godini, u skladu s predloškom koji usvoji Komisija. Komisija nakon savjetovanja s odgovarajućim dionicima usvaja provedbene akte kojima se ustanovljuje taj predložak. Ti se provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.

5. Upravljačko tijelo za OP II provodi najmanje jednu evaluaciju prije 31. prosinca 2022. Evaluacijom se ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost i učinak operacija za koje se daje potpora. Osiguravaju se odgovarajuće daljnje mjere.

Članak 18.

Ex post evaluacija

Na vlastitu inicijativu i u bliskoj suradnji s državama članicama, Komisija uz pomoć vanjskih stručnjaka provodi ex post evaluaciju radi ocjene djelotvornosti i učinkovitosti Fonda i održivosti postignutih rezultata kao i radi mjerenja dodane vrijednosti Fonda. Ta ex post evaluacija mora biti dovršena do 31. prosinca 2024.

Članak 19.

Informiranje i komunikacija

1. Komisija i države članice osiguravaju informiranje i promidžbu djelovanja koja se financiraju iz sredstava Fonda. Informiranje je posebno usmjereno na najpotrebitije osobe, kao i širu javnost te medije. Naglašava se uloga Unije i osigurava vidljivost doprinosa iz Fonda, država članica i partnerskih organizacija u vezi s ciljevima socijalne kohezije Unije, bez stigmatiziranja primatelja pomoći.

2. S ciljem osiguranja transparentnosti u potpori Fonda, upravljačko tijelo vodi popis operacija koje se financiraju iz sredstava Fonda u formatu podataka iz tabličnog kalkulatora, koji omogućuje da se podaci razvrstaju, pretražuju, izvlače, uspoređuju te da ih se može lako objaviti na internetu. Popis operacija uključuje najmanje sljedeće informacije: (a) naziv i adresa korisnika; (b) dodijeljeni iznos iz sredstava financiranja Unije; (c) u slučaju OP I, vrsta materijalne deprivacije koja se rješava.

Upravljačko tijelo najmanje svakih dvanaest mjeseci ažurira opis operacija.

3. Tijekom provedbe operacije, korisnici i partnerske organizacije izvješćuju javnost o potpori ostvarenoj iz Fonda postavljanjem bilo najmanje jednog plakata s informacijama o operaciji (najmanje veličine A3), uključujući i o financijskoj potpori Unije, bilo amblema Unije u razumnoj veličini na mjestu koje je lako uočljivo javnosti, Ovaj se zahtjev ispunjava, bez stigmatiziranja primatelja pomoći, na svakom mjestu na kojemu se provode OP I i/ili OP II, osim ako to nije moguće zbog okolnosti podjele.

Korisnici i partnerske organizacije koji imaju internetske stranice također objavljuju kratki opis operacije na svojoj internetskoj stranici, uključujući njezine ciljeve i rezultate i ističući financijsku potporu Unije.

4. Sve mjere informiranja i komunikacije koje poduzimaju korisnik i partnerske organizacije naznačuju potporu iz Fonda za operaciju isticanjem simbola Unije uz spominjanje Unije i Fonda.

5. Upravljačko tijelo izvješćuje korisnike o objavi popisa operacija u skladu sa stavkom 2. Upravljačko tijelo osigurava informacijske i komunikacijske alate, uključujući predloške u elektroničkom obliku, radi pomoći korisnicima i partnerskim organizacijama u ispunjavanju njihovih obveza utvrđenih u stavku 3.

6. U slučaju OP II: (a) država članica ili upravljačko tijelo odgovorni su za organiziranje: i. glavne aktivnosti informiranja kojom se objavljuje početak operativnog programa; i ii. najmanje jedne glavne aktivnosti informiranja godišnje kojom se promiču mogućnosti financiranja i ciljane strategije i/ili predstavljaju ostvarenja operativnog programa uključujući, prema potrebi, primjere operacija; (b) tijekom provedbe operacije korisnik informira javnost o potpori koju je dobio iz Fonda osiguravajući da su strane koji sudjeluju u operaciji informirane o potpori iz Fonda; (c) svaki dokument koji se odnosi na takvu operaciju, što uključuje i svaku potvrdu o nazočnosti ili drugu potvrdu, uključuje izjavu u kojoj se navodi da je operativnom programu dodijeljena potpora iz Fonda; (d) upravljačko tijelo osigurava da potencijalni korisnici imaju pristup odgovarajućim informacijama o mogućnostima financiranja, pokretanju poziva na prijavu i uvjetima prijave te kriterija za odabir operacija koje će dobiti potporu.

7. Pri obradi osobnih podataka u skladu s člancima od 15. do 19. ove Uredbe, upravljačko tijelo kao i korisnici i partnerske organizacije poštuju Direktivu 95/46/EC.







GLAVA IV.

FINANCIJSKA POTPORA IZ FONDA

Članak 20.

Sufinanciranje

1. Stopa financiranja na razini operativnog programa iznosi do 85 % prihvatljivih javnih rashoda. Može se povećati u slučajevima opisanima u članku 21. stavku 1. Države članice mogu dati potporu inicijativama Fonda koristeći dodatne nacionalne resurse.

▼M2

1.a Odstupajući od stavka 1., na javne rashode prijavljene u zahtjevima za plaćanje tijekom obračunske godine koja počinje 1. srpnja 2020., a završava 30. lipnja 2021., može se, na zahtjev države članice, primijeniti stopa sufinanciranja od 100 %.

Zahtjevi za izmjenu stope sufinanciranja podnose se u skladu s postupkom izmjene operativnih programa iz članka 9. te im se prilaže revidirani program. Stopa sufinanciranja od 100 % primjenjuje se samo ako je Komisija odobrila odgovarajuću izmjenu operativnog programa prije podnošenja konačnog zahtjeva za međuplaćanje u skladu s člankom 45. stavkom 2.

Prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje za obračunsku godinu koja započinje 1. srpnja 2021., države članice dužne su dostaviti tablicu iz odjeljka 5.1. predložaka operativnih programa iz Priloga I. i u njoj navesti koja je stopa sufinanciranja bila primijenjena tijekom obračunske godine koja završava 30. lipnja 2020.

▼M4

1.b Odstupajući od stavka 1., na izdatke prijavljene u zahtjevima za plaćanje za obračunsku godinu koja počinje 1. srpnja 2021., a završava 30. lipnja 2022., može se primijeniti stopa sufinanciranja od 100 %.

Odstupajući od članka 9. stavaka 1., 2. i 3., za primjenu stope sufinanciranja od 100 % nije potrebna odluka Komisije kojom se odobrava izmjena programa. Država članica dužna je Komisiji dostaviti revidirane financijske tablice iz odjeljka 5.1. predložaka za operativne programe iz Priloga I. Stopa sufinanciranja od 100 % primjenjuje se samo ako su financijske tablice dostavljene Komisiji prije podnošenja konačnog zahtjeva za međuplaćanje za obračunsku godinu koja počinje 1. srpnja 2021. i završava 30. lipnja 2022. u skladu s člankom 45. stavkom 2.

▼B

2. Odlukom Komisije o donošenju operativnog programa utvrđuje se stopa sufinanciranja primjenjiva na operativni program i najviši iznos potpore iz Fonda.

3. Mjere tehničke pomoći provedene na inicijativu ili u ime Komisije mogu se financirati po stopi od 100 %.

Članak 21.

Isplate većih iznosa državi članici s privremenim proračunskim poteškoćama

1. Na zahtjev države članice, međuplaćanja i plaćanja konačnog iznosa mogu se povećati za 10 postotnih bodova iznad stope sufinanciranja primjenjive na operativni program. Povećana stopa, koja ne može prijeći 100 %, primjenjuje se na zahtjeve za plaćanje koji se odnose na obračunsko razdoblje u kojem je država članica podnijela svoj zahtjev i iduća obračunska razdoblja tijekom kojih država članica ispunjava jedan od sljedećih uvjeta: (a) ako je dotična država članica uvela euro, prima makrofinancijsku pomoć Unije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 ( 4 ); (b) ako dotična država članica nije uvela euro, prima srednjoročnu financijsku pomoć u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 ( 5 ); (c) financijska pomoć joj je dostupna u skladu s Ugovorom o uspostavljanju europskog stabilizacijskog mehanizma.

2. Neovisno o stavku 1., potpora Unije u obliku međuplaćanja i konačne isplate ne smije biti viša od javne potpore i najvećeg iznosa potpore iz Fonda, kako je utvrđeno u odluci Komisije o odobravanju operativnog programa.

Članak 22.

Razdoblje prihvatljivosti

1. Ovaj članak ne dovodi u pitanje pravila o prihvatljivosti tehničke pomoći na inicijativu Komisije kako je utvrđeno u članku 27.

2. Rashod je prihvatljiv za potporu iz operativnog programa ako je nastao za korisnika i ako ga je korisnik platio između 1. prosinca 2013. i 31. prosinca 2023.

3. Operacije se ne odabiru za potporu iz operativnog programa kada su fizički dovršene ili u potpunosti provedene prije no što je korisnik upravljačkom tijelu dostavio zahtjev za financiranje u okviru operativnog programa, bez obzira na to je li korisnik izvršio sva odnosna plaćanja.

4. U slučaju izmjene operativnog programa, rashod koji postaje prihvatljiv zbog izmjene operativnog programa je prihvatljiv samo od datuma kada država članica Komisiji podnese zahtjev za izmjenu.

▼M2

Odstupajući od prvog podstavka, rashodi za operacije kojima se jačaju kapaciteti za odgovor na izbijanje bolesti COVID-19 prihvatljivi su od 1. veljače 2020.

▼M4

Odstupajući od prvog podstavka, rashodi za operacije kojima se odgovara na migracijske izazove koji su posljedica vojne agresije Ruske Federacije prihvatljivi su od 24. veljače 2022.

▼B

Članak 23.

Prihvatljivost operacija

1. Operacije koje podržava operativni program smještene su u državi članici koja je obuhvaćena operativnim programom.

2. Operacije mogu primiti potporu iz operativnog programa pod uvjetom da su odabrane u skladu s pravednim i transparentnim postupkom i na temelju bilo kojeg od kriterija utvrđenih u operativnom programu ili kriterija koje je odobrio odbor za praćenje, prema potrebi.

3. Odbori za praćenje obavješćuju se o kriterijima za odabir i popisima operacija odabranih za potporu iz OP II nakon usvajanje operativnih programa koje sufinancira Europski socijalni fond.

4. Hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć za najpotrebitije mogu nabavljati i same partnerske organizacije.

Hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć za najpotrebitije može nabavljati i javno tijelo i učiniti ih dostupnima bez troška za partnerske organizacije. U tom slučaju se hrana može pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda partnerskim organizacijama. Svaki iznos ostvaren od takve transakcije namijenjen je u korist najpotrebitijih osoba i ne primjenjuje se na način koji bi umanjio obvezu država članica, određenu u članku 20. ove Uredbe, na sufinanciranje programa.

Komisija primjenjuje postupke donesene u skladu s člankom 20. točkom (i) Uredbe (EU) br. 1308/2013 prema kojem se tamo navedeni proizvodi mogu koristiti, prerađivati ili prodavati za svrhe ove Uredbe s ciljem osiguranja njihove najveće učinkovitosti.

▼M2

4.a Hrana i/ili osnovna materijalna pomoć može se najpotrebitijim osobama dostaviti izravno ili neizravno, primjerice putem vaučera ili kartica u elektroničkom ili drugom obliku, pod uvjetom da se takvi vaučeri, kartice ili drugi instrumenti mogu zamijeniti samo za hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć.

▼B

5. Ta hrana i/ili osnovna materijalna pomoć besplatno se dijeli najpotrebitijim osobama.

▼M1

6. Operacija može dobiti potporu od jednog ili više operativnih programa koje sufinancira Fond i od drugih instrumenata Unije, pod uvjetom da rashodi prijavljeni u zahtjevu za plaćanje iz Fonda nisu prijavljeni za potporu drugog instrumenta Unije ili potporu istog Fonda u okviru drugog programa. Iznos rashoda koji treba unijeti u zahtjev za plaćanje u okviru Fonda može se izračunati za svaki dotični program ili programe na razmjernoj osnovi u skladu s dokumentom kojim se utvrđuju uvjeti za potporu.

▼B

Članak 24.

Oblici potpore

Države članice koriste Fond za pružanje potpore u obliku bespovratnih sredstava, nabave ili kombinacije jednog i drugog. Međutim, ta potpora nema oblik potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a.

Članak 25.

Oblici bespovratnih sredstava

1. Bespovratna sredstva mogu biti u sljedećim oblicima: (a) naknada za stvarno nastale i plaćene prihvatljive troškove; (b) naknada na temelju jediničnih troškova; (c) paušalni iznosi koji ne prelaze 100 000 EUR javne potpore; (d) financiranje primjenom fiksnih stopa, utvrđeno primjenom postotka na jednu ili nekoliko određenih kategorija troškova.

2. Mogućnosti iz 1. stavka mogu se s obzirom na jednu operaciju kombinirati samo u slučaju da se svaka od mogućnost primjenjuje na različite kategorije troškova ili kada se koriste za uzastopne faze te operacije.

3. Iznosi iz točaka (b), (c) i (d) stavka 1. određuju se na temelju: (a) pravedne, ujednačene i provjerljive metode obračuna na temelju jednog od sljedećih: i. statističkih podataka ili drugih objektivnih informacija; ii. provjerenih povijesnih podataka pojedinačnih korisnika ili primjenom njihovih uobičajenih praksi troškovnog računovodstva; (b) metoda i odgovarajućih jediničnih troškova, paušalnih iznosa i financiranja primjenom fiksnih stopa primijenjenih u okviru programa za bespovratna sredstva koja u cijelosti financira dotična država članica za sličnu vrstu operacije i korisnika; (c) stopa utvrđenih ovom Uredbom; (d) ovisno o slučaju pozivajući se na nacrt proračuna koje je upravljačko tijelo dogovorilo ex ante, kada javna potpora ne prelazi 100 000 EUR; ▼M1 (e) pravila za primjenu odgovarajućih jediničnih troškova, paušalnih iznosa i fiksnih stopa koje se primjenjuju u okviru politika Unije za sličnu vrstu operacije i korisnika. ▼B

4. Iznosi obračunati u oblicima bespovratnih sredstava utvrđenih u točkama (b), (c) i (d) stavka 1. smatraju se prihvatljivim rashodima koje stvara i plaća korisnik u svrhu primjene Glave VI.

5. Dokument u kojem su utvrđeni uvjeti za potporu za svaku operaciju utvrđuje metodu koja će se primjenjivati za utvrđivanje troškova operacije i uvjeta za plaćanje bespovratnih sredstava.

Članak 26.

Prihvatljivost rashoda

1. Prihvatljivost rashoda određuje se na osnovi nacionalnih pravila, osim ako su u ovoj Uredbi ili na temelju nje utvrđena posebna pravila.

2. Neovisno o stavku 1., troškovi prihvatljivi za potporu iz OP I su: ▼M2 (a) troškovi kupnje hrane i/ili osnovne materijalne pomoći te troškovi kupnje osobnih zaštitnih materijala i opreme za partnerske organizacije; ▼B (b) ako javno tijelo kupi hranu ili osnovnu materijalnu pomoć i pruži ih partnerskim organizacijama, troškovi prijevoza hrane ili osnovne materijalne pomoći do skladišta partnerskih organizacija i troškovi skladištenja po fiksnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u opravdanim slučajevima, stvarno nastali i plaćeni troškovi; ▼M2 (c) administrativni troškovi, troškovi pripreme, prijevoza i skladištenja koje snose partnerske organizacije po fiksnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prehrambenih proizvoda prodanih u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013; ▼M1 (d) troškovi partnerskih organizacija za prikupljanje, prijevoz, skladištenje i podjelu donacija u hrani te izravno povezane aktivnosti podizanja svijesti; (e) troškovi popratnih mjera koje poduzimaju i prijavljuju partnerske organizacije koje izravno ili u skladu sa sporazumima o suradnji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po fiksnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a) ovog stavka; ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013. ▼B

3. Neovisno o stavku 1., troškovi prihvatljivi za potporu iz operativnog programa su troškovi nastali prema članku 27. stavku 4. ili, u slučaju neizravnih troškova do kojih je došlo u skladu s člankom 27. stavkom 4., fiksna stopa do visine od 15 % prihvatljivih izravnih troškova osoblja.

▼M1

3.a Neovisno o stavku 2. smanjenje prihvatljivih troškova iz stavka 2. točke (a) zbog neusklađenosti tijela odgovornog za kupnju hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s primjenjivim pravom ne dovodi do smanjenja prihvatljivih troškova drugih tijela kako je navedeno u stavku 2. točkama (c) i (e).

▼B

4. Sljedeći troškovi nisu prihvatljivi za potporu iz operativnog programa: (a) kamata na dug; (b) pružanje infrastrukture; (c) troškovi rabljene robe; (d) porez na dodanu vrijednost, osim ako povrat poreza nije moguć u okviru nacionalnog zakonodavstva o PDV-u.

▼M2

Članak 26.a

Prihvatljivost rashoda za operacije koje su zbog izbijanja bolesti COVID-19 suspendirane, a podupiru se u okviru OP I

Prihvatljivi troškovi koje u skladu s člankom 26. stavkom 2. snose tijelo za nabavu ili partnerske organizacije ne umanjuju se ako je isporuka hrane i/ili osnovne materijalne pomoći odgođena zbog izbijanja bolesti COVID-19. Takvi se troškovi mogu u potpunosti prijaviti Komisiji u skladu s člankom 26. stavkom 2. prije nego što se hrana i/ili osnovna materijalna pomoć dostavi najpotrebitijim osobama, pod uvjetom da se isporuka nastavi po završetku krize povezane s izbijanjem bolesti COVID-19.

Ako se zbog izbijanja bolesti COVID-19 isporuka suspendira i hrana se zbog toga pokvari, troškovi iz članka 26. stavka 2. točke (a) se ne umanjuju.

Članak 26.b

Prihvatljivost rashoda za operacije koje su zbog izbijanja bolesti COVID-19 suspendirane, a podupiru se u okviru OP II ili tehničke pomoći

1. Ako je provedba operacija suspendirana zbog izbijanja bolesti COVID-19 države članice mogu rashode nastale za vrijeme suspenzije smatrati prihvatljivima čak i ako se ne pruže nikakve usluge, pri čemu moraju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a) provedba operacija suspendirana je nakon 31. siječnja 2020.; (b) do suspenzije operacije došlo je zbog izbijanja bolesti COVID-19; (c) rashodi su nastali i plaćeni; (d) iznos rashoda stvarni je trošak korisnika i ne može se osigurati njegov povrat ni nadoknada; ako država članica ne pruža povrat ni nadoknadu, ona može ovaj uvjet smatrati ispunjenim na temelju izjave korisnika; povrati i nadoknada odbijaju se od rashoda; (e) rashodi su ograničeni na razdoblje suspenzije operacije.

2. Kada je riječ o operacijama za koje je korisniku iznos nadoknađen na osnovi pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, kod kojih je provedba djelovanja na kojima se nadoknada temelji suspendirana zbog izbijanja bolesti COVID-19, dotična država članica može korisniku nadoknaditi iznos onoga što je tijekom suspenzije planirao ostvariti, čak i ako nikakva djelovanja nisu ostvarena, ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a) provedba djelovanjâ suspendirana je nakon 31. siječnja 2020.; (b) do suspenzije djelovanjâ došlo je zbog izbijanja bolesti COVID-19; (c) troškovi dobiveni pojednostavnjenim mogućnostima obračuna odgovaraju stvarnima koje snosi korisnik, koji to mora dokazati, te njihov povrat ni nadoknadu nije moguće osigurati; ako država članica ne pruža povrat ni nadoknadu, ona može ovaj uvjet smatrati ispunjenim na temelju izjave korisnika; povrati i nadoknada oduzimaju se od troškova dobivenih pojednostavnjenom mogućnošću obračuna; (d) nadoknada korisniku ograničena je na razdoblje suspenzije djelovanjâ. Kad je riječ o operacijama iz prvog podstavka ovog stavka, država članica može korisniku isplatiti nadoknadu i na osnovi troškova iz članka 25. stavka 1. točke (a) ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovog članka. Ako država članica korisniku isplaćuje nadoknadu na temelju prvog i drugog podstavka, dužna je osigurati da se isti rashod nadoknadi samo jedanput.

Članak 26.c

Prihvatljivost rashoda za operacije koje zbog izbijanja bolesti COVID-19 nisu potpuno provedene, a podupiru se u okviru OP II ili tehničke pomoći

1. Ako operacije zbog izbijanja bolesti COVID-19 nisu potpuno provedene, država članica svejedno može njihove rashode smatrati prihvatljivima ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a) provedba operacije prestala je nakon 31. siječnja 2020.; (b) do prestanka provedbe operacije došlo je zbog izbijanja bolesti COVID-19; (c) rashodi koji prethode prestanku provedbe operacije nastali su korisniku i plaćeni su.

2. Kad je riječ o operacijama koje zbog izbijanja bolesti COVID-19 nisu u cijelosti provedene, a kod kojih su korisnicima troškovi nadoknađeni na temelju pojednostavnjenih mogućnosti obračuna, država članica može rashode tih operacija smatrati prihvatljivima ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a) provedba operacije prestala je nakon 31. siječnja 2020.; (b) do prestanka provedbe operacije došlo je zbog izbijanja bolesti COVID-19; (c) djelovanja obuhvaćena pojednostavnjenim mogućnostima obračuna troškova barem su djelomično izvršena prije prestanka provedbe operacije. Kad je riječ o operacijama iz prvog podstavka ovog stavka, država članica može korisniku isplatiti nadoknadu i na osnovi troškova iz članka 25. stavka 1. točke (a) ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ovog članka. Ako država članica korisniku isplaćuje nadoknadu na temelju prvog i drugog podstavka, dužna je osigurati da se isti rashod nadoknadi samo jedanput.

▼B

Članak 27.

Tehnička pomoć

1. Na inicijativu ili u ime Komisije i podložno gornjoj granici od 0,35 % godišnje dodjele, Fond može financirati pripremu, praćenje, administrativnu i tehničku pomoć, reviziju, mjere informiranja, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu ove Uredbe kao i aktivnosti prema članku 10.

2. Komisija se o planiranom korištenju tehničke pomoći savjetuje s državama članicama i organizacijama koje predstavljaju partnerske organizacije na razini Unije.

3. Komisija svake godine putem provedbenih akata postavlja svoje ciljeve o vrsti djelovanja povezanih s mjerama iz stavka 1. kada je predviđen doprinos iz Fonda.

▼M3

4. Na inicijativu država članica i podložno gornjoj granici od 5 % dodjele Fonda u trenutku donošenja operativnog programa i 5 % dodatnih sredstava iz članka 6.a stavka 1., operativnim programom mogu se financirati priprema, upravljanje, praćenje, administrativna i tehnička pomoć, revizija, mjere informiranja, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu Fonda, uključujući troškove pripreme i operativne troškove programâ vaučera ako te troškove snosi upravljačko tijelo ili drugo javno tijelo koje nije partnerska organizacija. Operativnim programom mogu se financirati i tehnička pomoć i izgradnja kapaciteta partnerskih organizacija i svih drugih dionika koji sudjeluju u provedbi Fonda, uključujući za jačanje kapaciteta za odgovor na krizu radi odgovora na izbijanje bolesti COVID-19. Djelovanja iz ovog stavka mogu se odnositi na sljedeće programsko razdoblje, uključujući omogućavanje nastavka potpore iz Fonda putem drugih fondova Unije.

▼B







GLAVA V.

UPRAVLJANJE I KONTROLA

Članak 28.

Opća načela sustava upravljanja i kontrole

Sustavima upravljanja i kontrole u skladu s člankom 5. stavkom 7. predviđeni su:

(a) opis funkcija svakog tijela koje se bavi upravljanjem i kontrolom te raspodjela funkcija unutar svakog tijela;

(b) poštovanje načela razdvajanja funkcija između takvih tijela i unutar takvih tijela;

(c) postupci za osiguravanje ispravnosti i pravilnosti iskazanih izdataka;

(d) računalni sustavi za računovodstvo, pohranu i prijenos financijskih podataka i podataka o pokazateljima, za praćenje i izvješćivanje;

(e) sustavi izvješćivanja i praćenja u slučajevima kada odgovorno tijelo povjeri vršenje zadataka drugom tijelu;

(f) strukture za reviziju funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole;

(g) sustavi i postupci za osiguravanje odgovarajućeg revizorskog traga;

(h) sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru, te povrat nepropisno isplaćenih iznosa zajedno s mogućim kamatama na zakašnjela plaćanja.

Članak 29.

Odgovornosti u okviru dijeljenog upravljanja

U skladu s načelom dijeljenog upravljanja države članice i Komisija odgovorne su za upravljanje programima i njihovu kontrolu u skladu sa svojim nadležnostima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Članak 30.

Odgovornosti država članica

1. Države članice ispunjavaju obveze upravljanja, kontrole i revizije te preuzimaju odgovornosti koje iz njih proizlaze i koje su utvrđene u pravilima o dijeljenom upravljanju utvrđenima u Financijskoj uredbi i u ovoj Uredbi.

▼M2

1.a Države članice mogu tijekom izbijanja bolesti COVID-19 na temelju analize potencijalnih rizika uvesti manje stroge zahtjeve za kontrolu i reviziju u pogledu dostave hrane i/ili materijalne pomoći najpotrebitijim osobama.

▼B

2. Države članice sprječavaju, otkrivaju i ispravljaju nepravilnosti i vraćaju nepropisno uplaćene iznose, zajedno s kamatom na zakašnjela plaćanja. One obavješćuju Komisiju o nepravilnostima koje prelaze 10 000 EUR u doprinosima iz Fonda te je redovito obavješćuju o znatnom napretku odgovarajućih upravnih i sudskih postupaka.

Države članice ne obavješćuju Komisiju o nepravilnostima u odnosu na sljedeće slučajeve:

(a) one u kojima se nepravilnost sastoji samo u neizvršavanju, u cijelosti ili djelomično, operacije koja je uključena u sufinancirani operativni program zbog stečaja korisnika;

(b) one na koje je korisnik dobrovoljno ukazao upravljačkom tijelu ili tijelu za ovjeravanje, prije nego što ih je bilo tko od njih otkrio, bilo prije ili nakon isplate javnog doprinosa;

(c) one koje je upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje otkrilo i ispravilo prije uključivanja dotičnih izdataka u izvješće o izdacima podneseno Komisiji.

U svim drugim slučajevima, posebno onima koji prethode stečaju ili u slučajevima sumnje na prijevaru, utvrđene nepravilnosti i povezane preventivne i korektivne mjere prijavljuju se Komisiji.

▼M1

Kada se povrat iznosa nepropisno isplaćenih korisniku u vezi s operacijom ne može osigurati krivnjom države članice ili zbog njezine nepažnje, ta država članica snosi odgovornost za nadoknadu dotičnih iznosa u proračun Unije. Države članice mogu odlučiti ne osigurati povrat nepropisno isplaćenog iznosa ako iznos čiji povrat treba osigurati od korisnika, bez kamata, ne prelazi 250 EUR u doprinosu iz Fonda za operaciju u obračunskoj godini.

▼B

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojim se utvrđuju dodatna detaljna pravila o kriterijima za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, podacima koje treba dostaviti i uvjetima postupaka koje treba primijeniti kako bi se odredilo hoće li države članice vratiti nepovratne iznose.

Komisija donosi provedbene akte u skladu sa savjetodavnim postupkom na temelju članka 63. stavka 2. kojima se propisuje učestalost izvješćivanja i format za izvješćivanje.

3. Države članice osiguravaju učinkovite mehanizme za provjeru pritužbi na Fond. Opseg, pravila i postupci takvih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom. Države članice na zahtjev Komisije ispituju pritužbe podnesene Komisiji koje su obuhvaćene područjem primjene njihovih mehanizama. Države članice izvješćuju Komisiju na njezin zahtjev o rezultatima takvih ispitivanja.

4. Sva službena razmjena informacija između država članica i Komisije vrši se preko sustava elektroničke razmjene podataka. Komisija donosi provedbene akte radi utvrđivanja odredaba i uvjeta koje taj sustav elektroničke razmjene podataka treba poštovati. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.

Članak 31.

Imenovanje nadležnih tijela

1. Svaka država članica za svaki operativni program određuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo kao upravljačko tijelo. Isto upravljačko tijelo može biti određeno za dva operativna programa.

2. Država članica za svaki operativni program određuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo kao tijelo za ovjeravanje, ne dovodeći u pitanje stavak 3. Isto tijelo za ovjeravanje može biti određeno za dva operativna programa.

3. Država članica za operativni program može imenovati upravljačko tijelo koje također izvršava funkcije tijela za ovjeravanje.

4. Država članica za svaki operativni program imenuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo u svojstvu tijela za reviziju, koje je funkcionalno neovisno od upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje. Isto tijelo za reviziju može biti određeno za dva operativna programa.

5. Pod uvjetom da se načelo razdvajanja funkcija poštuje, upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje za OP I i, za OP II za koji ukupni iznos potpore iz Fonda ne prelazi 250 000 000 EUR, tijelo za reviziju mogu biti dio iste nadležne institucije ili tijela javne vlasti.

6. Država članica može imenovati jedno ili više posredničkih tijela za izvršavanje određenih zadaća upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje u okviru nadležnosti tog tijela. Određene strukture između upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje i posredničkih tijela službeno se evidentiraju u pisanom obliku.

7. Država članica ili upravljačko tijelo mogu povjeriti upravljanje dijelom operativnog programa posredničkom tijelu putem sporazuma u pisanom obliku između posredničkog tijela i države članice ili upravljačkog tijela. Posredničko tijelo dostavlja jamstva o svojoj solventnosti i stručnosti u dotičnom području, kao i o svojem administrativnom i financijskom kapacitetu.

8. Država članica u pisanom obliku utvrđuje pravila kojima regulira svoje odnose s upravljačkim tijelima, tijelima za ovjeravanje i tijelima za reviziju, odnose između tih tijela i odnose tih tijela s Komisijom.

Članak 32.

Funkcije upravljačkog tijela

1. Upravljačko tijelo odgovorno je za upravljanje operativnim programom u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.

2. U vezi s upravljanjem operativnim programom, upravljačko tijelo: (a) prema potrebi, podržava rad odbora za praćenje iz članka 11. i dostavlja mu informacije potrebne za izvršenje njegovih dužnosti, posebno podatke o napretku operativnog programa u postizanju ciljeva, financijske podatke i podatke koji se odnose na pokazatelje i ključne etape; (b) sastavlja i, nakon savjetovanja s odgovarajućim dionicima te izbjegavajući sukobe interesa, za OP I ili nakon odobrenja odbora za praćenje iz članka 11. za OP II, podnosi Komisiji godišnja i konačna izvješća navedena u članku 13.; (c) posredničkim tijelima i korisnicima dostavlja informacije koje su važne za izvršavanje njegovih zadaća i za provedbu operacija, (d) uspostavlja sustav evidencije i pohrane podataka u elektroničkom obliku o svakoj potrebnoj operaciji za potrebe praćenja, evaluacije, financijskog upravljanja, provjere i revizije, uključujući podatke o pojedinim sudionicima operacija koje su sufinancirane od OP II-a; (e) osigurati da je prikupljanje, unos i pohranjivanje podataka iz točke (d) u sustav iz točke (d), u skladu s odredbama Direktive 95/46/EZ te ako je moguće, raščlanjeno po spolu.

3. U vezi s odabirom operacija, upravljačko tijelo: (a) sastavlja i, ako je to važno nakon odobrenja, primjenjuje primjerene nediskriminirajuće i transparentne postupke i/ili kriterije odabira; (b) osigurava u vezi s odabranom operacijom: i. da se nalazi u sklopu Fonda i operativnog programa; ii. da ispunjava kriterije utvrđene u operativnom programu i u člancima 22., 23. i 26.; iii. da uzima u obzir, gdje je to relevantno, načela utvrđena u članku 5. stavcima 11., 12., 13. i 14; (c) osigurava da se korisniku dostavi dokument s uvjetima za potporu za svaku operaciju, uključujući posebne zahtjeve za proizvode ili usluge koje temeljem operacije treba dostaviti, plan financiranja i rokove za izvršenje; (d) uvjerava se da korisnik ima administrativnu, financijsku i operativnu sposobnost za ispunjenje uvjeta iz točke (c) prije odobrenja operacije; (e) uvjerava se da se mjerodavno pravo za operaciju poštuje kad operacija započne prije predaje zahtjeva za financiranjem upravljačkom tijelu; (f) određuje vrstu materijalne pomoći za OP I i vrstu djelovanja za OP II kojima se pripisuje rashod neke operacije.

4. U vezi s financijskim upravljanjem i kontrolom operativnog programa, upravljačko tijelo: ▼M1 (a) provjerava jesu li sufinancirani proizvodi i usluge dostavljeni, je li operacija u skladu s primjenjivim pravom, operativnim programom i uvjetima za potporu operacije te i. ako se troškovi trebaju nadoknaditi u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (a), je li iznos rashoda koje su korisnici prijavili u vezi s tim troškovima plaćen; ii. ako se troškovi trebaju nadoknaditi u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkama (b), (c) i (d), jesu li ispunjeni uvjeti za nadoknadu rashoda korisniku; ▼B (b) osigurava da korisnici uključeni u provedbu operacija za koje su dobili povrat sredstava na temelju stvarno nastalih prihvatljivih troškova zadrže ili zaseban računovodstveni sustav ili odgovarajuće računovodstvene kodove za sve transakcije vezane uz operaciju; (c) uspostavlja djelotvorne i razmjerne mjere protiv prijevare uzimajući u obzir utvrđene rizike; (d) uvodi postupke radi osiguranja da se svi dokumenti o rashodima i revizijama potrebni za osiguranje odgovarajućeg revizorskog traga čuvaju u skladu sa zahtjevima iz članka 28. točke (g); (e) sastavlja izjavu rukovodstva i godišnji sažetak iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točaka (a) i (b) Financijske uredbe.

5. Provjere prema stavku 4. točki (a) uključuju sljedeće postupke: (a) administrativne provjere u vezi sa svakim zahtjevom za plaćanje korisnika; (b) provjere operacija na licu mjesta. Učestalost i opseg provjera na licu mjesta moraju biti razmjerni količini iznosa javne potpore za operaciju i razinu rizika koji se utvrđuju takvom provjerom i revizijama tijela za reviziju za cjelokupni sustav upravljanja i kontrole.

6. Provjere na licu mjesta pojedinačnih operacija prema stavku 5. prvom podstavku točki (b) mogu se provoditi na temelju uzorka.

7. U slučaju kada je upravljačko tijelo ujedno i korisnik u okviru operativnog programa, strukture za provjere iz stavka 4. točke (a) osiguravaju odgovarajuće razdvajanje funkcija.

8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojima se utvrđuju pravila povezana s podacima koji će se snimati i pohranjivati u elektroničkom obliku u okviru sustava praćenja koji je uspostavljen u stavku 2. točki (d) ovog članka.

Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije sustava koji je uspostavljen u skladu sa stavkom 2. točkom (d) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.

9. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte, u skladu s člankom 62., kojima se utvrđuju detaljni minimalni zahtjevi za revizorski trag iz stavka 4. točke (d) ovog članka u odnosu na računovodstvenu evidenciju koju je potrebno voditi i prateće dokumente koji se moraju čuvati na razini tijela za ovjeravanje, upravljačkog tijela, posredničkih tijela i korisnika.

10. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte koji se odnose na model za izjavu rukovodstva iz stavka 4. točke (e). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.

Članak 33.

Funkcije tijela za ovjeravanje

Tijelo za ovjeravanje operativnog programa posebno je odgovorno za:

(a) sastavljanje zahtjeva za plaćanje i njihovo podnošenje Komisiji, te potvrdu da se ti zahtjevi temelje na pouzdanim računovodstvenim sustavima i na provjerljivoj pratećoj dokumentaciji koju je provjerilo upravljačko tijelo;

(b) sastavljanje financijskih izvještaja iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točke (a) Financijske uredbe;

(c) potvrđivanje potpunosti, točnosti i istinitosti financijskih izvještaja te da su izdaci navedeni u njima u skladu s mjerodavnim pravom i da su nastali u vezi s operacijama odabranima za financiranje u skladu s kriterijima primjenjivima na operativni program i u skladu s mjerodavnim pravom;

(d) osiguranje sustava kojim se u elektroničkom obliku evidentira i pohranjuje financijska evidencija za svaku operaciju, koji podržava sve podatke potrebne za sastavljanje zahtjeva za plaćanje i financijskih izvještaja, uključujući evidenciju povrativih iznosa, vraćenih iznosa i povučenih iznosa nakon obustave cijelog doprinosa ili njegova dijela za operaciju ili operativni program;

(e) za potrebe sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje, provjeru adekvatnosti podataka dobivenih od upravljačkog tijela o provedenim postupcima i provjerama izdataka;

(f) uzimanje u obzir rezultata svih revizija koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću prilikom sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje;

(g) vođenje računovodstvenih evidencija u elektroničkom obliku o izdacima prijavljenima Komisiji i odgovarajućem javnom doprinosu koji je plaćen korisnicima;

(h) vođenje evidencije o povrativim iznosima i iznosima koji su povučeni nakon ukidanja cijelog ili dijela doprinosa za neku operaciju. Vraćeni se iznosi ponovno uplaćuju u proračun Unije prije zatvaranja operativnog programa tako da ih se oduzme od iduće izjave o izdacima.

Članak 34.

Funkcije tijela za reviziju

1. Tijelo za reviziju osigurava da revizije pravilnog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole operativnog programa i odgovarajućeg broja uzoraka operacija na temelju prijavljenih troškova.

Revizija prijavljenih troškova provodi se na reprezentativnom uzorku ili prema potrebi na temelju sadržajnog ispitivanja i u pravilu na temelju metoda statističkog uzorkovanja.

Ne-statistička metoda uzorkovanja može se koristiti ako tako prosudi tijelo za reviziju u opravdanim slučajevima u skladu s međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima i u slučaju kada broj operacija za obračunsku godinu nije dovoljan za primjenu statističke metode.

U takvim slučajevima veličina uzorka dovoljna je da tijelu za reviziju omogući sastavljanje važećeg revizijskog mišljenja u skladu s člankom 59. stavkom 5. prvim podstavkom točkom (b) Financijske uredbe.

Ne-statistička metoda uzorkovanja obuhvaća najmanje 5 % operacija za koje su troškovi prijavljeni Komisiji tijekom obračunske godine i 10 % troškova koji su prijavljeni Komisiji tijekom obračunske godine.

U slučajevima u kojim ukupni iznos potpore iz Fonda OP I-u ne prelazi 35 000 000 EUR tijelo za reviziju ograničava predmet revizije na godišnju reviziju sustava uključujući sadržajno ispitivanje koje se vrši na kombinaciji ispitivanja na temelju slučajnog odabira i ispitivanja na temelju evaluacije rizika operacija. Revizije se provode u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima revizije te svake godine kvantificiraju razinu pogreške u izjavama o rashodima ovjerenih Komisiji.

2. U slučaju kada revizije provodi tijelo koje nije tijelo za reviziju, tijelo za reviziju osigurava da svako takvo tijelo ima potrebnu funkcionalnu neovisnost.

3. Tijelo za reviziju osigurava da revizijski rad uzima u obzir međunarodno prihvaćene revizijske standarde.

4. Tijelo za reviziju dužno je u roku od osam mjeseci nakon usvajanja operativnog programa pripremiti revizijsku strategiju za provođenje revizija. Revizijskom se strategijom utvrđuje revizijska metodologija, metoda uzorkovanja ili prema potrebi sadržajno ispitivanje za revizije operacija i planiranje revizija u vezi s obračunskom godinom i dvjema obračunskim godinama nakon nje. Revizijska strategija ažurira se godišnje od 2016. do, i uključujući, 2024. Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole primjenjuje na dva operativna programa, može se pripremiti jedna revizijska strategija za dotične operativne programe. Tijelo za reviziju dostavlja revizijsku strategiju Komisiji na zahtjev.

5. Tijelo za reviziju sastavlja: (a) revizorsko mišljenje u skladu s člankom 59. stavkom 5. prvim podstavkom točkom (b) Financijske uredbe; (b) izvješće o kontroli koje sadrži glavne nalaze revizije koja je provedena u skladu sa stavkom 1., uključujući nalaze u vezi s nedostacima u sklopu sustava upravljanja i kontrole te predložene i provedene korektivne mjere.

Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole odnosi na dva operativna programa, propisani podaci iz prvog podstavka točke (b) mogu biti spojeni u isto izvješće.

6. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se utvrđuju modeli za revizijsku strategiju, revizorsko mišljenje i izvješće o kontroli. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.

7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kako bi utvrdila opseg i sadržaj revizija operacija i revizija financijskih izvještaja te metodologiju za odabir uzorka operacija iz stavka 1. ovog članka.

8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojim se utvrđuju detaljna pravila za korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija koje su proveli dužnosnici Komisije ili ovlašteni predstavnici Komisije.

Članak 35.

Postupak imenovanja upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje

1. Države članice obavješćuju Komisiju o datumu i obliku imenovanja, provedenog na odgovarajućoj razini, upravljačkog tijela i, prema potrebi, tijela za ovjeravanje, prije predaje prvog zahtjeva za međuplaćanje Komisiji.

2. Imenovanja iz stavka 1. temelje se na izvješću i mišljenju neovisnog revizijskog tijela koje usklađenost tijela ocjenjuje kriterijima koji se odnose na unutarnje kontrolno okruženje, upravljanje rizikom, aktivnosti kontrole i upravljanja te praćenja iz Priloga IV.

Neovisno revizijsko tijelo revizijsko je tijelo za reviziju ili drugo javno tijelo ili privatni subjekt s potrebnim revizijskim kapacitetom, koje je neovisno o upravljačkom tijelu te, gdje je primjenjivo, o tijelu za ovjeravanje, te koje svoj rad provodi uzimajući u obzir međunarodno prihvaćene revizijske standarde.

3. Države članice mogu odlučiti da se upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje koje je imenovano u vezi s operativnim programom koji se sufinancira iz ESF-a prema Uredbi (EU) br. 1303/2013 smatra imenovanim za svrhe ove Uredbe.

4. Komisija može zatražiti, u roku od jednog mjeseca od obavijesti o imenovanju iz stavka 1., izvješće i mišljenje neovisnog revizijskog tijela iz stavka 2. te opis postojećih funkcija i postupaka upravljačkog tijela ili, prema potrebi, tijela za ovjeravanje. Komisija odlučuje hoće li zatražiti te dokumente na temelju svoje procjene rizika.

Komisija može dati primjedbe u roku od dva mjeseca od primitka dokumenata iz prvog podstavka.

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 46., provjera navedenih dokumenata ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.

5. Kad postojeći rezultati revizije i nadzora pokazuju da imenovano tijelo više ne ispunjava kriterije iz stavka 2., država članica, na odgovarajućoj razini, utvrđuje u skladu s ozbiljnošću problema probno razdoblje tijekom kojega se poduzima potrebna popravna radnja.

Ako utvrđeno tijelo ne provede potrebnu popravnu radnju u probnom razdoblju koje je utvrdila država članica, država članica, na odgovarajućoj razini, donosi odluku o opozivu imenovanja tog tijela.

Država članica odmah obavješćuje Komisiju o probnom roku za imenovano tijelo, prilažući informacije o dotičnom probnom razdoblju, o kraju probnog razdoblja nakon provedbe popravnih radnja kao i o opozivu ovlasti tom tijelu. Obavijest države članice o utvrđivanju probnog razdoblja za imenovano tijelo, ne dovodeći u pitanje primjenu članka 46., ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.

6. Ako dođe do opoziva ovlasti upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, države članice imenuju u skladu s postupkom iz stavka 2. novo tijelo koje nakon odluke o imenovanju preuzima funkcije upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, te o tome obavješćuju Komisiju.

7. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte o modelu za izvješće i mišljenje neovisnog revizijskog tijela i opis postojećih funkcija i postupaka za upravljačko tijelo te, prema potrebi, za tijelo za ovjeravanje. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.

Članak 36.

Ovlasti i odgovornosti Komisije

1. Komisija se na osnovi dostupnih informacija, uključujući informacije o imenovanju tijela nadležnih za upravljanje i kontrolu, dokumente koje svake godine dostavljaju imenovana tijela u skladu s člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe, izvješća o kontroli, godišnja izvješća o provedbi i na osnovi revizija koje provedu nacionalna tijela i tijela Unije, uvjerava time da države članice uspostave sustave upravljanja i kontrole koji su u skladu s ovom Uredbom te da ti sustavi učinkovito funkcioniraju tijekom provedbe programa.

2. Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici mogu provesti revizije ili provjere na licu mjesta ako su nadležno nacionalno tijelo o tome obavijestili najmanje 12 radnih dana ranije, osim u hitnim slučajevima. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti vodeći računa o potrebi izbjegavanja neopravdanog udvostručavanja revizija ili provjera koje provode države članice te vodeći računa o razini rizika za proračun Unije i potrebi da se u skladu s ovom Uredbom administrativni teret za korisnike svede na najmanju moguću razinu. Predmet tih revizija ili provjera može uključivati provjeru djelotvornog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole u programu ili u njegovu dijelu, u operacijama i ocjenjivanju dobrog financijskog upravljanja operacijama ili programima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama ili provjerama.

Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici, kojima je propisno dana ovlast za provođenje revizija ili provjera na licu mjesta, imaju pristup svim potrebnim evidencijama, dokumentima i metapodacima neovisno o mediju na kojem su pohranjeni koji se odnose na operacije koje podupire Fond ili na sustave upravljanja i kontrole. Države članice dostavljaju kopije tih evidencija, dokumenata i metapodataka Komisiji na zahtjev.

Ovlasti utvrđene u ovom stavku ne utječu na primjenu nacionalnih odredbi koje omogućuju određene postupke provoditeljima koje posebno imenuje nacionalno zakonodavstvo. Dužnosnici Komisije i ovlašteni predstavnici ne sudjeluju, između ostalog, u posjetima u domu ili službenom ispitivanju osoba u okviru nacionalnog zakonodavstva. Međutim, ti dužnosnici i zastupnici imaju pravo pristupa informacijama prikupljenim na taj način ne dovodeći u pitanje nadležnost nacionalnih sudova i uz potpuno poštovanje temeljnih prava predmetnih pravnih subjekata.

3. Komisija od države članice može zahtijevati da poduzme potrebne korake kako bi se osiguralo djelotvorno funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole ili provjerila ispravnosti rashoda u skladu s ovom Uredbom.

Članak 37.

Suradnja s tijelima za reviziju

1. Komisija surađuje s tijelima za reviziju u svrhu koordinacije njihovih revizorskih planova i metoda te s tim tijelima bez odgađanja razmjenjuje rezultate revizija provedenih na sustavima upravljanja i kontrole.

2. Kako bi se olakšala ta suradnja u slučajevima kada država članica imenuje više tijela za reviziju, država članica može odrediti i koordinacijsko tijelo.

3. Komisija, tijela za reviziju i sva koordinacijska tijela sastaju se redovito i, u pravilu, barem jednom godišnje osim ako je dogovoreno drukčije, kako bi analizirali godišnje izvješće o kontroli, revizorsko mišljenje i revizijsku strategiju te razmijenili mišljenja o pitanjima koja se odnose na poboljšanje sustava upravljanja i kontrole.







GLAVA VI.

FINANCIJSKO UPRAVLJANJE, PREGLED I PRIHVAĆANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA, FINANCIJSKE KOREKCIJE I OPOZIV ODOBRENIH SREDSTAVA







POGLAVLJE 1.

Financijsko upravljanje

Članak 38.

Proračunske obveze

Proračunske obveze Unije u odnosu na svaki operativni program isplaćuju se u godišnjim obrocima tijekom razdoblja između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2020. godine. Odluka Komisije o donošenju operativnog programa sastoji se od odluke o financiranju u smislu članka 84. Financijske uredbe, a nakon što se obavijesti dotična država članica, zakonske obveze u smislu te Uredbe.

Za svaki operativni program proračunske obveze za prvi obrok nastaju nakon što Komisija usvoji operativni program.

Komisija izvršava proračunske obveze za sljedeće obroke prije 1. svibnja svake godine, na temelju odluke iz drugog stavka, osim u slučajevima u kojima se primjenjuje članak 16. Financijske uredbe.

Članak 39.

Plaćanje doprinosa koje provodi Komisija

1. Plaćanja doprinosa Komisije iz Fonda za svaki operativni program izvršavaju se u skladu s proračunskim izdvajanjima i podliježu dostupnom financiranju. Svako plaćanje se knjiži na najraniju otvorenu proračunsku obvezu Fonda.

2. Plaćanja imaju oblik predfinanciranja, međuplaćanja i isplate konačnog iznosa.

Članak 40.

Međuplaćanja i plaćanje konačne isplate koje provodi Komisija

1. Komisija kao međuplaćanje nadoknađuje 90 % iznosa koji proizlazi iz primjene stope sufinanciranja utvrđene u odluci o donošenju operativnog programa do prihvatljivih javnih rashoda uključenim u zahtjev za plaćanje. Komisija utvrđuje preostale iznose za nadoknadu u obliku međuplaćanja ili njihov povrat u skladu s člankom 50.

2. Neovisno o članku 21., doprinos iz Fonda kroz međuplaćanja i plaćanje konačne isplate iznosa ne smije biti viša od najvišeg iznosa doprinosa iz Fonda kako je utvrđeno u odluci Komisije o odobravanju operativnog programa.

Članak 41.

Zahtjevi za plaćanje

1. Zahtjev za plaćanje koji se podnosi Komisiji sadrži sve informacije potrebne Komisiji za izradu financijskih izvještaja u skladu s člankom 68. stavkom 3. Financijske uredbe.

2. Zahtjevi za plaćanje uključuju za operativni program u cijelosti i za tehničku pomoć iz članka 27. stavka 4.: (a) ukupni iznos prihvatljivih javnih rashoda koje su imali korisnici i platili u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje; (b) ukupni iznos javnih rashoda u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje.

3. Prihvatljivi rashodi u zahtjevu za plaćanje potkrepljuju se zaprimljenim računima ili računovodstvenim dokumentima jednake dokazne vrijednosti, osim za oblike potpore iz članka 25. stavka 1. točaka (b), (c) i (d). Za te su vrste potpore iznosi navedeni u zahtjevu za plaćanje troškovi izračunati na primjenjivoj osnovi.

4. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se određuje model za zahtjev za plaćanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.

Članak 42.

Plaćanja korisnicima

1. Upravljačko tijelo osigurava da se, u slučaju dodjele bespovratnih sredstava partnerskim organizacijama, korisnicima osigura dotok sredstava dovoljan za osiguranje pravilne provedbe operacija.

2. Podložno raspoloživosti sredstava iz predfinanciranja i međuplaćanja, upravljačko tijelo osigurava da korisnik prima ukupni iznos prihvatljivog javnog rashoda u potpunosti najkasnije 90 dana od dana kada korisnik podnese zahtjev za plaćanje. Nikakav iznos se ne oduzima niti zadržava i ne naplaćuju se nikakva posebna davanja ili druga davanja s istovrsnim učinkom koja bi umanjile iznose za korisnike.

▼M1

3. Upravljačko tijelo može suspendirati rok za plaćanje iz stavka 2. u bilo kojem od sljedećih propisno opravdanih slučajeva: (a) iznos zahtjeva za plaćanje nije dospio ili odgovarajuća popratna dokumentacija, uključujući dokumentaciju potrebnu za provjere upravljanja na temelju članka 32. stavka 4. točke (a), nije dostavljena; (b) pokrenuta je istraga u vezi s mogućim nepravilnostima koje utječu na dotične rashode.

Dotičnog korisnika pisanim putem obavješćuje se o toj suspenziji te o razlozima za nju. Preostali rok za plaćanje počinje ponovno teći od dana primitka traženih informacija ili dokumenata odnosno nakon provođenja istrage.

▼B

Članak 43.

Upotreba eura

1. Iznosi utvrđeni u operativnim programima koji podnose države članice, u izjavama o rashodima, u zahtjevima za plaćanje, u financijskim izvještajima i rashodima spomenutim u godišnjim izvješćima i završnom izvješću o provedbi izraženi su u eurima.

2. Države članice koje nisu uvele euro kao svoju valutu na dan nekog zahtjeva za plaćanje preračunavaju iznose nastalih rashoda u nacionalnoj valuti u eure. Ti se iznosi preračunavaju u eure na temelju mjesečnog tečaja Komisije za mjesec tijekom kojeg su rashodi registrirani u financijskim izvještajima tijela za ovjeravanje za dotični operativni program. Komisija svaki mjesec objavljuje tečaj u elektroničkom obliku.

3. Kad euro postane valuta države članice, postupak preračunavanja utvrđen stavkom 2. nadalje vrijedi za sve izdatke koji su zabilježeni u financijskim izvještajima tijela za ovjeravanje prije datuma stupanja na snagu fiksnog tečaja nacionalne valute i eura.

Članak 44.

Plaćanje i poravnanje predfinanciranja

1. Nakon odluke Komisije o donošenju operativnog programa, Komisija isplaćuje predfinanciranje u iznosu od 11 % ukupnog doprinosa Fonda dotičnom operativnom programu.

2. Predfinanciranje se koristi za plaćanja korisnicima u provedbi operativnog programa. Stavlja se na raspolaganje bez odgađanja odgovornom tijelu za tu svrhu.

3. Ukupni iznos plaćen kao predfinanciranje vraća se Komisiji ako u roku od 24 mjeseca od datuma na koji Komisija plaća prvi iznos predfinanciranja nije dostavljen zahtjev za plaćanje za dotični operativni program. Ovakav povrat ne utječe na doprinos Unije dotičnom operativnom programu.

4. Iznos plaćen kao predfinanciranje mora biti u potpunosti pokriven iz financijskih izvještaja Komisije najkasnije do zatvaranja operativnog programa.

Članak 45.

Rok za podnošenje zahtjeva za međuplaćanja te za njihovo plaćanje

1. Tijelo za ovjeravanje redovito podnosi zahtjev za međuplaćanja u skladu s člankom 41. stavkom 2. koji obuhvaća iznose iz njegova računovodstvenog sustava u obračunskoj godini. Međutim, tijelo za ovjeravanje, kada to smatra potrebnim, može uključiti takve iznose u zahtjeve za plaćanja u narednim obračunskim godinama.

2. Tijelo za ovjeravanje predaje konačni zahtjev za međuplaćanje do 31. srpnja nakon isteka prethodne obračunske godine, a u svakom slučaju prije prvog zahtjeva za međuplaćanje za sljedeću obračunsku godinu.

3. Prvi zahtjev za međuplaćanje ne priprema se prije obavijesti Komisiji o imenovanju upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje, u skladu s člankom 35.

4. Međuplaćanja se neće isplaćivati za operativni program ako se godišnje izvješće o provedbi nije poslalo Komisiji u skladu s člankom 13.

5. Podložno raspoloživom financiranju, Komisija izvršava međuplaćanje najkasnije u roku od 60 dana nakon datuma na koji je zahtjev za plaćanje evidentiran u Komisiji.

Članak 46.

Prekid roka za plaćanja

1. Rok za plaćanje u slučaju međuplaćanja može prekinuti dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti u smislu Financijske uredbe na najviše šest mjeseci ako: (a) nakon informacija koje dostavi nacionalno revizijsko tijelo ili revizijsko tijelo Unije postoji jasan dokaz koji ukazuje na znatne nedostatke u radu sustava upravljanja i kontrole; (b) dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti mora provesti dodatne provjere slijedom informacija koje taj dužnosnik primi na znanje a koje ga ili je upozoravaju na to da su rashodi u zahtjevu za plaćanje povezani s nepravilnošću koja ima ozbiljne financijske posljedice; (c) nije dostavljen jedan od dokumenata koji se zahtijevaju prema članku 59. stavku 5. Financijske uredbe.

Država članica može se složiti s produljenjem razdoblja prekida na tri dodatna mjeseca.

2. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti može ograničiti prekid na dio rashoda obuhvaćen zahtjevom za plaćanje na koji su utjecali elementi iz stavka 1. podstavka 1., osim ako nije moguće utvrditi o kojem je dijelu rashoda riječ. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti odmah obavješćuje pisanim putem državu članicu i upravljačko tijelo o razlogu prekida i traži od njih da riješe tu situaciju. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti obustavlja prekid čim se poduzmu potrebne mjere.

Članak 47.

Obustava plaćanja

1. Komisija može obustaviti sva ili dio međuplaćanja ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta: (a) postoji ozbiljan nedostatak u učinkovitosti funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole operativnog programa, koji ugrožavaju doprinos Unije operativnom programu i u pogledu kojih nisu poduzete korektivne mjere; (b) rashod u izjavi o rashodima povezan je s nepravilnosti koja ima ozbiljne financijske posljedice koja nije otklonjena; (c) država članica nije poduzela potrebne mjere za popravak stanja čime se dovodi do prekida prema članku 46.; (d) postoji ozbiljan nedostatak u kvaliteti i pouzdanosti sustava praćenja ili podataka o pokazateljima.

2. Komisija može odlučiti, putem provedbenih akata, obustaviti sva ili dio međuplaćanja, nakon što je državi članici dala priliku da dostavi svoje primjedbe.

3. Komisija ukida obustavu svih ili dijela međuplaćanja kada je država članica poduzela potrebne mjere kako bi omogućila ukidanje obustave.







POGLAVLJE 2.

Priprema, pregled i prihvaćanje financijskih izvještaja te zatvaranje operativnih programa

Članak 48.

Dostavljanje informacija

Za svaku godinu od 2016. do i uključujući 2025., države članice dostavljaju Komisiji, poštujući krajnji rok iz članka 59. stavka 5. Financijske uredbe, sljedeće dokumente navedene u tom članku, odnosno:

(a) financijske izvještaje iz članka 49. stavka 1. ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;

(b) izjavu rukovodstva i godišnji sažetak iz članka 32. stavka 4. točke (e) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;

(c) revizorsko mišljenje i izvješće o kontroli iz članka 34. stavka 5. točaka (a) i (b) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu.

Članak 49.

Priprema financijskih izvještaja

1. Financijski izvještaji iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točke (a) Financijske uredbe dostavljaju se Komisiji za svaki operativni program. Financijski izvještaji odnose se na obračunsku godinu i sadrže sljedeće: (a) ukupni iznos prihvatljivih javnih rashoda evidentiran u računovodstvenim sustavima tijela za ovjeravanje koji je uključen u zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji do 31. srpnja nakon kraja obračunske godine, u skladu s člankom 41. i člankom 45. stavkom 2. ukupni iznos odgovarajućeg prihvatljivog javnog rashoda koji je nastao u provedbi operacija i ukupni iznos odgovarajućih isplata korisnicima po članku 42. stavku 2.; (b) povučeni i vraćeni iznosi tijekom obračunske godine, iznosi koji će biti vraćeni na kraju obračunske godine i nepovratni iznosi; (c) usklađivanje između rashoda navedenih prema točki (a) i rashoda prijavljenih u vezi s istom obračunskom godinom u zahtjevima za plaćanje, popraćenih s objašnjenjem eventualnih razlika.

2. Kada država članica isključi iz svojih financijskih izvještaja rashode koji su prethodno bili uključeni u zahtjev za međuplaćanje za obračunsku godinu jer je predmet tekuće procjene njihove legalnosti i pravilnosti, svi ili dio takvih rashoda za koje se utvrdi da su zakoniti i pravilni mogu biti uključeni u zahtjev za međuplaćanje koji se odnosi na kasnije obračunske godine.

3. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se određuje model za financijske izvještaje iz ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.

Članak 50.

Pregled i prihvaćanje financijskih izvještaja

1. Do 31. svibnja godine koja slijedi nakon završetka obračunskog razdoblja Komisija u skladu s člankom 59. stavkom 6. Financijske uredbe vrši pregled dokumenata koje je država članica predala u skladu s člankom 48. ove Uredbe.

Na zahtjev Komisije, država članica pruža sve nužne dodatne informacije koje Komisiji omogućuju utvrditi jesu li financijski izvještaji potpuni, točni i istiniti u roku utvrđenom u prvom podstavku ovog stavka.

2. Komisija prihvaća financijske izvještaje ako može zaključiti da su oni potpuni, točni i istiniti. Komisija donosi takav zaključak ako je tijelo za reviziju pružilo nekvalificirano revizorsko mišljenje u smislu potpunosti, točnosti i istinitosti financijskih izvještaja, osim u slučaju da Komisija ima poseban dokaz da revizorsko mišljenje o financijskim izvještajima nije vjerodostojno.

3. Komisija u roku navedenom u stavku 1. obavješćuje državu članicu o tome je li spremna prihvatiti financijske izvještaje.

4. Ako zbog razloga koji se mogu pripisati državi članici Komisija nije spremna prihvatiti financijske izvještaje u roku navedenom u stavku 1., ona o tome obavješćuje države članice i navodi razloge za to u skladu sa stavkom 2. te koje se radnje moraju poduzeti i u kojem roku. Nakon isteka tog, Komisija obavješćuje državu članicu o tome je li spremna prihvatiti financijske izvještaje.

5. Pitanja u vezi sa zakonitošću i regularnošću transakcija povezanih s rashodima unesenima u financijske izvještaje ne uzimaju se u obzir za potrebe prihvaćanja financijskih izvještaja od strane Komisije. Postupak pregleda i prihvaćanja financijskih izvještaja ne prekida postupanje po prijavama za međuplaćanja i nema za posljedicu obustavu plaćanja, ne dovodeći u pitanje članke 46. i 47.

6. Na temelju prihvaćenih financijskih izvještaja Komisija izračunava iznos koji se naplaćuje Fondu za obračunsku godinu i sukladne prilagodbe u vezi s plaćanjima državi članici. Komisija uzima u obzir: i. iznose u financijskim izvještajima iz točke (a) članka 49. stavka 1. na koje se treba primjenjivati stopa sufinanciranja utvrđena člankom 20. ii. ukupni iznos plaćanja koja Komisija izvršava tijekom te obračunske godine, koji se sastoji od iznosa međuplaćanja koje je Komisija uplatila u skladu s člankom 21. i člankom 40. stavkom 1.

7. Nakon izračuna izvršenog u skladu sa stavkom 6. ovog članka Komisija uplaćuje svaki dodatni dospjeli iznos u roku od 30 dana od prihvaćanja financijskih izvještaja. Ako postoji neki iznos povrata na koji države članice imaju pravo, Komisija u tom slučaju izdaje nalog za povrat sredstava koji se vrši, ako je to moguće, prijebojem s dospjelim iznosima koje države članice duguju u daljnjim isplatama po istom operativnom programu. Takav povrat nije financijska korekcija i ne umanjuje pomoć iz Fonda tom operativnom programu. Vraćeni iznos smatra se namjenskim prihodom u skladu s člankom 177. stavkom 3. Financijske uredbe.

8. Ako Komisija nakon primjene postupka iz stavka 4. nije spremna prihvatiti financijske izvještaje, Komisija na temelju dostupnih informacija i u skladu sa stavkom 6. utvrđuje iznos koji se naplaćuje Fondu za tu obračunsku godinu i o tome obavješćuje državu članicu. Ako država članica izvijesti Komisiju o svojem pristanku u roku od dva mjeseca od primitka Komisijine informacije, primjenjuje se stavak 7. U slučaju da ne postoji takav pristanak, Komisija donosi odluku putem provedbenih akata kojom određuje iznos koji će se naplatiti Fondu za tu obračunsku godinu. Takva odluka nije financijska korekcija i ne umanjuje pomoć iz Fonda tom operativnom programu. Na temelju te odluke, Komisija primjenjuje prilagodbe isplata državi članici sukladno stavku 7.

9. Prihvaćanje financijskih izvještaja od strane Komisije ili odluka Komisije iz stavka 8. ne dovodi u pitanje primjenu korekcija iz članaka 55. i 56.

10. Države članice mogu zamijeniti netočne iznose primijećene nakon predaje financijskih izvještaja provođenjem odgovarajuće prilagodbe u financijskim izvještajima za obračunsku godinu u kojoj je primijećena nepravilnost, ne dovodeći u pitanje primjenu članaka 55. i 56.

Članak 51.

Raspoloživost dokumentacije

1. Upravljačko tijelo mora osigurati raspoloživost svih popratnih dokumenata o rashodima koji se financiraju iz Fonda za operacije za koje je ukupni prihvatljivi javni rashod manji od 1 000 000 EUR na zahtjev Komisije i Europskog revizorskog suda i u razdoblju od tri godine od 31. prosinca nakon predaje financijskih izvještaja u kojima je obuhvaćen rashod operacije.

Kod operacija, osim onih iz prvog podstavka, svi se popratni dokumenti stavljaju na raspolaganje u razdoblju od dvije godine od 31. prosinca nakon predaje financijskih izvještaja u kojima je obuhvaćen konačni rashod dovršene operacije.

Upravljačko tijelo može za operacije za koje ukupni prihvatljivi rashodi iznose manje od 1 000 000 EUR primijeniti pravilo iz drugog podstavka.

Razdoblje iz prvog podstavka prekida se bilo u slučaju pravnih postupaka ili na opravdani zahtjev Komisije.

2. Upravljačko tijelo izvješćuje korisnike o datumu od kojega počinje teći rok iz stavka 1.

▼M1

3. Dokumenti se čuvaju ili kao izvornici ili kao ovjerene preslike izvornika, ili na općeprihvaćenim nosačima podataka uključujući elektroničke verzije izvornih dokumenata ili dokumenata koji postoje samo u elektroničkom obliku. Ako se dokumenti čuvaju na općeprihvaćenim nosačima podataka u skladu s postupkom iz stavka 5., izvornici nisu potrebni.

▼B

4. Dokumenti se čuvaju u obliku koji omogućuje utvrđivanje osoba na koje se ti podaci odnose ne duže no što je to potrebno za svrhe za koje su podaci prikupljeni ili za koje su dodatno obrađivani.

5. Postupak za ovjeravanje usklađenosti dokumenata koji se čuvaju na općeprihvaćenim nosačima podataka s izvornim dokumentom utvrđuju nacionalna tijela i osiguravaju da inačice koje se čuvaju poštuju nacionalne zakonske zahtjeve i da su pouzdani za potrebe revizije.

6. Ako dokumenti postoje samo u elektroničkom obliku, računalni sustavi moraju zadovoljavati prihvaćene sigurnosne norme koje osiguravaju da pohranjeni dokumenti poštuju nacionalne zakonske zahtjeve i da su pouzdani za potrebe revizije.

Članak 52.

Predaja dokumenata o zatvaranju i isplata konačnog iznosa

1. Uz dokumente iz članka 48. države članice za konačnu obračunsku godinu od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024. predaju i konačno provedbeno izvješće za operativni program.

2. Isplata konačnog iznosa vrši se najkasnije u roku tri mjeseca nakon datuma prihvaćanja financijskih izvještaja za završnu obračunsku godinu ili mjesec dana nakon datuma prihvaćanja završnog izvješća o provedbi, koji god datum bio kasniji.







POGLAVLJE 3.

Financijske korekcije i povrati

Članak 53.

Financijske korekcije od strane država članica

1. Države članice su na prvom stupnju odgovorne za istraživanje nepravilnosti i za izvršavanje potrebnih financijskih korekcija i potraživanje povrata. U slučaju sustavne nepravilnosti, država članica proširuje istragu kako bi obuhvatila sve potencijalno pogođene operacije.

2. Države članice provode potrebne financijske korekcije u vezi s pojedinačnim ili sustavnim nepravilnostima primijećenim u operacijama ili operativnim programima. Financijske korekcije sastoje se od ukidanja cijelog ili dijela javnog doprinosa operaciji ili operativnom programu. Država članica uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i financijski gubitak za Fond i primjenjuje proporcionalnu korekciju. Upravljačko tijelo evidentira financijske korekcije u financijskim izvještajima za obračunsku godinu u kojoj je odlučeno o ukidanju sredstava.

3. Država članica može ponovno iskoristiti doprinos iz Fonda koji je otkazan u skladu sa stavkom 2. unutar dotičnog operativnog programa, prema stavku 4.

4. Doprinos otkazan u skladu sa stavkom 2. ne može se ponovno koristiti za bilo koju operaciju koja podliježe korekciji ili, u slučaju financijske korekcije za sustavnu nepravilnost, za bilo koju operaciju na koju utječe sustavna nepravilnost.

5. Financijska korekcija ne dovodi u pitanje obvezu država članica na potraživanje povrata u skladu s ovim člankom.

Članak 54.

Financijske korekcije od strane Komisije

1. Komisija putem provedbenih akata provodi financijske korekcije otkazivanjem cijelog ili dijela doprinosa Unije operativnom programu i od države članice zahtijeva povrat sredstava kako bi se iz financiranja Unije isključili rashodi kojima se krši mjerodavno pravo.

2. Kršenje mjerodavnog prava dovodi do financijske korekcije samo u vezi s rashodom koji je prijavljen Komisiji i, ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: (a) kršenje je utjecalo na odabir operacija od strane tijela odgovornog za potporu iz Fonda ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti taj učinak ali da postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak; (b) kršenje je utjecalo na utrošeni iznos koji je prijavljen za naknadu iz proračuna Unije ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti količinu financijskog učinka postoji, no postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak.

3. Pri odlučivanju o financijskoj korekciji iz stavka 1. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja mjerodavnog prava te njegove financijske posljedice za proračun Unije. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o donesenim odlukama o primjeni financijskih korekcija.

Članak 55.

Kriteriji za financijske korekcije od strane Komisije

1. Komisija provodi financijske korekcije putem provedbenih akata, ukidanjem cijelog ili dijela d