Ovaj je tekst namijenjen isklju čivo dokumentiranju i nema pravni u činak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. 
Vjerodostojne ina čice relevantnih akata, uklju čujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu 
Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u 
ovom dokumentu.  
►B NAPOMENE S OBJAŠNJENJEM KOMBINIRANE NOMENKLATURE EUROPSKE UNIJE  
(2019/C 119/01)  
Publikacija objavljena u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe Vije ća (EEZ) br. 2658/87 od 23. 
srpnja 1987. o tarifnoj i statisti čkoj nomenklaturi i o Zajedni čkoj carinskoj tarifi  ( 1 ) 
(SL C 119, 29.3.2019., str. 1.)  
Koju je izmijenila:  
Službeni list  
br. stranica  datum  
►M1 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 157/04  C 157  12  8.5.2019.  
►M2 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 179/02  C 179  2  24.5.2019.  
►M3 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 179/03  C 179  2  24.5.2019.  
►M4 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 179/04  C 179  3  24.5.2019.  
►M5 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 179/05  C 179  4  24.5.2019.  
►M6 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 192/09  C 192  25  7.6.2019.  
►M7 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 219/04  C 219  4  1.7.2019.  
►M8 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 248/03  C 248  3  24.7.2019.  
►M9 Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 307/04  C 307  4  11.9.2019.  
►M10  Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije 
2019/C 341/04  C 341  4  9.10.2019.  02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 1  
( 1 ) SL L 256, 7.9.1987., str. 1.
02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 2  
NAPOMENE S OBJAŠNJENJEM KOMBINIRANE 
NOMENKLATURE EUROPSKE UNIJE  
(2019/C 119/01)  
Publikacija objavljena u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe 
Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statisti čkoj 
nomenklaturi i o Zajedni čkoj carinskoj tarifi  ( 1 ) 
SADRŽAJ  
Predgovor  
A. Opća pravila za tuma čenje kombinirane nomenklature  
C. Opća pravila koja se primjenjuju i na nomenklaturu i na carine  
Odsjek I  
Žive životinje; proizvodi životinjskog podrijetla  
1 Žive životinje  
2 Meso i jestivi klaoni čki proizvodi  
3 Ribe i rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci  
4 Mlijeko i mlije čni proizvodi; jaja peradi i pti čja jaja; prirodni med; 
jestivi proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti niti uklju čeni 
na drugom mjestu  
5 Proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu  
Odsjek II  
Biljni proizvodi  
6 Živo drve će i druge biljke; lukovice, korijenje i sli čno; rezano 
cvijeće i ukrasno liš će 
7 Jestivo povr će, pojedini korijeni i gomolji  
8 Jestivo vo će i orašasti plodovi; kore agruma ili dinja i lubenica  
9 Kava, čaj, mate čaj i začini 
10 Žitarice  
11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšeni čni gluten  
12 Uljano sjemenje i plodovi; razno zrnje, sjemenje i plodovi; indu ­ 
strijsko i ljekovito bilje; slama i sto čna hrana  
13 Šelak; gume, smole i ostali biljni sokovi i ekstrakti  
14 Biljni materijali za pletarstvo; biljni proizvodi nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu  
Odsjek III  
Masti i ulja životinjskog ili biljnog podrijetla te proizvodi njihove 
razgradnje; prera đene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi  
15 Masti i ulja životinjskog ili biljnog podrijetla te proizvodi njihove 
razgradnje; prera đene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi  ▼B 
( 1 ) SL L 256, 7.9.1987., str. 1.
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 3  
Odsjek IV  
Pripremljeni prehrambeni proizvodi; pi ća, alkoholi i ocat; duhan i 
prerađeni nadomjesci duhana  
16 Prerađevine od mesa, riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih 
beskralješnjaka  
17 Šećeri i šećerni proizvodi  
18 Kakao i kakao proizvodi  
19 Proizvodi od žitarica, brašna, škroba ili mlijeka; slasti čarski proiz ­ 
vodi 
20 Proizvodi od povr ća, voća, orašastih plodova ili drugih dijelova 
biljaka  
21 Razni prehrambeni proizvodi  
22 Pića, alkoholi i ocat  
23 Ostaci i otpaci od prehrambene industrije; pripremljena životinjska 
hrana  
24 Duhan i prera đeni nadomjesci duhana  
Odsjek V  
Mineralne tvari  
25 Sol; sumpor; zemlja i kamen; sadra, vapno i cement  
26 Rudače, troske i pepeli  
27 Mineralna goriva, mineralna ulja i proizvodi njihove destilacije; 
bitumenske tvari; mineralni voskovi  
Odsjek VI  
Proizvodi kemijske industrije ili sli čnih industrija  
28 Anorganski kemijski proizvodi; organski ili anorganski spojevi 
plemenitih kovina, kovina rijetkih zemalja, radioaktivnih elemenata 
ili izotopa  
29 Organski kemijski proizvodi  
30 Farmaceutski proizvodi  
31 Gnojiva  
32 Ekstrakti za štavljenje ili bojenje; tanini i njihovi derivati; bojila, 
pigmenti i druge tvari za bojenje; boje i lakovi; kitovi i druge mase 
za brtvljenje; tiskarske boje i tinte  
33 Eterična ulja i rezinoidi; parfumerijski, kozmeti čki ili toaletni proiz ­ 
vodi 
34 Sapun, organska površinski aktivna sredstva, pripravci za pranje, 
pripravci za podmazivanje, umjetni voskovi, pripremljeni voskovi, 
pripravci za poliranje ili ribanje, svije će i slični proizvodi, paste za 
modeliranje, „zubarski voskovi” te zubarski pripravci na osnovi 
sadre  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 4  
35 Bjelan čevinaste tvari; modificirani škrobovi; ljepila; enzimi  
36 Eksplozivi; pirotehni čki proizvodi; šibice; piroforne slitine; pojedini 
zapaljivi pripravci  
37 Fotografski ili kinematografski proizvodi  
38 Razni kemijski proizvodi  
Odsjek VII  
Plastične mase i proizvodi od plasti čnih masa; kau čuk i proizvodi 
od kaučuka 
39 Plasti čne mase i proizvodi od plasti čnih masa  
40 Kaučuk i proizvodi od kau čuka 
Odsjek VIII  
Sirova koža, štavljena koža, krzno i proizvodi od njih; sedlarski i 
remenarski proizvodi; predmeti za putovanje, ru čne torbe i sli čni 
spremnici; predmeti od životinjskih crijeva (osim od dudovog svilca)  
41 Sirova koža (osim krzna) i štavljena koža  
42 Proizvodi od kože; sedlarski i remenarski proizvodi; predmeti za 
putovanje, ru čne torbe i sli čni spremnici; proizvodi od životinjskih 
crijeva (osim od dudovog svilca)  
43 Prirodno i umjetno krzno; proizvodi od krzna  
Odsjek IX  
Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen; pluto i proizvodi od pluta; 
proizvodi od slame i esparta ili drugih materijala za pletarstvo; 
košarački i pletarski proizvodi  
44 Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen  
45 Pluto i proizvodi od pluta  
46 Proizvodi od slame, esparta ili drugih materijala za pletarstvo; koša ­ 
rački i pletarski proizvodi  
Odsjek X  
Celuloza od drva ili drugih vlaknastih celuloznih materijala; papir i 
karton (otpaci i ostaci) namijenjeni ponovnoj preradi; papir i 
karton te proizvodi od papira i kartona  
47 Celuloza od drva ili drugih vlaknastih celuloznih materijala; papir i 
karton (otpaci i ostaci) namijenjeni ponovnoj preradi  
48 Papir i karton; proizvodi od papirne mase, papira ili kartona  
49 Tiskane knjige, novine, slike i ostali proizvodi grafi čke industrije; 
rukopisi, tipkani tekstovi i nacrti  
Odsjek XI  
Tekstil i tekstilni proizvodi  
50 Svila  
51 Vuna, fina ili gruba životinjska dlaka; pre đa i tkanine od konjske 
dlake  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 5  
52 Pamuk  
53 Ostala biljna tekstilna vlakna; papirna pre đa i tkanine od papirne 
pređe 
54 Umjetni ili sinteti čki filamenti; vrpce i sli čni oblici od umjetnih ili 
sintetičkih tekstilnih materijala  
55 Umjetna ili sinteti čka rezana vlakna  
56 Vata, pust i netkani materijali; posebna pre đa; konopi, uzice i užad 
te proizvodi od njih  
57 Sagovi i ostali tekstilni podni pokriva či 
58 Posebne tkanine; tekstilni proizvodi dobiveni tafting postupkom; 
čipke; tapiserije; pozamenterija; vez  
59 Impregnirani, premazani, prevu čeni, prekriveni ili laminirani 
tekstilni materijali; tekstilni proizvodi prikladni za industrijsku 
uporabu  
60 Pleteni ili kuki čani materijali  
61 Odjeća i pribor za odje ću, pleteni ili kuki čani 
62 Odjeća i pribor za odje ću, osim pletenih i kuki čanih 
63 Ostali gotovi tekstilni proizvodi; kompleti; rabljena odje ća i rabljeni 
tekstilni proizvodi; otpadne krpe  
Odsjek XII  
Obuća, pokrivala za glavu, kišobrani, suncobrani, štapovi za 
hodanje i sjedenje, bi čevi, korba či i njihovi dijelovi; preparirano 
perje i proizvodi od perja; umjetno cvije će; proizvodi od ljudske 
kose  
64 Obuća, nazuvci i sli čni proizvodi; njihovi dijelovi  
65 Pokrivala za glavu i njihovi dijelovi  
66 Kišobrani, suncobrani, štapovi za hodanje i sjedenje, bi čevi, korba či 
i njihovi dijelovi  
67 Preparirano perje i paperje i proizvodi izra đeni od perja i paperja; 
umjetno cvije će; proizvodi od ljudske kose  
Odsjek XIII  
Proizvodi od kamena, sadre, cementa, betona, azbesta, tinjca ili 
sličnih materijala; kerami čki proizvodi; staklo i stakleni proizvodi  
68 Proizvodi od kamena, sadre, cementa, betona, azbesta, tinjca i 
sličnih materijala  
69 Kerami čki proizvodi  
70 Staklo i stakleni proizvodi  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 6  
Odsjek XIV  
Prirodni ili kultivirani biseri, dragulji ili poludragulji, plemenite 
kovine, kovine platirane plemenitim kovinama i proizvodi od njih; 
imitacije draguljarskih proizvoda; kovani novac  
71 Prirodni ili kultivirani biseri, dragulji ili poludragulji, plemenite 
kovine, kovine platirane plemenitim kovinama i proizvodi od njih; 
imitacije draguljarskih proizvoda; kovani novac  
Odsjek XV  
Obične kovine i proizvodi od obi čnih kovina  
72 Željezo i čelik 
73 Proizvodi od željeza i čelika  
74 Bakar i proizvodi od bakra  
75 Nikal i proizvodi od nikla  
76 Aluminij i proizvodi od aluminija  
78 Olovo i proizvodi od olova  
81 Ostale obi čne kovine; kermeti; proizvodi od njih  
82 Alati, nožarski proizvodi i pribor za jelo od obi čnih kovina; njihovi 
dijelovi od obi čnih kovina  
83 Razni proizvodi od obi čnih kovina  
Odsjek XVI  
Strojevi i mehani čki uređaji; elektri čna oprema; njihovi dijelovi; 
aparati za snimanje i reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i 
reprodukciju televizijske slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor  
84 Nuklearni reaktori, kotlovi, strojevi, aparati i mehani čki uređaji; 
njihovi dijelovi  
85 Elektri čni strojevi i oprema te njihovi dijelovi; aparati za snimanje i 
reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i reprodukciju televizijske 
slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor  
Odsjek XVII  
Vozila, zrakoplovi, plovila i pridružena prijevozna oprema  
86 Željezni čke ili tramvajske lokomotive, vagoni i njihovi dijelovi; 
željeznički ili tramvajski kolosije čni sklopovi i pribor te njihovi 
dijelovi; mehani čka (uklju čujući elektromehani čka) prometna 
signalna oprema svih vrsta  
87 Vozila, osim željezni čkih ili tramvajskih vozila, njihovi dijelovi i 
pribor  
88 Letjelice, svemirske letjelice i njihovi dijelovi  
89 Brodovi, brodice i plutaju će konstrukcije  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 7  
Odsjek XVIII  
Optički, fotografski, kinematografski, mjerni, kontrolni, ispitni, 
medicinski ili kirurški instrumenti i aparati; satovi; glazbala; 
njihovi dijelovi i pribor  
90 Optički, fotografski, kinematografski, mjerni, kontrolni, ispitni, 
medicinski ili kirurški instrumenti i aparati; njihovi dijelovi i pribor  
91 Satovi i njihovi dijelovi  
92 Glazbala; njihovi dijelovi i pribor  
Odsjek XIX  
Oružje i streljivo; njihovi dijelovi i pribor  
93 Oružje i streljivo; njihovi dijelovi i pribor  
Odsjek XX  
Razni gotovi proizvodi  
94 Pokućstvo; oprema za krevete, madraci, nosa či madraca, jastuci i 
slični punjeni proizvodi; svjetiljke i druga rasvjetna tijela, nespome ­ 
nuta niti uklju čena na drugom mjestu; osvijetljeni znakovi, osvije ­ 
tljene natpisne plo čice ili slično; montažne zgrade  
95 Igračke, igre i rekviziti za sport; njihovi dijelovi i pribor  
96 Razni gotovi predmeti  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 8  
PREDGOVOR  
Uredbom Vije ća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpanj. 1987. o tarifnoj i 
statističkoj nomenklaturi i o Zajedni čkoj carinskoj tarifi uspostavljena je 
nomenklatura (  1 ) poznata kao „Kombinirana nomenklatura” ili skra ćeno 
„KN” koja se temelji na Me đunarodnoj konvenciji o harmoniziranom 
sustavu nazivlja i broj čanog ozna čavanja (  2 ) robe poznatom kao „Har ­
monizirani sustav” ili skra ćeno „HS”.  
HS je dopunjen vlastitim Objašnjenjima (PHS). Ta pojašnjenja na engle ­
skom i francuskom jeziku izdaje i ažurira:  
SVJETSKA CARINSKA ORGANIZACIJA (WCO)  
Vijeće za carinsku suradnju (CCC),  
30, rue du Marché,  
1210 Bruxelles, Belgija  
Na temelju članka 9. stavka 1. to čke (a) prve alineje Uredbe (EEZ) br. 
2658/87 Komisija donosi Objašnjenja kombinirane nomenklature (PKN) 
slijedom razmatranja Odjela za tarifnu i statisti čku nomenklaturu 
Odbora za Carinski zakonik. Iako se PKN mogu odnositi na PHS, 
ona ipak ne zauzimaju mjesto potonjih, nego se trebaju smatrati 
njihovom dopunom te se koristiti u vezi s njima.  
Ova verzija PKN-a obuhva ća i, prema potrebi, zamjenjuje one objav ­
ljene u  Službenom listu Europske unije , seriji C, do 4. sijecanj. 2019 (  3 ). 
PKN objavljena u Službenom listu, seriji C, nakon tog datuma ostaju i 
dalje na snazi i bit će uključena u PKN prilikom revizije.  
Povrh toga, oznake KN tarifnog broja i podbroja na koje se upu ćuje 
odražavaju upravo one oznake u kombiniranoj nomenklaturi za 2019. 
kao što je to navedeno u Provedbenoj Uredbi Komisije (EZ) 
2018/1602 (  4 ). 
Osim toga, objavljeni su podaci o „Smjernicama za razvrstavanje robe u 
setovima za prodaju na malo u kombiniranu nomenklaturu” u  Služ­
benom listu Europske unije , seriji C (  5 ). ▼B 
( 1 ) SL L 256, 7.9.1987., str. 1.. 
( 2 ) SL L 198, 20.7.1987., str. 1.. 
( 3 ) SL C 2, 4.1.2019., str. 2.. 
( 4 ) SL L 273, 31.10.2018., str. 1.. 
( 5 ) SL C 105, 11.4.2013., str. 1..
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 9  
A. Opća pravila za tuma čenje kombinirane nomenklature  
Opće pravilo 5 (b)  Spremnici za pakiranje koji se obi čno koriste za stav ­
ljanje na tržište napitaka, džemova, senfa, za čina itd. 
moraju se razvrstati zajedno s robom koju sadrže čak i 
ako su posve prikladni za višekratnu uporabu.  
C. Opća pravila koja se primjenjuju i na nomenklaturu i na carine  
Opće pravilo 3  U članku 48. stavku 2. Provedbene uredbe 
Komisije (EU) 2015/2447 (  1 ) „radni dani” zna či svi 
dani osim subote, nedjelje i objavljenih državnih praz ­
nika Europske središnje banke.  ▼B 
( 1 ) Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvr ­ 
đivanju detaljnih pravila za provedbu odre đenih odredbi Uredbe (EU) br. 
952/2013 Europskog parlamenta i Vije ća o utvrđivanju Carinskog zakonika 
Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 10  
ODSJEK I  
ŽIVE ŽIVOTINJE; PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA  
POGLAVLJE 1  
ŽIVE ŽIVOTINJE 
0101  Živi konji, magarci, mazge i mule  
0101 29 10 i 
0101 29 90  konji  
U ove se podbrojeve razvrstava divlje konje, kao što su 
przewalski konj ili tarpan (mongolski konj). Me đutim, 
zebre ( Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , Equus 
quagga , itd.) se razvrstava u podbroj 0106 19 00 iako one 
također pripadaju porodici konja. 
Križanci kobile i zebre (zebrule) razvrstani su u 
podbroj 0106 19 00.  
0101 30 00  magarci  
U ovaj se podbroj razvrstava kako doma će tako i sve druge 
vrste magaraca. Me đu posljednjima su mongolski dižetaj, 
tibetanski kiang, onager i hemion ili polumagarac ( Equus 
hemionus ). 
Križance magarca i zebra (zebrass) se razvrstava u 
podbroj 0106 19 00.  
0101 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava životinje opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 0101, zadnji odlomak.  
0102  Žive životinje vrste goveda  
0102 21 10 do 
0102 29 99  goveda  
U ove se podbrojeve razvrstava životinje opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0102, prvi odlomak pod 1. 
Jaki imaju 14 pari rebara, dok sve ostale životinje vrste 
goveda (s izuzetkom bizoni) imaju samo 13 pari rebara.  
0102 31 00 do 
0102 39 90  bivoli  
U ove se podbrojeve razvrstava životinje opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0102, prvi odlomak pod 2. 
Europski bizoni ( Bison bonasus ) i American bizoni ( Bison 
bison ) imaju 14 pari rebara, dok sve ostale životinje vrste 
goveda (s izuzetkom jaki) imaju samo 13 pari rebara.  
0102 39 10  doma će vrste  
U ovaj se podbroj razvrstava sve životinje doma ćih vrsta 
goveda roda  Bubalus , neovisno o njihovoj namjeni 
uporabe (za stado, uzgoj, tov, rasplod, klanje itd.), ali se 
isključuje čistokrvne rasplodne životinje (pod ­
broj 0102 31 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 11  
0102 39 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava životinje doma ćih vrsta goveda 
roda Syncerus  i Bison , ali se isklju čuje čistokrvne rasplodne 
životinje (podbroj 0102 31 00).  
0102 90 20 do 
0102 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava životinje opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0102, prvi odlomak pod 3  
0102 90 91  doma će vrste  
U ovaj se podbroj razvrstava sve životinje doma ćih vrsta 
goveda not included above, neovisno o njihovoj namjeni 
uporabe (za stado, uzgoj, tov, rasplod, klanje itd.), ali se 
isključuje čistokrvne rasplodne životinje (pod ­
broj 0102 90 20).  
0103  Žive svinje  
0103 91 90  ostalo  
Među žive svinje divljih vrsta se uklju čuje: 
1. divljeg vepra ( Sus scrofa ); 
2. bradavi časte svinje ( Phacochoerus aethiopicus ), riječne 
svinje ili svinjske srne ( Potamochoerus porcus ) i crnu 
šumsku svinju; 
3. babirusu ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekari (divlju svinju) ( Dicotyles tajacu ). 
0103 92 90  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0103 91 90.  
0104  Žive ovce i koze  
0104 10 10 do 
0104 10 80  ovce  
U ove se podbrojeve razvrstava doma će životinje vrsta 
ovaca ( Ovis aries ), različite podvrste muflona, kao što je 
europski muflon ( Ovis musimon ), kanadska ili „planinska 
divlja ovca” ( Ovis canadensis ), azijatski ili maloazijski 
muflon ( Ovis orientalis ), argali ( Ovis ammon ), kao i grivasti 
skakač (Ammotragus lervia ) poznate kao „ovce s grivom” 
iako su više srodne s kozama nego s ovcama.  
0104 20 10 i 
0104 20 90  koze  
U ove se podbrojeve razvrstava doma će životinje vrste koza, 
kozoroga ( Capra ibex ) i bezoarsku ili perzijsku kozu ( Capra 
aegagrus  ili Capra hircus ). 
Međutim, iz ovih se podbrojeva isklju čuje sljede će životinje 
i razvrstava ih se u podbroj 0106 19 00: jelena mošutnjaka 
(Moschus moschiferus ), afričkog vodenog ševrotana ( Hye­
moschus ) i azijskog ševrotana ( Tragulus ) koji ne pripadaju 
vrsti koza. Tako đer su isklju čene životinje poznate kao 
kozolike antilope, kao što su divokoze ( Rupricapra ) i hima­
lajski tar ( Hemitragus ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 12  
0105  Živa doma ća perad vrste  Gallus domesticus , patke, 
guske, pure i biserke  
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo onu živu doma ću 
perad vrsta što su navedene u tarifnom broju (kokoši vrste  
Gallus domesticus  uključujući piliće i kopune), bilo da su 
uzgajane za nešenje jaja, zbog mesa, perja ili za bilo koju 
drugu namjenu (na primjer, za krletke, parkove ili jezera). 
Divlje se ptice (primjerice divlje purane -  Meleagris gallo ­
pavo ) razvrstava u podbroj 0106 39 80, iako one mogu biti 
uzgajane i zaklane na sli čan način kao i doma će ptice nave ­
dene u ovom tarifnom broju. 
Golubove doma ćih vrsta se razvrstava u podbroj 0106 39 10.  
0106  Ostale žive životinje  
0106 13 00  deve i ostale vrste iz porodice Camelidae  
U ovaj se podbroj razvrstava deve, dromedari i ostale živo ­
tinje iz porodice deva (lame, alpake, guanake, vikuni)  
0106 14 10  doma ći kunići 
U ovaj se podbroj razvrstava samo kuni će domaćih vrsti, 
bilo da su uzgajani radi mesa, krzna (na primjer, Angora 
kunić) ili za bilo koju drugu namjenu.  
0106 14 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava divlji kuni ći (Oryctolagus 
cuniculus ) i zečevi. 
0106 19 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sve žive sisavce, osim 
domaćih i divljih konja, magaraca, mula i mazgi (tarifni 
broj 0101), životinje vrste goveda (tarifni broj 0102), 
svinja (tarifni broj 0103), ovaca i koza (tarifni broj 0104), 
primata (podbroj 0106 11 00), kitova, dupina, pliskavica, 
morskih krava i moronja, tuljana, morski lavovi i morževi 
(podbroj 0106 12 00) i doma ćih kuni ća (podbro ­
jeve 0106 14 10 i 0106 14 90). 
Primjeri sisavaca koje se razvrstava u ovaj podbroj su: 
1. jeleni, jeleni lopataši, srne, šamoi ili divokoze ( Rupi­
capra rupicapra ), običan ili ameri čki los ( Alces alces ), 
južnoafrička antilopa ( Taurotragus ), kozje antilope (goral 
(Naemorhedus ), Hemitragus  ili ameri čke antilope) i 
prave antilope; 
2. lavovi, tigrovi, medvjedi, nosorozi, vodeni konji, slonovi, 
žirafe, okapiji, klokani, zebre itd; 
3. vjeverice, lisice, vizoni (ameri čke kune zlatice), svisci, 
dabrovi, bizamski štakori, vidre, morski praš čići; 
4. sobovi; 
5. psi i ma čke. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 13  
0106 20 00  gmazovi (uklju čujući zmije i kornja če) 
U ovaj se podbroj razvrstava sve gmazove, guštere, kornja če 
(morske i slatkovodne).  
0106 39 10  golubovi  
U ovaj se podbroj razvrstava sve ptice iz porodice golubova, 
bilo divlje ili doma će, neovisno o namjeni uporabe ovih 
posljednjih (dvorišne golubove, ukrasne golubove, golubove 
pismonoše). 
U divlje se golubove uklju čuje goluba grivuljaša ili 
šumskog goluba ( Columba palumbus ), goluba dupljaša 
(Columba oenas ), hridinastog goluba ( Columba livia ), 
australskog bron čanog goluba i grlice ( Streptopelia turtur , 
Streptopelia risoria ). 
Međutim, iz ovog se podbroja isklju čuju neke vrste koje su 
vrlo srodne vrstama kokoši, kao što su nikobari ( Caloenas 
nicobarica ), kolumbari, golubovi s krunom, zelenkaste 
pustarke (sadže) ( Pterocles alchata ) i kirgiške pustarke 
(sadže) ( Syrrhaptes paradoxus ) te ih se razvrstava u 
podbroj 0106 39 80.  
0106 39 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sve žive ptice osim kokoši 
vrste  Gallus domesticus , pataka, gusaka, pura i biserki 
(tarifni broj 0105) i ptica grabljivica (podbroj 0106 31 00), 
ptica psitako vrste (podbroj 0106 32 00), nojevi i emui 
(podbroj 0106 33 00) i doma ćih i divljih golubova (pod ­
broj 0106 39 10). 
Primjeri ptica koje se razvrstava u ovaj podbroj su: 
1. sivonoga (divlja) guska ( Anser anser ), mala divlja guska 
(Branta bernicla ), sjeverna morska utva (turpan) 
(Tadorna tadorna ), divlja patka ( Anas platyrhynchos ), 
gadval ( Anas strepera ), patka zviždara ( Anas penelope ), 
dugorepa patka ( Anas acuta ), patka žli čarka ( Anas 
clypeata ), divlja slatkovodna patka ( Anas querquedula  
(patka pup čanica),  Anas crecca  (patka kržulja), crna 
patka (crna liska) i gavka; 
2. labudovi i paunovi; 
3. jarebice, fazani, prepelice, šljuke, lještarke, divlje patke, 
divlje guske, vrtne strnadice, drozdovi, kosovi, ševe; 
4. zebe, sjenice, kanarinci, kolibri ći itd.  
0106 49 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava dudove prelce, leptire, 
tvrdokrilce i ostale kukce.  
0106 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. sve ostale vrste živih životinja osim riba, rakova, meku ­ 
šaca i ostalih vodenih beskralješnjaka (poglavlje 3) i 
kultura mikroorganizama (tarifni broj 3002); 
2. žabe.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 14  
POGLAVLJE 2  
MESO I JESTIVI KLAONI ČKI PROIZVODI  
Općenito  
1. Meso i jestivi klaoni čki proizvodi, prikladni i primjereni za ljudsku 
prehranu, i dalje su razvrstani u ovo poglavlje čak i ako se, primje ­
rice, predstavljaju kao da su namijenjeni proizvodnji hrane za ku ćne 
ljubimce.  
2. Za potrebe ovog poglavlja podru čje primjene rije či „meso” i „jestivi 
klaonički proizvodi” jednako je onome opisanom u Op ćim napome ­
nama s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje.  
3. Smjernice o razli čitim stanjima u kojima se mogu javiti meso i jestivi 
klaonički proizvodi iz ovog poglavlja (svježi, rashla đeni, smrznuti, 
soljeni ili u salamuri, sušeni ili dimljeni) navedene su u Op ćim 
napomenama s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje. Potrebno je 
naglasiti da se duboko smrznuto meso te djelomi čno ili potpuno 
odmrznuto meso moraju razvrstati na isti na čin kao i smrznuto 
meso. Štoviše, ‘smrznuto’ ne obuhva ća samo ono meso koje je 
smrznuto u svježem stanju, nego i ono meso koje se najprije bilo 
blago osušilo, a potom smrznuto ukoliko njegovo stvarno i trajno 
očuvanje ovisi isklju čivo o takvom smrzavanju.  
4. U Općim napomenama s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje nave ­
dene su još i smjernice o razlikama izme đu mesa i jestivih klaoni čkih 
proizvoda iz ovog poglavlja te iz poglavlja 16. Me đutim, ovo 
poglavlje obuhva ća jestive klaoni čke proizvode, sirove, mljevene ili 
sitno nasjeckane, ali ne i podvrgnute daljnjoj pripremi, umotane u 
plastični materijal ( čak i u obliku kobasica) isklju čivo radi lakšega 
rukovanja ili prijevoza.  
5. Za potrebe razlikovanja odrezaka s kostima od odrezaka bez kostiju 
hrskavica i tetive ne smatraju se kostima.  
6. Meso i klaoni čki proizvodi koji sadržavaju konzervanse, stabilizatore 
ili antioksidanse, dodane kako bi se zaustavilo kvarenje tih proiz ­
voda, ostaju razvrstani u ovom poglavlju.  
Dodatna napo ­
mena 1 A d i 
dodatna napo ­
mena 1 A e  Za potrebe dodatnih napomena 1 A (d) i 1 A (e) uz ovo 
poglavlje (koje se čitaju zajedno s dodatnom napomenom 1 C 
uz ovo poglavlje), prilikom utvr đenja jesu li ispunjeni uvjeti 
koji se odnose na najmanji i najve ći broj rebara, uzimaju se 
u obzir samo ona rebra koja se izravno drže za kralježnicu, 
bez obzira na to jesu li cijela ili rezana. 
Prema tom objašnjenju, niži dijagram prikazuje primjer 
prednje gove đe četvrtine koja bi bila u skladu s dodatnim 
napomenama 1 A (d) i 1 A (e) koje se čitaju zajedno s 
dodatnom napomenom 1 C uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 15  
PREDNJA ČETVRTINA STRAŽNJA ČETVRTINA
  
Dodatna napo ­
mena 2 C  Za potrebe dodatne napomene 2 C uz ovo poglavlje za 
dvije razli čite tehnike rezanja te za dijelove „podvoljak”, 
„čeljust” i „ čeljust i podvoljak zajedno” vidjetisljede će 
grafičke prikaze:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 16  
Dodatna napo ­
mena 6 (a)  Sol se ne smatra za činom za potrebe ove dodatne napo ­
mene. 
Vidjeti dodatnu napomenu 7 uz ovo poglavlje.  
0201  Meso od životinja vrste goveda, svježe ili rashla đeno 
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo svježe i rashla đeno 
meso životinja iz tarifnog broja 0102. 
Pri definiranju prednjih i stražnjih četvrtina rabe se sljede ća 
značenja: 
a) potiljak i vrat se ubraja u miši ćni dio vrata sa sedam 
vratnih polukralješaka; 
b) plećka se ubraja u dio prednje noge i vezuje s lopaticom, 
nadlakticom, podlakticom i kostima lakta te miši ćima što 
ih okružuju; 
c) pod bubrežnjakom se podrazumijeva pisana pe čenica i 
lungić; gornji but može, ali i ne mora obuhva ćati rebra.  
0201 10 00  trupovi i polovice  
Pojmovi „trupovi” i „polovice” definirani su u dodatnoj 
napomeni 1 A uz ovo poglavlje, odlomak (a) i (b). Prvih 
osam ili devet le đnih kralješni čnih apofiza može biti na 
lijevoj ili desnoj strani polovice trupa.  
0201 20 20  kompenzirane četvrtine  
Pojam „kompenzirane četvrtine” definiran je dodatnoj napo ­
meni 1 A uz ovo poglavlje, odlomak (c).  
0201 20 30  neraskomadane ili raskomadane prednje četvrtine  
Pojmovi „neraskomadane prednje četvrtine” i „raskomadane 
prednje četvrtine” definirani su u dodatnoj napomeni 1 A uz 
ovo poglavlje, odlomak (d) i (e). Prema toj dodatnoj napo ­
meni slijedi da se iz ovog podbroja isklju čuje prednje dije ­
love polovica, npr. što zajedno sa svim pripadaju ćim 
kostima imaju manje od četiri rebra, kojima nedostaje vrat 
ili plećka, ili iz kojih je odstranjena kost, na primjer, Atlas 
kost. Razvrstava ih se u podbroj 0201 20 90.  
0201 20 50  neraskomadane ili raskomadane stražnje četvrtine  
Pojmovi „neraskomadane stražnje četvrtine” i „raskomadane 
stražnje četvrtine” definirani su u dodatnoj napomeni 1 A 
uz ovo poglavlje, odlomak (f) i (g). Prema toj dodatnoj 
napomeni slijedi da se iz ovog podbroja isklju čuju stražnji 
dijelovi polovica koji sa svim pripadaju ćim kostima obuh ­
vaćaju manje od tri rebra ili kojima nedostaje but ili bubrež ­
njak, uklju čujući i file. Razvrstava ih se u 
podbroj 0201 20 90. Me đutim, stražnje se četvrtine bez 
bubrega ili bubrežne masno će, s ili bez bo čnog dijela, 
razvrstava kao stražnje četvrtine.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 17  
0201 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava, primjerice, ple ćku, but i 
bubrežnjak iz kojih nisu izva đene kosti (s kostima). Ovdje 
se također uključuje prednje i stražnje dijelove polovica 
trupa (s kostima) što ne odgovaraju definiciji „kompenzira ­
nih” četvrtina, prednjih četvrtina ili stražnjih četvrtina.  
0201 30 00  bez kostiju  
U ovaj se podbroj razvrstava sve komade gove đeg mesa, 
svježe ili rashla đene, iz kojih su odstranjene sve kosti, npr. 
filee i bo čne dijelove bez kostiju.  
0202  Meso od životinja vrste goveda, smrznuto  
U ovaj se tarifni broj razvrstava smrznuto meso samo od 
životinja iz tarifnog broja 0102.  
0202 10 00  trupovi i polovice  
Pojmovi „trupovi” i „polovice” definirani su u dodatnoj 
napomeni 1 A uz ovo poglavlje, odlomak (a) i (b).  
0202 20 10  kompenzirane četvrtine  
Pojam „kompenzirane četvrtine” definiran je dodatnoj napo ­
meni 1 A uz ovo poglavlje, odlomak (c).  
0202 20 30  neraskomadane ili raskomadane prednje četvrtine  
Pojmovi „neraskomadane prednje četvrtine” i „raskomadane 
prednje četvrtine” definirani su u dodatnoj napomeni 1 A uz 
ovo poglavlje, odlomak (d) i (e).  
0202 20 50  neraskomadane ili raskomadane stražnje četvrtine  
Pojmovi „neraskomadane stražnje četvrtine” i „raskomadane 
stražnje četvrtine” definirani su u dodatnoj napomeni 1 A 
uz ovo poglavlje, odlomak (f) i (g).  
0202 20 90  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0201 20 90 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0202 30 50  „Crop”, vrat s potple ćkom („chuck and blade”) i prsa s 
donjim dijelom ple ćke 
Pojmovi „vrat”, „ple ćka i plećkina pržolica” i „prsa” defi ­
nirani su u dodatnoj napomeni 1 A uz ovo poglavlje, 
odlomak (h).  
0202 30 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sve komade gove đega mesa, 
smrznute, koji su u cijelosti bez kostiju osim smrznutih 
blokova navedenih pod podbrojem 0202 30 10 te komada 
iz podbroja 0202 30 50.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 18  
0203  Svinjsko meso, svježe, rashla đeno ili smrznuto  
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo meso životinja iz 
tarifnog broja 0103. 
Meso životinja vrsta svinja potvr đeno sa strane nadležnih 
tijela iz Australije kao meso svinja koje žive u divljini 
Australije, smatra se mesom svinja razli čitim od mesa 
domaćih svinja.  
0203 11 10 do 
0203 19 90  svježe ili rashla đeno 
U ove se podbrojeve razvrstava samo svježe i rashla đeno 
meso životinja iz tarifnog broja 0103.  
0203 11 10  od doma ćih svinja  
Pojmovi „trupovi” i „polovice” definirani su u dodatnoj 
napomeni 2 A uz ovo poglavlje, odlomak (a).  
0203 12 11  šunke i komadi od njih  
Pojam „šunka” definiran je u dodatnoj napomeni 2 A uz 
ovo poglavlje, odlomak (b). 
U ovaj se podbroj razvrstava i goljenicu zadnjih nogu s 
kostima.  
0203 12 19  ple ćke i komadi od njih  
Pojam „ple ćke” definiran je u dodatnoj napomeni 2 A uz 
ovo poglavlje, odlomak (d). 
U ovaj se podbroj razvrstava prsna rebra ili „rebarca” kao i 
goljenicu prednjih nogu s kostima.  
0203 19 11  prednji dijelovi i komadi od njih  
Pojam „prednji dijelovi” definiran je u dodatnoj napo ­
meni 2 A uz ovo poglavlje, odlomak (c). 
U ovaj se podbroj ne razvrstava goljenicu prednjih nogu s 
kostima, niti prsna rebra ni „rebarca” (podbroj 0203 12 19).  
0203 19 13  le đa i komadi od njih, s kostima  
Pojam „le đa” definiran je u dodatnoj napomeni 2 A uz ovo 
poglavlje, odlomak (e). 
U ovaj se podbroj razvrstava le đna rebra.  
0203 19 15  prsa s potrbušinom (potrbušina) i njezini komadi  
Pojam „prsa s potrbušinom” i „dijelovi” definirani su u 
dodatnoj napomeni 2 A i 2 B uz ovo poglavlje, 
odlomak (f). 
U ovaj se podbroj ne razvrstava komade potrbušine ako ne 
sadrže kožu i potkožnu masno ću. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 19  
U ovaj se podbroj ne razvrstava prsna rebra bez kože ili 
potkožne masno će (podbroj 0203 19 59).  
0203 19 59  ostalo  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava prsna rebra bez kože 
ili potkožne masno će. 
0203 19 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje samo meso životinja iz podbro ­
jeva 0103 91 90 ili 0103 92 90, posebno meso divljeg vepra, 
koje ne odgovara opisu trupova, polovica, nogu, ple ćki, 
dijelova nogu ili dijelova ple ćki. 
0203 21 10 do 
0203 29 90  smrznuto  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0203 11 10 do 
0203 19 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0204  Ov čje ili kozje meso, svježe, rashla đeno ili smrznuto  
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo svježe, rashla đeno i 
smrznuto meso životinja iz tarifnog broja 0104, bilo 
domaćih ili divljih, posebno meso ov čjih vrsta (doma ćih 
ili divljih ovaca) kao i meso kozoroga.  
0204 10 00  trupovi i polovice, janje ći, svježi ili rashla đeni 
Pojmovi „trupovi” i „polovice” definirani su u dodatnoj 
napomeni 3 A uz ovo poglavlje, odlomak (a) i (b). 
Definicija janje ćeg mesa je dana u Objašnjenjima HS za 
podbrojeve 0204 10 i 0204 30.  
0204 21 00  trupovi i polovice  
Pojmovi „trupovi” i „polovice” definirani su u dodatnoj 
napomeni 3 A uz ovo poglavlje, odlomak (a) i (b).  
0204 22 10  skra ćene prednje četvrtine  
Pojam „skra ćene prednje četvrtine” definiran je u dodatnoj 
napomeni 3 A uz ovo poglavlje, odlomak (c) i (d).  
0204 22 30  slabine i/ili podslabine  
Pojam „slabine i/ili podslabine” definiran je u dodatnoj 
napomeni 3 A uz ovo poglavlje, odlomak (e) i (f).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 20  
0204 22 50  noge  
Pojam „noge” definiran je u dodatnoj napomeni 3 A uz ovo 
poglavlje, odlomak (g) i (h).  
0204 30 00  trupovi i polovice, janje ći, smrznuti  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0204 10 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0204 41 00 do 
0204 43 90  ostalo meso od ovaca, smrznuto  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0204 21 00, 
0204 22 10, 0204 22 30 i 0204 22 50 primjenjuju se i na 
podbrojeve 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 i 
0204 42 50, redom.  
0204 50 11 do 
0204 50 79  kozje meso  
Pojmovi „trupovi” i „polovice” (podbrojevi 0204 50 11 i 
0204 50 51), „skra ćene prednje četvrtine” (podbro ­
jevi 0204 50 13 i 0204 50 53), „slabine i/ili podslabine” 
(podbrojevi 0204 50 15 i 0204 50 55) i „noge” (podbro ­
jevi 0204 50 19 i 0204 50 59) definirani su u dodatnoj napo ­
meni 3 A uz ovo poglavlje, odlomak (a) i (b), (c) i (d), (e) i 
(f) te (g) i (h), redom.  
0206  Jestivi klaoni čki proizvodi od životinja vrsta goveda, 
svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, mula ili mazgi, 
svježi, rashla đeni ili smrznuti  
U ovaj se tarifni broj razvrstava klaoni čke proizvode živo ­
tinja iz tarifnih brojeva 0101 do 0104. Iz ovih se podbrojeva 
isključuje klaoni čke proizvode namijenjene proizvodnji 
farmaceutskih proizvoda, osim ako ne udovoljavaju uvje ­
tima što ih postavljaju nadležna tijela. 
Daljnje upute su dana u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 0206.  
0206 10 10 do 
0206 10 98  od životinja vrste goveda, svježi ili rashla đeni 
U ove se podbrojeve razvrstava samo svježe ili rashla đene 
klaoničke proizvode od životinja iz tarifnog broja 0102.  
0206 10 95  miši ćna i tetivni dio ošita  
Mišićni i tetivni dio ošitasu miši ćni dijelovi dijafragme.  
0206 21 00 do 
0206 29 99  od životinja vrste goveda, smrznuti  
U ove se podbrojeve razvrstava samo smrznute klaoni čke 
proizvode od životinja iz tarifnog broja 0102.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 21  
0206 30 00  od svinja, svježi ili rashla đeni 
U ovaj se podbroj razvrstava samo svježe ili rashla đene 
klaoničke proizvode od životinja iz tarifnog broja 0103. 
Objašnjenja za podbroj 0206 49 00, prvi odlomak, primje ­
njuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava papke, repove, jetra, 
bubrege, srca, jezike, plu ća, jestivu kožu, mozgove i 
ovojnice.  
0206 41 00 i 
0206 49 00  od svinja, smrznuti  
U ove se podbrojeve razvrstava samo smrznute klaoni čke 
proizvode od životinja iz tarifnog broja 0103.  
0206 49 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava glava i polovice glava, sa ili 
bez mozga, lica ili jezika te dijelove glava (dodatna napo ­
mena 2 C uz ovo poglavlje). Pojam „dijelovi glava” defi ­
niran je u tre ćem stavku navedene dodatne napomene. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava i papke, repove, 
bubrege, srca, jezike, plu ća, jestivu kožu, mozgove i ovoj ­
nice. 
U ovaj se podbroj razvrstava iznutrice divljih svinja.  
0206 80 91  od konja, magaraca, mula i mazgi  
U ovaj se podbroj razvrstava samo svježe ili rashla đene 
klaoničke proizvode od životinja iz tarifnog broja 0101.  
0206 80 99  od ovaca i koza  
U ovaj se podbroj razvrstava samo svježe ili rashla đene 
klaoničke proizvode od životinja iz tarifnog broja 0104.  
0206 90 91  od konja, magaraca, mula i mazgi  
U ovaj se podbroj razvrstava samo smrznute klaoni čke 
proizvode od životinja iz tarifnog broja 0101.  
0206 90 99  od ovaca i koza  
U ovaj se podbroj razvrstava samo smrznute klaoni čke 
proizvode od životinja iz tarifnog broja 0104.  
0207  Meso i jestivi klaoni čki proizvodi, od peradi iz tarifnog 
broja 0105, svježi, rashla đeni ili smrznuti  
0207 11 10  o čišćeno od perja i utrobe, s glavama i nogama, poznato 
kao „83 % pili ći” ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 22  
U ovaj se podbroj razvrstava od perja o čišćenu perad, s 
glavama i nogama, iz kojih su odstranjena crijeva, ali 
imaju druge unutrašnje dijelove (posebno plu ća, jetra, želu ­
dac, srce, jajnike).  
0207 11 30  o čišćeno od perja i utrobe, bez glava i nogu, ali s vrato ­
vima, srcima, jetrima i želucima, poznato kao 
„70 % pili ći” 
U ovaj se podbroj razvrstava pili će za pečenje, očerupane 
bez glava i nožica, ali s potpuno otkinutim vratom smje ­ 
štenim unutar životinjskog trupla iz kojega su odstranjeni 
srce, jetra i želudac.  
0207 11 90  O čišćeno od perja i utrobe, bez glava i nogu i bez 
vratova, srca, jetra i želudaca, poznato kao „65 % pili ći”, 
ili drukčije podneseno  
U ovaj se podbroj razvrstava pili će za pečenje, očerupane 
bez glava i nožica te s potpuno otkinutim vratom. U ovaj se 
podbroj razvrstava i perad u oblicima što nisu spomenuti u 
podbrojevima 0207 11 10 i 0207 11 30, na primjer, neo či­ 
šćenu od perja, neo čišćene piliće, s glavama i nogama.  
0207 12 10 i 
0207 12 90  neizrezano na komade, smrznuto  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 11 30 i 
0207 11 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 13 10  bez kostiju  
U ovaj se podbroj razvrstava meso peradi, bez kostiju, 
neovisno s kojeg je dijela trupa.  
0207 13 20  polovice ili četvrtine  
Pojam „polovice” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 
4 (b) uz ovo poglavlje. 
Pojam „četvrtine” je definiran u dodatnoj napomeni 4 (a) i 
4 (c) uz ovo poglavlje. U ovaj se podbroj razvrstava stražnje 
četvrtine koje se sastoje od batka (koljenice „tibia” i lisne 
kosti „fibula”), noge (bedrene kosti „femur”), zadnjeg dijela 
leđa i zabatka, kao što se i prednje četvrtine sastoje 
uglavnom iz polovice prsiju s krilom.  
0207 13 30  cijela krila, sa ili bez vrhova  
Pojam „cijela krila, sa ili bez vrhova” definiran je u 
dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (d) uz ovo poglavlje.  
0207 13 40  hrptovi, vratovi, hrptovi s vratovima, trtice i vrhovi krila  
Vidjeti dodatnu napomenu 4 (a) uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 23  
U ovaj se podbroj razvrstava hrptove s vratovima, koji se 
sastoje iz dijela vrata, hrpta i vjerojatno zabatka; hrptove; 
vratove; trtice; vrhove krila.  
0207 13 50  prsa i komadi od njih  
Pojam „prsa” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (e) 
uz ovo poglavlje.  
0207 13 60  noge i komadi od njih  
Pojam „noge” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (f) 
uz ovo poglavlje. 
Odvajanje noge od hrpta treba na činiti izme đu dvije crte što 
omeđuju zglob, kako je pokazano na crtežu:
  
0207 13 91  jetra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 13 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava jestive klaoni čke proizvode, 
posebno srca, kreste i braduše, ali se isklju čuje jetra. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava noge od peradi.  
0207 14 10 do 
0207 14 99  komadi i klaoni čki proizvodi, smrznuti  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 13 10 do 
0207 13 99 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 24 10  o čišćeno od perja i utrobe, bez glava i nogu, ali s vrato ­
vima, srcima, jetrima i želucima, poznato kao 
„80 % purani”  
U ovaj se podbroj razvrstava od perja o čišćene purane bez 
glava i nožica, ali s potpuno otkinutim vratom smještenim 
unutar životinjskog trupla iz kojega su odstranjeni srce, jetra 
i želudac.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 24  
0207 24 90  o čišćeno od perja i utrobe, bez glava i nogu i bez 
vratova, srca, jetara i želudaca, poznato kao „73 % pura ­
ni”, ili druk čije podneseno  
U ovaj se podbroj razvrstava od perja o čišćene purane za 
roštilj, bez glava, vratova i nogu i kompletno o čišćene. 
Ovdje se tako đer razvrstava purane u obliku što nije 
spomenut u podbrojevima 0207 24 10 i 0207 24 90.  
0207 25 10 i 
0207 25 90  neizrezano na komade, smrznuto  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 24 10 i 
0207 24 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 26 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 26 20  polovice ili četvrtine  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 26 30  cijela krila, sa ili bez vrhova  
Pojam „cijela krila, sa ili bez vrhova” definiran je u 
dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (d) uz ovo poglavlje.  
0207 26 40  hrptovi, vratovi, hrptovi s vratovima, trtice i vrhovi krila  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 40 
primjenjuje i na ovaj podbroj.  
0207 26 50  prsa i komadi od njih  
Pojam „prsa” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (e) 
uz ovo poglavlje.  
0207 26 60  bataci i komadi od bataka  
Pojam „bataci” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 
4 (g) uz ovo poglavlje. 
Odvajanje bataka od bedrene kosti treba na činiti izme đu 
dvije crte što ome đuju zglob, kako je pokazano na crtežu:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 25  
0207 26 70  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava komade definirane u dodatnoj 
napomeni 4 (a) i 4 (h) uz ovo poglavlje. 
Odvajanje bedrene kosti (katkada komercijalno poznate kao 
bedro) ili cijele noge od hrpta treba na činiti izme đu dvije 
crte što ome đuju zglob, kako je pokazano na crtežu u obja ­ 
šnjenjima za podbroj 0207 13 60. 
Odvajanje bedrene kosti od batka treba na činiti izme đu 
dviju razgrani čavajućih crta zgloba, kako je pokazano na 
crtežu u objašnjenjima za podbroj 0207 26 60.  
0207 26 91  jetra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 26 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 27 10 do 
0207 27 99  komadi i klaoni čki proizvodi, smrznuti  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 26 10 do 
0207 26 99 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 41 30  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu 
ali s vratovima, srcima, jetrima i želucima, poznato kao 
„70 % patke”  
U ovaj se podbroj razvrstava od perja o čišćene patke, bez 
glava i nogu ali s vratom, potpuno o čišćene od unutarnjih 
organa, ali unutar trupa iz kojega su odstranjeni srce, jetra i 
želudac.  
0207 41 80  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu i 
bez vratova, srca, jetara i želudaca, poznato kao 
„63 % patke”, ili druk čije podneseno  
U ovaj se podbroj razvrstava od perja o čišćene patke za 
roštilj, bez glava, vratova i nogu i kompletno o čišćene. 
Ovdje se tako đer razvrstava patke u obliku što nije 
spomenut u podbrojevima 0207 41 20, 0207 41 30 and 
0207 41 80.  
0207 42 30  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu 
ali s vratovima, srcima, jetrima i želucima, poznato kao 
„70 % patke”  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 41 30 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 42 80  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu i 
bez vratova, srca, jetara i želudaca, poznato kao 
„63 % patke”, ili druk čije podneseno  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 41 80 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 26  
0207 43 00  masna jetra, svježa ili rashla đena 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 44 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 44 21  polovice ili četvrtine  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 44 31  cijela krila, sa ili bez vrhova  
Pojam „cijela krila, sa ili bez vrhova” definiran je u 
dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (d) uz ovo poglavlje.  
0207 44 41  hrptovi, vratovi, hrptovi s vratovima, trtice i vrhovi krila  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 40 
primjenjuje i na ovaj podbroj.  
0207 44 51  prsa i komadi od njih  
Pojam „prsa” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (e) 
uz ovo poglavlje.  
0207 44 61  noge i komadi od njih  
Pojam „noge” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (f) 
uz ovo poglavlje.  
0207 44 71  paltoi  
Pojam „paltoi od pataka ili gusaka” definiran je u dodatnoj 
napomeni 4 (ij) uz ovo poglavlje.  
0207 44 91  jetra, osim masnih jetara  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 44 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 45 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 45 21 do 
0207 45 81  s kostima  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 13 20 do 
0207 13 60 i 0207 44 71 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 45 93 i 
0207 45 95  jetra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 27  
0207 45 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 51 90  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu, 
sa ili bez srca i želudaca, poznato kao „75 % guske”, ili 
drukčije podneseno  
U ovaj se podbroj razvrstava guske o čišćene od perja, bez 
glava i nogu, potpuno o čišćene, ali sa srcem i želucem 
ponovo vra ćenima u trup, kao i guske o čišćene od perja 
za roštilj, bez glava i nogu te kompletno o čišćene od 
utrobe. Ovdje se tako đer razvrstava guske u obliku što 
nije spomenut u podbrojevima 0207 51 10 i 0207 51 90, 
na primjer, zaklane guske, o čišćene od perja i iskrvavljene, 
ali neočišćene od utrobe, a bez glava i nogu.  
0207 52 90  o čišćeno od perja i unutarnjih organa, bez glava i nogu, 
sa ili bez srca i želudaca, poznato kao „75 % guske”, ili 
drukčije podneseno  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 51 90 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 53 00  masna jetra, svježa ili rashla đena 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 54 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 54 21  polovice ili četvrtine  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 54 31  cijela krila, sa ili bez vrhova  
Pojam „cijela krila, sa ili bez vrhova” definiran je u 
dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (d) uz ovo poglavlje.  
0207 54 41  hrptovi, vratovi, hrptovi s vratovima, trtice i vrhovi krila  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 40 
primjenjuje i na ovaj podbroj.  
0207 54 51  prsa i komadi od njih  
Pojam „prsa” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (e) 
uz ovo poglavlje.  
0207 54 61  noge i komadi od njih  
Pojam „noge” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (f) 
uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 28  
0207 54 71  paltoi  
Pojam „paltoi od pataka ili gusaka” definiran je u dodatnoj 
napomeni 4 (ij) uz ovo poglavlje.  
0207 54 91  jetra, osim masnih jetara  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 54 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 55 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 55 21 do 
0207 55 81  s kostima  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0207 13 20 do 
0207 13 60 i 0207 44 71 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0207 55 93 i 
0207 55 95  jetra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0207, zadnji odlomak.  
0207 55 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 60 10  bez kostiju  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 60 21  polovice ili četvrtine  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0207 60 31  cijela krila, sa ili bez vrhova  
Pojam „cijela krila, sa ili bez vrhova” definiran je u 
dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (d) uz ovo poglavlje.  
0207 60 41  hrptovi, vratovi, hrptovi s vratovima, trtice i vrhovi krila  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 40 
primjenjuje i na ovaj podbroj.  
0207 60 51  prsa i komadi od njih  
Pojam „prsa” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (e) 
uz ovo poglavlje.  
0207 60 61  noge i komadi od njih  
Pojam „noge” definiran je u dodatnoj napomeni 4 (a) i 4 (f) 
uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 29  
0207 60 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0207 13 99 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0208  ostalo meso i jestivi mesni klaoni čki proizvodi, svježi, 
rashlađeni ili smrznuti  
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo meso i jestive mesne 
klaoničke proizvode od životinja koje se razvrstava u tarifni 
broj 0106, svježe, rashla đene ili smrznute.  
0208 10 10  od doma ćih kunića 
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava meso i jestive mesne 
klaoničke proizvode životinja iz podbroja 0106 14 10.  
0208 90 10  od doma ćih golubova  
U ovaj se podbroj razvrstava meso i jestive mesne klaoni čke 
proizvode od doma ćih golubova (dvorišnih golubova, ukra ­
snih golubova i golubova pismonoša). Meso i jestive mesne 
klaoničke proizvode od golubova opisanih kao „divlji” u 
objašnjenjima za podbroj 0106 39 10 se zbog toga isklju čuje 
iz ovog podbroja i razvrstava ih se u podbroj 0208 90 30.  
0208 90 30  od divlja či, osim od divljih kuni ća ili zečeva 
U ovaj se podbroj razvrstava meso i jestive mesne klaoni čke 
proizvode od: 
1. dlakave divlja či: jelena lopataša, srna, divokoza ( Rupi­
capra rupicapra ), sjeverno ameri čkog losa, kozje anti ­
lope, antilopa, gazela, medvjeda i klokana; 
2. pernate divlja či: divljih golubova, divljih gusaka, divljih 
pataka, jarebica, fazana, šljuka bena, šljuka, lještarki, 
strnadica i nojeva. 
Meso i jestive mesne klaoni čke proizvode od obi čno lovnih 
životinja (fazana, jelena lopataša, nojeva itd.) razvrstava se 
kao meso i jestive mesne klaoni čke proizvode od divlja či, 
čak i kad su ove životinje uzgojene u uzgajalištu (zaroblje ­
ništvu). 
Meso i jestive mesne klaoni čke proizvode od sobova se 
isključuje iz ovog podbroja (podbroj 0208 90 60). Me đutim, 
meso i jestive mesne klaoni čke proizvode od nekih vrsta 
sobova (na primjer, karabua) razvrstava se u ovaj podbroj, 
pod uvjetom da postoji dokaz da su to meso i jestivi mesni 
klaonički proizvodi od životinja koje su živjele u divljini i 
koje su ulovljene. 
Ovaj tarifni podbroj ne obuhva ća meso i jestive mesne 
klaoničke proizvode kuni ća (Oryctolagus cuniculus ) ili 
zečeva koji su obuhva ćeni tarifnim podbrojem 0208 10 90.  
0208 90 60  od sobova  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0208 90 30, tre ći odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 30  
0209  Svinjska masno ća, očišćena od mesa i masno ća od 
peradi, netopljena niti druk čije ekstrahirana, svježa, 
rashlađena, smrznuta, soljena, u salamuri, sušena ili 
dimljena  
0209 10 11 i 
0209 10 19  potkožna svinjska masno ća 
Pojam „potkožna svinjska masno ća” definiran je u dodatnoj 
napomeni 2 D uz ovo poglavlje.  
0209 10 90  svinjska masno ća, osim one iz podbroja 0209 10 11 ili 
0209 10 19  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0209, drugi odlomak.  
0209 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0209, tre ći odlomak.  
0210  Meso i jestivi mesni klaoni čki proizvodi, soljeni, u sala ­
muri, sušeni ili dimljeni; jestivo brašno i krupica od 
mesa ili od klaoni čkih proizvoda  
Osim potkožne masno će i druge masno će iz tarifnog 
broja 0209, u ovaj se tarifni broj razvrstava meso i klao ­
ničke proizvode, soljene, u salamuri, sušene ili dimljene, od 
životinja iz tarifnih brojeva 0101 do 0106. 
Pojmovi „sušen ili dimljen” i „soljen, u salamuri” definirani 
su u dodatnim napomenama 2 E i 7 uz ovo poglavlje.  
0210 11 11 do 
0210 11 90  šunke, ple ćke i komadi od njih, s kostima  
Za značenje pojma „s kostima” vidjeti Objašnjenja HS za 
podbrojeve za poglavlje 2.  
0210 11 11 do 
0210 11 39  od doma ćih svinja  
Pojmovi „šunke” i „ple ćke” definirani su u dodatnoj napo ­
meni 2 A pod (b) i (d), uz ovo poglavlje.  
0210 11 11 i 
0210 11 19  soljeni ili u salamuri  
U ove se podbrojeve razvrstava samo šunke, ple ćke i dije­
love od njih, s kosti, od doma ćih svinja, što su bile duboko 
suho nasoljene ili namo čene u salamuri. Me đutim, oni mogu 
biti dalje izloženi laganom sušenju ili dimljenju, ali ne 
toliko da bi ih se moglo smatrati sušenima ili dimljenima 
u smislu podbroja 0210 11 31 i 0210 11 39 (prema definiciji 
u dodatnoj napomeni 2 E uz ovo poglavlje).  
0210 11 31 i 
0210 11 39  sušeno ili dimljeno  
U ove se podbrojeve razvrstava šunke, ple ćke i komade od 
njih, s kosti, od doma ćih svinja, konzervirane postupkom 
sušenja ili dimljenja, čak i ako su ovi postupci konzerviranja 
kombinirani s prethodnim soljenjem ili salamurenjem. 
Takav su primjer posebno šunke što su bile soljene prije 
djelomičnog dehidriranja, bilo na svježem zraku (šunke tipa 
Parma ili Bayonne) ili dimljenjem (šunke ardenskog tipa).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 31  
Šunke, ple ćke i komade od njih što su bili djelomi čno dehi­
drirani, ali stvarno konzervirani smrzavanjem ili dubokim 
smrzavanjem, razvrstava se u podbroj 0203 22 11 ili 
0203 22 19.  
0210 12 11 i 
0210 12 19  od doma ćih svinja  
Pojam „prsa s potrbušinom” i „dijelovi” definirani su u 
dodatnoj napomeni 2 A, odlomak (f), i 2 B uz ovo 
poglavlje.  
0210 12 11  soljeni ili u salamuri  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0210 11 11 i 
0210 11 19 primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0210 12 19  sušeni ili dimljeni  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0210 11 31 i 
0210 11 39 primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0210 19 10  „bacon” polovice ili „spencers”  
Pojmovi „«bacon» polovice” i „spencers” definirani su u 
dodatnoj napomeni 2 A uz ovo poglavlje, odlomak (g) i (h).  
0210 19 20  skra ćene (3/4) polovice ili srednji dijelovi („middles”)  
Pojmovi „skra ćene (3/4) polovice” i „srednji dijelovi («mid ­
dles»)” definirani su u dodatnoj napomeni 2 A uz ovo 
poglavlje, odlomak (ij) i (k).  
0210 19 30  prednji dijelovi i komadi od njih  
Pojam „prednji dijelovi” definiran je u dodatnoj napo ­
meni 2 A uz ovo poglavlje, odlomak (c).  
0210 19 40  le đa i komadi od njih  
Pojam „le đa” definiran je u dodatnoj napomeni 2 A uz ovo 
poglavlje, odlomak (e).  
0210 19 60  prednji dijelovi i komadi od njih  
Pojam „prednji dijelovi” definiran je u dodatnoj napo ­
meni 2 A uz ovo poglavlje, odlomak (c).  
0210 20 10 i 
0210 20 90  meso od životinja vrste goveda  
U ove se podbrojeve razvrstava samo meso životinja iz 
tarifnog broja 0102, soljeno, u salamuri, sušeno ili dimljeno; 
goveđe klaoni čke proizvode razvrstava se u 
podbroj 0210 99 51 ili 0210 99 59.  
0210 99 10  od konja, soljeno, u salamuri ili sušeno  
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo meso životinja iz 
podbrojeva 0101 21 00 do 0101 29 90, soljeno, u salamuri 
ili sušeno. Dimljeno se konjsko meso razvrstava u 
podbroj 0210 99 39. Konjske se klaoni čke proizvode 
razvrstava u podbroj 0210 99 85.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 32  
0210 99 21 i 
0210 99 29  od ovaca i koza  
U ove se podbrojeve razvrstava meso životinja iz tarifnog 
broja 0104, soljeno, u salamuri, sušeno ili dimljeno. Klao ­
ničke se proizvode ove vrste razvrstava u 
podbroj 0210 99 85.  
0210 99 31  od sobova  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0208 90 30, tre ći odlomak.  
0210 99 49  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava glave ili polovice glava 
domaćih svinja, s ili bez mozgova, jagodicama ili jezika, 
uključujući njihove dijelove (vidjeti dodatnu napomenu 2 C 
uz ovo poglavlje). Dijelovi glava su definirani u tre ćem 
odlomku gore spomenute dodatne napomene. 
Za definiciju klaoni čkih proizvoda, vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 0206.  
0210 99 90  jestivo brašno i krupica od mesa ili mesnih klaoni čkih 
proizvoda  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava pelete od ovih brašna i 
krupica.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 33  
POGLAVLJE 3  
RIBE I RAKOVI, MEKUŠCI I OSTALI VODENI BESKRALJEŽNJACI  
Općenito  
1. Ribe i rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci koji su duboko 
smrznuti uvrštavaju se jednako kao i ribe i rakovi, mekušci i ostali 
vodeni beskralježnjaci koji su smrznuti.  
2. Jednostavno šurenje (blanširanje) koje se sastoji od blagog toplin ­
skog tretmana koji ne obuhva ća kuhanje nema nikakvog utjecaja na 
razvrstavanje. Često se koristi prije smrzavanja, posebno za tunjevinu 
te za meso rakova ili mekušaca.  
3. U poglavlje 3 nije uklju čeno sljede će: 
a) riblji mjehuri (zra čni mjehuri), sirovi, sušeni ili soljeni, neupora ­
bivi za prehranu ljudi (tarifni broj 0511),  
b) blago soljena riba, sušena ili dimljena i namo čena u biljno ulje s 
ciljem osiguravanja privremenog konzerviranja - proizvodi 
poznati kao „polukonzervirani” - (tarifni broj 1604),  
c) riba, jednostavno ukiseljena u ulju i octu, bilo da je podvrgnuta 
daljnjoj pripremi ili ne (tarifni broj 1604),  
d) mekušci koji su podvrgnuti toplinskom tretmanu dovoljnom da bi 
izazvao koagulaciju njihovih bjelan čevina (tarifni broj 1605).  
0301  Živa riba  
0301 11 00 i 
0301 19 00  ukrasna riba  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 0301 11 i 0301 19, 
zadnji odlomak.  
0301 11 00  slatkovodna riba  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. Hemigrammus ocellifer ; 
2. zlatnu ribicu ( Carassius auratus ) i zlatnog šarana (kra ­
pa); 
3. mekušce, uklju čujući crnog mekušca ( Mollienisia lati ­
pinna  i velifera ), zelenu jegulju i njenu crvenu i albino 
vrstu ( Xiphophoris helleri ), crvene, zlatne, crne i bijele 
ploče (Platypoecilus maculatus ) i križance izme đu 
jegulje i plo če (Xiphophorus  i Okattoiecukys ), posebnu 
crnu i berlinsku jegulju; 
4. sijamske borbene ribe ( Betta splendens ), rajske ribe 
(Macropodus opercularis  ili viridi auratus ), gouramisa 
i zakržljalog gouramisa ( Trichogaster trichopterus  te 
Colisa lalia  i fasciata ); 
5. anđeoske ribe ( Pterophyllum scalare  i eimckei ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 34  
0301 19 00  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. Chaetodontidae; 
2. Labridae; 
3. Scaridae (šarenu vrstu tropske ribe - papagajku, lažnu 
vrstu šarene tropske ribe papagajke i scarichthys).  
0302  Riba, svježa ili rashla đena, osim ribljih fileta i ostalog 
ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304  
0302 11 10 do 
0302 11 80  pastrva ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , Oncor­
hynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncorhynchus 
gilae , Oncorhynchus apache  i Oncorhynchus chrysoga ­
ster) 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. morsku pastrvu ( Salmo trutta trutta ); 
2. riječnu pastrvu ili obi čnu pastrvu ( Salmo trutta fario ); 
3. jezersku pastrvu ( Salmo trutta lacustris ); 
4. duginu pastrvu ili ameri čku pastrvu ili čeličnoglavu 
(Oncorhynchus mykiss ); 
5. kratkovratnu pastrvu ( Oncorhynchus clarki ); 
6. zlatnu pastrvu ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. „gila” pastrvu ( Oncorhynchus gilae ); 
8. pastrvu vrste  Oncorhynchus apache ; 
9. pastrvu vrste  Oncorhynchus chrysogaster . 
0302 13 00  pacifi čki losos ( Oncorhynchus nerka , Oncorhynchus 
gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus tschawyt ­
scha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus masou  i 
Oncorhynchus rhodurus ) 
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. crveni losos ili velikooki losos ili aljaški crveni losos 
(Oncorhynchus nerka ); 
2. ružičasti losos ili grbavi losos ( Oncorhynchus gorbu ­
scha); 
3. prijazni losos ili pasji losos ili vjerni losos ( Oncor­
hynchus keta ); 
4. bahati ili kraljevski losos ili kalifornijski losos ili 
proljetni losos ( Oncorhynchus tschawytscha ); 
5. srebrni losos ili losos coho ( Oncorhynchus kisutch ); 
6. japanski losos ili japanski višnjin losos ( Oncorhynchus 
masou ); 
7. losos vrste  Oncorhynchus rhodurus . ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 35  
0302 19 00  ostalo  
Među ostalim slatkovodnim pastrvama što ih se razvrstava 
ovdje su: 
1. jezerska bijela pastrva ili bijela pastrva ( Coregonus 
clupeaformis , Coregonus fera , Coregonus albula , Core­
gonus lavaretus ); 
2. ozimica ( Coregonus oxyrhynchus ); 
3. zlatulja alpska ( Salvelinus alpinus ), potočna pastrva 
katkad zvana „studentska pastrva” ( Salvelinus fontinalis ), 
jezerska pastrva ili „namaycush” ili „christivomer” ( Sal­
velinus namaycush  ili Christivomer namaycush ). 
0302 21 10 do 
0302 29 80  riba iz reda plosnatica ( Pleuronectidae , Bothidae , Cyno­
glossidae , Soleidae , Scophthalmidae  i Citharidae ), isklju­ 
čujući jestive riblje ostatke iz podbrojeva 0302 91 do 
0302 99  
Riba iz reda plosnatica nije spljoštena po okomitoj površini 
kao raža nego po vodoravnoj površini, s dva oka s gornje 
strane.  
0302 29 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: iverak ( Scophthalmus rhom ­
bus), obični iverak ( Pleuronectes limanda  ili Limanda 
limanda ), maloglavi iverak ( Pleuronectes microcephalus  ili 
Microstomus kitt ), europski ili prljavi iverak ( Platichthys 
flesus  ili Flesus flesus ). 
0302 31 10 i 
0302 31 90  tunj dugokrilac (albakor) ( Thunnus alalunga ) 
Albakore ili dugoperajne tune su prepoznatljive po svojim 
dugim prsnim perajama, što dosežu do otvora na kraju 
debelog crijeva i po tamnoplavim le đima te plavkasto 
sivim bokovima i trbuhu.  
0302 32 10 i 
0302 32 90  žutoperajna tuna ( Thunnus albacares ) 
Žutoperajne tune su lako prepoznatljive po srpastom obliku 
zadnje i druge le đne peraje.  
0302 33 10 i 
0302 33 90  trupac prugavac ili prugasti bonito  
Tunjprugavac ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ) se odli ­
kuje sa četiri do sedam tamnih uzdužnih trbušnih pruga. 
Njihova tamno plava le đa se isti ču s jasno odvojenim 
zelenim podru čjem iznad prsne peraje što postepeno iš če­
zava prema sredini tijela. Oni imaju srebrnkaste bokove i 
trbuhe te kratke peraje. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava atlantske ili prugaste 
(pasaste) bonite ( Sarda sarda ), što imaju kose pruge na 
leđima. Ove se ribe, svježe ili rashla đene, razvrstava u 
podbroj 0302 89 90.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 36  
0302 41 00  atlantska i pacifi čka haringa ( Clupea harengus , Clupea 
pallasii ) 
Za svrhe ovog podbroja pojam „haringa” ozna čava samo 
Clupeidae vrste  Clupea harengu s (nordijske haringe) i  
Clupea pallasii  (pacifičke haringe). Ribu poznatu kao 
„indijska haringa” ( Chirocentrus dorab ) razvrstava se u 
podbroj 0302 89 90 kada ju se uvozi svježu ili rashla đenu. 
0302 43 10  srdela vrste  Sardina pilchardus  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava odrasle srdele (duljine 
do 25 centimetra) poznate kao „pilchards”.  
0302 43 90  papalina ili srdelica ( Sprattus sprattus ) 
Za svrhe ovog podbroja, pojam „papalina ili srdelica” 
označava samo Clupeidae vrste  Sprattus sprattus . Ove su 
ribe u bližem srodstvu sa haringama, samo su mnogo manje 
i često ih se pogrešno zove „norveški in ćuni”.  
0302 51 10 i 
0302 51 90  atlantski, grenlandski i pacifi čki bakalar ( Gadus morhua , 
Gadus ogac , Gadus macrocephalus ) 
Bakalar može dose ći duljinu do 1,5 metar. Oni imaju masli ­
nasto zelena le đa s tamnim pjegama i svijetlim trbuhom s 
bijelim bo čnim crtama. Imaju tri le đne peraje, kratku 
trbušnu peraju i riblji brk na bradi.  
0302 53 00  crni bakalar (koljuška) ( Pollachius virens ) 
Crni bakalar je poznatiji kao „saithe” ili „coley”.  
0302 74 00  jegulja ( Anguilla  spp.)  
Za svrhe ovog podbroja, pojam „jegulja” ozna čava samo 
jegulje koje se tako zapravo zovu ( Anguilla  spp.), uklju ču­
jući europsku jegulju ( Anguilla anguilla ) u dva oblika 
(debeloglavu jegulju i nosatu ili dugonosu jegulju), 
američku jegulju ( Anguilla rostrata ), japansku jegulju 
(Anguilla japonica ) i australsku jegulju ( Anguilla australis ). 
Iz toga slijedi da se iz ovog podbroja isklju čuje ribe što ih 
se krivo zovu jegulje, kao „conger-jegulje”, tako đer poznate 
kao „morske jegulje” (ugori) ( Conger conger ), „moray jegu ­
lje” ( Muraena helena ) i pješčane jegulje ili koplja ( Ammo­
dytes  spp.) i razvrstava ih se u podbroj 0302 89 90.  
0302 81 15  kostelj ( Squalus acanthias ) i morske ma čke (Scyliorhinus  
spp.)  
Kostelj je bodljikavi morski pas s bo čnim škržnim urezima 
iznad prsiju. Njihova su tijela okruglasta i glatka, a le đa siva 
te trbusi bijeli. Oni mogu narasti do 1 metra.  
0302 81 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava vrstu morskog psa butor 
(Galeorhinus galeus  ili Galeus canis ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 37  
0302 89 10  slatkovodna riba  
Slatkovodne ribe što ih se razvrstava u ovaj podbroj su: 
1. linjak ( Tinca tinca ); 
2. mrena ( Barbus  spp.); 
3. grgeč: obični grgeč (Perca fluviatilis ), crni grge č 
(Micropterus  spp.), sun čev grgeč (Lepomis gibbosus ) i 
grgeč vrsta  Gymnocephalus cernuus  ili Acerina cernua ; 
4. obična deverika ( Abramis brama ) i srebrna deverika 
(Blicca bjoerkna ); 
5. štuka ( Esox  spp.) i suli časta štuka ( Lepisosteus  spp.); 
6. bjelica ( Alburnus alburnus ), obične male slatkovodne 
ribe ( Gobio gobio ), dunavske male slatkovodne ribe 
(Gobio uranoscopus ), bikovske štuke ( Cottus gobio ) i 
riječni „burbot” ( Lota lota ); 
7. riječni piškor ili mali rije čni piškor ( Lampetra fluviati ­
lis) i potočni piškor ( Lampetra planeri ); 
8. ribe roda  Leuciscus , Rutilus  i Idus , na primjer, bodorka, 
taman jež, bljedoliki jež ili crvena bodorka, klen ili 
velikoglavi europski klen, crvenperka; 
9. lipan ( Thymallus  spp.); 
10. smoj ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  Ostalo  
Među morske ribe što ih se razvrstava u ovaj podbroj uklju ­ 
čuje se: 
1. bijeli manji ć (Trisopterus luscus  i Trisopterus esmarki ); 
2. češljač (Serranus  spp.) i grge č (Epinephelus  spp.); 
3. prugasti cipal ( Mullus barbatus ) i crveni cipal ( Mullus 
surmuletus ); 
4. sivi krulec ( Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepidotrigla  i 
Trigloporus  spp.); 
5. škrpun ( Scorpaena  spp.); 
6. morski piškur ( Ptromyzon marinus ); 
7. morska igla ( Belone belone ) i morski pauk ( Trachinus  
spp.); 
8. snjetac ( Osmerus  spp.); 
9. kapelin ( Mallotus villosus ); 
10. ribe vrste  Kathetostoma giganteum . ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 38  
0302 91 00  jetra, ikra, mlije č 
Svježa i rashla đena riblja jetra, ikra i mlije č, što su zbog 
svoje vrste i stanja uporabiva za ljudsku prehranu, 
razvrstava se u ovaj podbroj čak i ako im je namjena za 
industrijsku uporabu.  
0303  Riba, smrznuta, isklju čujući riblje filete i ostalo riblje 
meso iz tarifnog broja 0304  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve tarifnog 
broja 0302 primjenjuje se i na podbrojeve ovog tarifnog 
broja.  
0304  Riblji fileti i ostalo riblje meso (neovisno je li mljeveno ili 
ne), svježe, rashla đeno ili smrznuto  
0304 31 00 do 
0304 49 90  svježi ili rashla đeni fileti  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0304, prvo odlomak, 
pod 1. 
U ove se podbrojeve tako đer razvrstava filete rezane u 
komade, pod uvjetom da ih se može prepoznati kao 
komade dobivene od fileta. Vrste što ih se najviše rabi za 
filetiranje su: pastrve, losos, bakalar, „saithe”, crvena riba 
(na primjer, norveški „haddock”), pišmolj, osli ć, zlatna 
glavata deverika ili dorada, list, iverak, mami ć, tuna, 
skuša, sle đ i inćun. 
0304 49 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća filete lista, iverka zlatopjega i 
haringe.  
0304 61 00 do 
0304 89 90  smrznuti fileti  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 0304 31 00 do 
0304 49 90. 
U ove se podbrojeve razvrstava duboko smrznute blokove 
ili ploče fileta ili komada fileta (obi čno od bakalara), bilo 
pomiješane ili ne s malom koli činom (ne više od 20 mas. %) 
među sobom odvojenih istovrsnih riba s uporabom samo da 
popune prostore u blokovima ili plo čama. Blokovi i plo če 
namijenjeni su za rezanje u manje komade (na dijelove, na 
male dijelove itd.) što ih se pakira za pojedina čnu prodaju.  
0304 93 10  surimi  
Surimi je me đuproizvod koji se na tržište plasira u 
smrznutom stanju. Sastoji se iz bjelkaste paste što je 
gotovo bez mirisa i okusa, napravljene iz sitno samljevenog, 
opranog i prosijanog ribljeg mesa. Uzastopnim pranjem 
odstrani se ve ći dio masti i u vodi topljivih proteina. Da 
bi se poboljšalo konzistenciju i stabiliziralo proizvod u 
smrznutom stanju, dodaje se male koli čine aditiva (na 
primjer, še ćera, soli, D-glucitola (sorbitola) i di- ili trifosfa ­
ta). 
U ovaj se podbroj ne razvrstava preparate na osnovi surima 
(podbroj 1604 20 05).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 39  
0304 94 10  surimi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0304 93 10.  
0304 95 10  surimi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0304 93 10.  
0304 99 10  surimi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0304 93 10.  
0305  Riba, sušena, soljena ili u salamuri; dimljena riba, 
neovisno je li kuhana prije ili tijekom procesa dimljenja 
ili ne; brašno, krupica i pelete od ribe, uporabljivi za 
prehranu ljudi  
0305 10 00  brašno, krupica i pelete od ribe, uporabljivi za prehranu 
ljudi  
Riblje brašno i krupica obi čno postanu jestivi oduljivanjem i 
deodorizacijom i katkad mogu biti poznati kao „riblji 
koncentrat”. 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode poznate kao „riblji 
instant”, dobivene iz svježeg ribljeg mesa, smrznutog, 
rezanog na male komade i usitnjenog te osušenog.  
▼M10  
0305 20 00  jetra, ikra i mlije č od ribe, sušena, dimljena, soljena ili u 
salamuri  
Ovaj podbroj me đu ostalim obuhva ća soljenu ikru namije ­
njenu za proizvodnju kavijara ili nadomjestaka kavijara. 
Ta je ikra neprikladna za izravnu konzumaciju kao kavijar 
ili nadomjesci kavijara. Iako može biti namijenjena za 
prehranu ljudi, ne može se konzumirati kao kavijar ili nado ­
mjesci kavijara u stanju u kojem je podnesena bez daljnje 
prerade. Takva prerada uklju čuje, primjerice, dodatno 
čišćenje kako bi se odstranili zaostali organi ili ispiranje 
kako bi se smanjio sadržaj soli, čime bi proizvod postao 
prikladan za prehranu ljudi. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje ikra prikladna za konzuma ­
ciju kao kavijar ili nadomjesci kavijara (tarifni broj 1604).  
▼B 
0305 31 00 do 
0305 39 90  riblji fileti, sušeni, soljeni ili u salamuri, ali nedimljeni  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0304 31 00 do 
0304 49 90 primjenjuje se i na ovaj podbroj. Dimljene filete 
razvrstava se u podbrojeve 0305 41 00 do 0305 49 80.  
0305 41 00 do 
0305 49 80  dimljena riba, uklju čujući filete, osim jestivih ribljih 
ostataka  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0305, četiri odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 40  
0305 63 00  In ćun (Engraulis  spp.)  
U ovaj se podbroj razvrstava samo in ćune u salamuri što 
nisu podvrgnuti ni jednoj drugoj pripremi. Stavlja ih se u 
male bačvice ili staklenke ili često u nepropusne limene 
kutije, što ih se nakon zatvaranja ne podvrgava nikakvoj 
termičkoj doradi.  
0306  Rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, živi, svježi, rash ­
lađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni 
rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li 
kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne; 
rakovi, u ljusci, kuhani u pari ili vodi, neovisno jesu li 
rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri ili ne; 
brašno, krupica i pelete od rakova, uporabljivi za 
prehranu ljudi  
Rakovi koji su oljušteni pa skuhani (primjerice, kuhani i 
oguljeni repovi škampa, obi čno smrznuti) razvrstani su u 
tarifni broj 1605. 
Djelomično oljuštene dijelove rakove, (na primjer, klješta) 
što su kuhani u pari ili vodi, gotove za jelo bez daljnjeg 
ljuštenja, razvrstava se u tarifni broj 1605.  
0306 11 10 i 
0306 11 90  jastozi ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Za razliku od hlapova, jastozi i drugi morski rakovi crvene 
su boje i imaju samo vrlo malena kliješta, ali vrlo dobro 
razvijena ticala. Pored toga, oni imaju bodljikav i kvrži časti 
oklop.  
0306 11 10  repovi jastoga  
U ovaj se podbroj razvrstava repove morskih rakova u 
oklopu, cijele ili podijeljene na dva dijela, kao i oljuštene 
repove.  
0306 11 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava jastoge u oklopu, cijele ili 
uzdužno razdvojene, kao i meso jastoga.  
0306 12 10 i 
0306 12 90  hlapovi ( Homarus  spp.)  
Hlapovi su vrsta rakova s velikim kliještama. Živi hlapovi 
su tamnoplavi, mramorirani s bijelom ili žu ćkastom bojom. 
Crveni postaju kuhanjem. 
Hlapovi se spremaju na isti na čin kao i jastozi i drugi 
morski rakovi.  
0306 14 10 do 
0306 14 90  rakovice  
Pojam „rakovice” obuhva ća mnogobrojne vrste rakova s 
kliještama, razli čitih veličina što ih se razlikuje od slatko ­
vodnih rakova, hlapova i kozica po tome što nemaju obli ­
kovanog repa.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 41  
0306 14 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava, pored europskih morskih 
rakovica kao što su plivaju ća rakovica ( Portunus puber ) i 
morski pauk ( Maia squinado ), brojne druge vrste ( Cancer , 
Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , Scylla , Erima­
crus, Limulus , Maia , Menippi  spp.), kao i slatkovodni rak 
poznat kao „kineski rak” ( Eriocheir sinensis ). 
0306 15 00  škampi ( Nephrops norvegicus ) 
Škampi (norveški rakovi), tako đer poznati kao kozice 
dablinskog zaljeva, prepoznatljivi su po dugim, tankim i 
prizmatičnim kliještama.  
0306 16 91 do 
0306 17 99  hladnovodne kozice ( Pandalus  spp.,  Crangon crangon ); 
ostale kozice  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. kozice nekoliko podvrsta od kojih su neke poznate kao 
„ružičaste kozice” (premda odre đene podvrste pri 
kuhanju ne postanu ruži časte) iz obitelji Pandalidae; 
2. smeđe ili sive kozice roda  Crangon ; 
3. kozice iz obitelji Palaemonidae i Penaeidae. Me đu njima 
su obična kozica ( Palaemon serratus ) i kraljevska kozica 
(Penaeus caramota  ili Penaeus kerathurus ). 
0306 19 10  slatkovodni rakovi  
Slatkovodni rakovi su rakovi teku ćih voda. Najvažnije vrste 
među njima pripadaju rodu  Astacus , Cambarus , Orconectes  
i Pacifastacus . 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća i repove.  
0306 31 00  jastozi ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Vidjeti objašnjenje za podbrojeve 0306 11 10 i 0306 11 90.  
0306 32 10 do 
0306 32 99  hlapovi ( Homarus  spp.)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 0306 12 10 i 0306 12 90.  
0306 33 10 i 
0306 33 90  rakovice  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 0306 14 10 do 
0306 14 90.  
0306 33 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava osim europskih morskih 
rakova, kao što su  Portunus puber  i rak kratkorepac 
(Maia squinado ), još i veliki broj drugih vrsta (posebno  
Paralithodes chamchaticus , Callinectes sapidus , Chionoe ­
cetes  spp.,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charyb­
dis, Scylla , Erimacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.), kao i 
slatkovodne rakove poznate pod nazivom „kineski rakovi” 
(Eriocheir sinensis ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 42  
0306 34 00  škampi ( Nephrops norvegicus ) 
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0306 15 00.  
0306 35 10 do 
0306 36 90  hladnovodne kozice ( Pandalus  spp.,  Crangon crangon ); 
ostale kozice  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 0306 16 91 do 
0306 17 99.  
0306 39 10  slatkovodni rakovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0306 19 10.  
0306 91 00  jastozi ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0306 11 10 i 
0306 11 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0306 92 10 i 
0306 92 90  hlapovi ( Homarus  spp.)  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0306 12 10 i 
0306 12 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0306 93 10 i 
0306 93 90  rakovice  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0306 14 10 do 
0306 14 90 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0306 93 90  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0306 33 90primje ­
njuje se i na ovaj podbroj.  
0306 94 00  škampi ( Nephrops norvegicus ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0306 15 00primje ­
njuje se i na ovaj podbroj.  
0306 95 11 do 
0306 95 90  kozice  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 0306 16 91 do 
0306 17 99 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0306 99 10  slatkovodni rakovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0306 19 10.  
0307  Mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, živi, svježi, rash ­
lađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni 
mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li 
kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne; 
brašno, krupica i pelete od mekušaca, uporabljivi za 
prehranu ljudi  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 43  
0307 11 10 do 
0307 19 00  kamenice (ostrige)  
U ove se podbrojeve razvrstava samo mekušce što imaju 
dvije ljuske roda  Ostrea , Crassostrea  (zvane i  Gryphaea ) 
i Pycnodonta . 
Obično se razlikuje plo časte kamenice (roda  Ostrea ) i one 
nepravilnog oblika kao što su portugalske kamenice ( Cras­
sostrea angulata ) i plave osti ili vir đinijske kamenice ( Cras­
sostrea virginica ). 
0307 11 10  plo časte kamenice (od roda  Ostrea ), žive, i imase (uklju ­ 
čujući ljušturu) ne ve će od 40 g po komadu  
U ovaj se podbroj razvrstava samo kamenice roda  Ostrea  
mase ne ve će od 40 g (uklju čujući ljušturu). Plo časte kame ­
nice koje se bere u Europi uglavnom su vrste  Ostrea edulis . 
Postoje tako đer druge vrste, kao  Ostrea lurida  s pacifičke 
obale sjeverne Amerike i  Ostrea chilensis  iz Čilea. 
0307 11 90 do 
0307 19 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava kamenice roda  Ostrea , mase 
veće od 40 g po komadu, kao i sve neodrasle i odrasle 
kamenice roda  Crassostrea  (zvane tako đer Gryphaea ) i 
roda Pycnodonta . 
U rod  Crassostrea  uključuje se portugalske kamenice ( Cras­
sostrea angulata ), japanske kamenice ( Crassostrea gigas ) i 
kamenice poznate kao plave osti ili vir đinijske kamenice 
(Crassostrea virginica ). 
0307 42 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sipe vrste  Sepia pharaonis , 
lignje ( Dosidicus gigas ) i lignjun veliki ( Todarodes pacifi ­
cus). 
0307 43 99  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0307 42 90.  
0307 49 80  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0307 42 90.  
0307 71 00 do 
0307 79 00  kućice, srčanke i kunjke (porodice Arcidae, Arcticidae, 
Cardiidae, Donacidae, Hiatellidae, Mactridae, Mesodes ­
matidae, Myidae, Semelidae, Solecurtidae, Solenidae, 
Tridacnidae i Veneridae)  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. jestive morske školjke ( Scrobicularia plana ), Mactra spp. 
i čančicu ( Cardium  spp.); 
2. šljanke ( Solen  spp.) kao to su cjevasti šljanci ( Solen 
marginatus , Solen siliqua  i Solen ensis ) i prnjavice 
(Venus mercenaria  i Venus verrucosa ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 44  
0307 91 00 do 
0307 99 00  ostali, uklju čujući brašno, krupicu i pelete, uporabljivi 
za prehranu ljudi  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. morske puževe kao što je obi čni morski puž sa spiralnom 
kućicom ( Buccinum undatum ); 
2. jestive puževe ( Littorina  i Lunatia  spp.);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 45  
POGLAVLJE 4  
MLIJEKO I MLIJE ČNI PROIZVODI; JAJA PERADI I PTI ČJA JAJA; 
PRIRODNI MED; JESTIVI PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG 
PODRIJETLA, NESPOMENUTI NITI UKLJU ČENI NA DRUGOM 
MJESTU  
Općenito  
Kazeinati dobiveni iz kazeina mlijeka koriste se, na primjer, kao emul ­
gatori (natrijev kazeinat) ili kao izvor proteina (kalcijev kazeinat). 
Artikli s masenim udjelom kazeinata u suhoj tvari ve ćim od 3 % isklju ­ 
čeni su iz tarifnih brojeva 0401 do 0404, s obzirom da se takva koli čina 
kazeinata prirodno ne pojavljuje u mlijeku (posebno vidjetitarifni 
broj 1901).  
0401  Mlijeko i vrhnje, nekoncentrirani, niti s dodanim 
šećerom ni drugim sladilima  
Ukoliko proizvodi ne sadrže druge dodatke osim onih pred ­
viđenih u Op ćim odredbama Objašnjenja HS-a za ovo 
poglavlje, drugi odlomak, u ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. punomasno mlijeko, neprera đeno, i takvo mlijeko što je 
djelomično ili potpuno obrano; 
2. pasterizirano mlijeko, tj. mlijeko čija je kakvo ća pobolj­ 
šana djelomi čnim odstranjenjem mikrobnih bakterija 
termičkom obradom; 
3. sterilizirano mlijeko, uklju čujući mlijeko UHT, što je 
trajnije zbog odstranjenja mikrobnih bakterija produ ­ 
ženom termi čkom obradom; 
4. homogenizirano mlijeko, čije su masne kapljice usitnjene 
- mehaničkim putem pri vrlo visokom pritisku u kombi ­
naciji s termi čkom obradom - u manje kapljice, što sprje ­ 
čava nastajanje vrhnja; 
5. peptizirano mlijeko, tj. mlijeko čija je probavljivost 
poboljšana dodatkom pepsina što ubrzavaju razgradnju 
bjelančevina; 
6. vrhnje, masni sloj koji se prirodno stvara na vrhu usta ­
jalog mlijeka polaganom aglomeracijom masnih emulzi ­
ficirajućih kapljica. Kad se vrhnje odstrani ru čno ili 
centrifugiranjem mlijeka u separatoru za vrhnje, pored 
ostalih sastojaka mlijeka sadrži daleko najve ći udio 
masti (obi čno više od 10 mas. %). Nekim postupcima 
centrifugiranja proizvede se vrhnje sa sadržajem masti 
više od 50 mas. %. 
Vrhnje iz ovog tarifnog broja se smatra „nekoncentriranim”, 
neovisno o postotku masti, ako je dobiveno isklju čivo: ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 46  
a) obiranjem površine mlijeka; 
b) centrifugiranjem. 
Međutim „koncentrirano” vrhnje dobiveno na druge na čine, 
kao što je evaporizacija vode tijekom termi čke obrade, 
razvrstava se u tarifni broj 0402.  
0402  Mlijeko i vrhnje, koncentrirani ili s dodanim še ćerom ili 
drugim sladilima.  
Ovaj tarifni broj obuhva ća mlijeko u prahu kojemu je dodan 
dezinfekcijski centrifugat, pod uvjetom da time nije pore ­
mećen omjer prirodnih sastavnih tvari u mlijeku (u protiv ­
nom, tarifni broj 0404). 
Artikli s masenim udjelom sojinog lecitina (emulgatora) u 
suhoj tvari ve ćim od 3 % isklju čeni su izovog tarifnog 
broja. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 0404, isklju ­ 
čenje pod (d).  
0403  Mla ćenica, kiselo mlijeko i vrhnje, jogurt, kefir i ostalo 
fermentirano ili zakiseljeno mlijeko i vrhnje, neovisno 
jesu li koncentrirani ili sadrže dodani še ćer ili druga 
sladila ili su aromatizirani ili sadrže dodano vo će, 
orašaste plodove ili kakao ili ne  
Proizvode u obliku paste što ih se normalno jede žlicom, ne 
razvrstava se kao proizvode u prahu, granulama ili ostalim 
krutim oblicima. 
Za potrebe ovog tarifnog broja pojam „mla ćenica” obuhva ća 
i slatku (tj. nezakiseljenu) i zakiseljenu mla ćenicu.  
0403 10 11 do 
0403 10 99  jogurt  
U ove se podbrojeve razvrstava samo proizvode dobivene 
isključivo mliječnom fermentacijom  Streptococcus thermop ­
hilus  i Lactobacillus delbrueckii  subsp. isklju čujući podvrstu  
bulgaricus . 
U ove se podbrojeve ne razvrstava proizvode što ih se 
nakon fermentacije podvrglo termi čkoj obradi kojom su 
uništene jogurtne kulture (podbroj 0403 90).  
0403 90 11 do 
0403 90 99  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 0403 10 11 do 
0403 10 99. 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju artikle tipa „cagliata”, kao što 
je to opisano u objašnjenjima za podbrojeva 0406 10 30 do 
0406 10 80, tre ći stavak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 47  
0404  Sirutka, neovisno je li koncentrirana ili sadrži dodani 
šećer ili druga sladila ili ne; proizvodi koji se sastoje 
od prirodnih sastojaka mlijeka, neovisno sadrže li 
dodani še ćer ili druga sladila ili ne, nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu  
Vidjeti objašnjenja za tarifni broj 0402, prvi odlomak.  
0404 90 21 do 
0404 90 89  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 0402 primje ­
njuje se i na ove podbrojeve. 
U ove se podbrojeve razvrstava koncentrirane mlije čne 
proteine dobivene djelomi čnim odstranjenjem laktoze i 
mineralnih soli iz obranog mlijeka i u kojima je sadržaj 
proteina 85 mas. % ili manje u suhoj tvari. Sadržaj proteina 
se računa množenjem sadržaja dušika s faktorom 6,38. 
Ako je sadržaj proteina u koncentriranim mlije čnim protei ­
nima veći od 85 mas. % u suhoj tvari, proizvod se 
razvrstava u tarifni broj 3504 (vidjeti dodatnu napomenu 1 
uz poglavlje 35).  
0405  Maslac i ostale masti i ulja, dobiveni od mlijeka; mlije čni 
namazi  
0405 10 11 do 
0405 10 90  maslac  
Pojam „maslac” definiran je napomenom 2 (a) i napo ­
menom 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 0405 pod A. 
Maslac je vodena emulzija mlije čne masti, pri čemu je voda 
disperzijska faza, a mast disperzijski medij. 
Na drugoj je strani vrhnje (tarifni broj 0401 i 0402), u 
kojem sadržaj masti može u nekim slu čajevima biti jednak 
maslacu, emulzija masnih kapljica u vodi, pri čemu je voda 
disperzijski medij, a mast disperzijska faza. 
Iz ove razlike u strukturi slijedi da se dodatkom odgovara ­
juće količine vode vrhnju može dobiti mlijeko, ali to nije 
moguće s maslacem.  
0405 20 10 do 
0405 20 90  mliječni namazi  
Pojam „mlije čni namazi” definiran je napomenom 2 (b) uz 
ovo poglavlje. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 0405 pod B.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 48  
0405 90 10 i 
0405 90 90  ostalo  
Vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 0405 pod C.  
0406  Sir i skuta  
Proizvodi u kojima je mlije čna mast u cijelosti ili djelo ­
mično nadomještena drugim tipovima masti (na primjer, 
biljnom), ne smatra se sirom iz ovog tarifnog broja 
(obično tarifni broj 2106).  
0406 10 30 do 
0406 10 80  svježi sir (nefermentirani ili neusoljeni), uklju čujući sir 
od sirutke i skutu  
Za sir od sirutke, vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0406, 
drugi odlomak. 
Skuta ili „bijeli sir” je proizvod dobiven iz usirenog mlijeka 
iz kojeg je ekstrahiran najve ći dio sirne vode (na primjer, 
sušenjem ili stiskanjem). Skutu (osim skute u prahu) što 
sadrži ne više od 30 mas. % dodanog še ćera i vo ća 
smatra se da zadržava zna čajke skute i razvrstava je se u 
ove podbrojeve. 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju proizvode tipa „cagliata”, tj. 
proizvode dobivene koagulacijom s reninom, drugim enzi ­
mima ili kiselinskim tretmanom, neobranim mlijekom, 
poluobranim ili u cijelosti obranim mlijekom iz kojega je 
ekstrahiran najve ći dio seruma. Ovi proizvodi predstavljeni 
su u obliku paste koja još nije postala plasti čnom skutom, 
lako ih je razdvojiti na manje komade, imaju vrlo karakteri ­
stičan miris, a udio natrijeva klorida ne premašuje 0,3 % 
ukupne mase. To su „poluproizvodi” koje je potrebno dalje 
prerađivati, uglavnom radi dobivanja sira.  
0406 20 00  strugani sir ili sir u prahu, svih vrsta  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. strugane sireve što ih se obi čno rabi za za činjavanje ili za 
druge svrhe u industrijskoj preradi hrane. Takvi se sirevi 
najčešće dobivaju iz tvrdih sireva (primjerice, Grana, 
Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggianito, Sbrinz, 
Asiago, Pecorino itd.). Ti sirevi mogu biti djelomi čno 
dehidrirani s namjenom osiguravanja čim duže trajnosti. 
Ovdje se tako đer razvrstava sireve što su nakon struganja 
aglomerirani; 
2. sireve u prahu što ih se obi čno rabi u prehrambenoj 
industriji. Dobiva ih se iz više vrsta sireva, što su ili 
najprije otopljeni i zatim pretvoreni u prah, ili reducirani 
u pastu i osušeni te mljeveni.  
0406 30 10 do 
0406 30 90  topljeni sir, nestrugani niti u prahu  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0406, prvi odlomak 
pod 3.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 49  
0406 40 10 do 
0406 40 90  sir prošaran plavom plijesni i drugi sir s plijesni dobi ­
venom pomo ću Penicillium roqueforti  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 0406 40. 
Osnovna zna čajka ovog sira jest nepravilna pigmentacija 
zahvaljuju ći razvijanju plijesni u tijelu sira.  
0406 40 90  ostalo  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava sireve s jasno 
vidljivom bijelo/sivkastom nepravilnom pigmentacijom u 
jezgri sira dobivenu uporabom bezbojnih  Penicillium roque ­
forti plijesni.  
0407  Jaja peradi i pti čja jaja, u ljusci, svježa, konzervirana ili 
kuhana  
U ovaj se tarifni broj razvrstava tako đer gnjila jaja u ljusci 
kao i jaja u kojima je po čeo inkubacijski proces. 
Konzerviranje se može posti ći obradom vanjske strane jaja 
mašću, voskom ili parafinskim voskom, namakanjem u 
otopini vapna ili vodenog stakla (natrija ili kalija) ili 
drugim metodama. 
Jaja peradi su jaja ptica iz tarifnog broja 0105.  
0407 11 00 do 
0407 19 90  oplođena jaja za liježenje  
U ove se podbrojeve razvrstava samo jaja peradi što odgo ­
varaju uvjetima što ih postavljaju nadležna državna tijela.  
0408  Jaja peradi i pti čja jaja bez ljuske i žumanjci jaja, svježi, 
sušeni, kuhani u pari ili vodi, oblikovani, smrznuti ili na 
drugi način konzervirani, neovisno sadrže li dodani še ćer 
ili druga sladila ili ne  
0408 11 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava žumanjke uporabive za ljudsku 
prehranu i žumanjke neuporabive za ljudsku uporabu osim 
onih što ih se razvrstava u podbroj 0408 11 20. 
Ovdje se tako đer razvrstava suhi žumanjak što je konzer ­
viran dodatkom malih koli čina kemikalija, a namijenjen je 
izradi kola ča i slastica, proizvoda tipa makarona i sli čnih 
proizvoda.  
0408 19 81 i 
0408 19 89  ostalo  
Uz nužne izmjene, prvu re čenicu objašnjenja za 
podbroj 0408 11 80 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
0408 91 80  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0408 11 80 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0408 99 80  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0408 11 80 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 50  
Pored cijelih jaja bez ljuske, koja se mogu isporu čivati 
svježa, u ovaj se podbroj razvrstava cijela jaja konzervirana, 
na primjer, dodavanjem soli ili kemijskih konzervansa i 
zamrznuta cijela jaja. Tu se tako đer razvrstava jaja kuhana 
u pari ili vodi i oblikovana jaja (na primjer, „duga” valjkasta 
jaja izrađena iz žumanjaka i bjelanjaka od nekoliko jaja).  
►M6 Ovaj tarifni podbroj uklju čuje pasterizirana teku ća 
jaja ptica koja imaju organolepti čka svojstva jednaka svoj ­
stvima svježih jaja ptica, neovisno o tome sadržavaju li male 
količine vode i kemijske konzervanse (na primjer, limunsku 
kiselinu (E 330)). ◄ ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 51  
POGLAVLJE 5  
PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA, NESPOMENUTI NITI 
UKLJUČENI NA DRUGOM MJESTU 
0505  Kože i drugi dijelovi od ptica, s perjem i paperjem, perje 
i dijelovi perja (neovisno imaju li obrezane rubove ili ne) 
te paperje, dalje neobra đeni osim čišćeni, dezinficirani 
konzerviranj; prah i otpaci perja ili dijelova perja  
0505 10 10 i 
0505 10 90  perja vrsta koje se rabi za punjenje; paperje  
Proizvodi iz ovih podbrojeva definirani su u Objašnjenjima 
HS za podbroj 0505 10  
0505 10 10  sirovo  
U ovaj se podbroj razvrstava perje vrsta koje se rabi za 
punjenje i paperje u stanju u kakvom je skinuto s pti čjeg 
tijela, čak i ako je postupak izvršen kada je perje bilo 
mokro. Ovdje se tako đer razvrstava perje i paperje koje je 
nakon skidanja podvrgnuto postupku raspršivanja, dezinfici ­
ranja ili je bilo podvrgnuto potpunoj obradi konzerviranja. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava rabljeno perje kojeg se 
u takvom stanju ne može ponovo uporabiti kao perje za 
punjenje. Proizvodi iz ovog podbroja su obi čno u obliku 
stisnutih bala.  
0505 10 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava perje vrste koje se rabi za 
punjenje i paperje što je podvrgnuto temeljitijoj obradi 
čišćenja nego li je to navedeno u objašnjenjima za 
podbroj 0505 10 10, na primjer, pranju u vodi ili pari i 
sušenju s toplim zrakom.  
0505 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. kože i druge dijelove ptica (glave, krila, vratove itd.) s 
njihovim perjem i paperjem, namijenjene npr. za proizvo ­
dnju dodataka za ukrase na glavi; 
2. kože ptica bez perja, posebno dio guš čje kože poznate 
kao „labu đa koža”, koju se rabi za proizvodnju pompona 
(ukrasnih ki ćanki na šeširima, cipelama); 
3. dugo perje iz krila ili repa ili drugih dijelova, koje nije 
uporabivo za punjenje prvenstveno zbog svoje veli čine i 
krutosti badrljica;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 52  
4. ukrasne dijelove što su nakon obrade namijenjeni za 
proizvodnju ukrasa za glavu, umjetnog cvije ća itd. 
Takvi dijelovi su na primjer, nojevo perje, perje bijele 
čaplje, čaplje, fazana, marabua, ibisa, pauna, rajske ptice, 
flaminga, šojke kreštalice, kolibri ća, svrake, supa, galeba 
i rode; 
5. perje, uglavnom jednake dužine, koje a se rabi za proiz ­
vodnju pernatih čistača za prašinu i četki; 
6. neke jasno oblikovane dijelove perja kao što su listovi 
perja i badrljice, raslojeni ili ne (na primjer, za proizvo ­
dnju čačkalica, ribarske opreme), isperci odrezani iz 
badrljica ili ugra đeni na tanke strugotine badrljica, obre ­
zanih ili neobrezanih krajeva (o čerupano perje). Me đu­
tim, ako perje zbog bilo kojeg postupka prerade zadrži 
osobine perja za punjenje, razvrstava ga se u 
podbroj 0505 10 10 ili 0505 10 90. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava proizvode znane 
kao „pijetlove badrljice”, što su badrljice perja, obrezane 
zbog oštrine i proporcionalnosti, s malim ostatkom ispe ­
raka koje se postupkom obrezivanja nije moglo 
odstraniti; 
7. prah (ili krupicu) i otpatke od perja ili od dijelova perja.  
0506  Kosti i srž rogova, neobra đeni, odmaš ćeni, jednostavno 
pripremljeni (ali neoblikovani), obra đeni s kiselinom ili 
deželatinizirani; prah i otpaci tih proizvoda  
0506 10 00  koštana tkiva i kosti obra đene kiselinom  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0506, drugi odlomak 
pod 3.  
0506 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0506, drugi odlomak 
pod 1, 2, 4 i 5.  
0510 00 00  Siva ambra, kastoreum, cibet i mošus; kantaride; žu č, 
neovisno je li sušena ili ne; žlijezde i ostali životinjski 
proizvodi koje se rabi u proizvodnji farmaceutskih 
proizvoda, svježi, rashla đeni ili smrznuti ili druk čije 
privremeno konzervirani  
Pored proizvoda spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 0510, u ovaj se podbroj razvrstava rashla đeno ili 
smrznuto tkivo placente, neovisno je li u sterilnim posu ­
dama ili ne.  
0511  Proizvodi životinjskog podrijetla nespomenuti niti uklju ­ 
čeni na drugom mjestu; mrtve životinje iz poglavlja 1 ili 
3, neuporabive za prehranu ljudi  
0511 91 10  otpaci riba  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0511 pod 6 i do iv.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 53  
0511 91 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. nejestiva riblja jaja, ikra i mlije č (vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 0511 pod 5 i i ii; 
2. otpatke od rakova, mekušaca i ostalih vodenih beskralje ­ 
šnjaka, na primjer, ljuske kozica, zdrobljene u prah ili ne; 
3. mrtve životinje iz poglavlja 3, nejestive ili neuporabive 
za ljudsku prehranu, na primjer, „daphnids”, poznate kao 
morske buhe te ostale školjkaše ili listonošce, osušene, 
što ih se rabi kao hranu za akvarijske ribe.  
0511 99 31 i 
0511 99 39  prirodne spužve životinjskog podrijetla  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0511 pod 14.  
0511 99 31  sirove  
Osim spužvi uvezenih u stanju u kojem su izva đene iz 
mora, ovaj tarifni podbroj obuhva ća i prirodne spužve iz 
kojih su mla ćenjem ili gnje čenjem i pranjem u morskoj 
vodi odstranjeni vanjski oklop, mekane žitke tvari i dio 
vanjske tvari (na primjer, vapnenaste tvari, pijesak). 
Ovaj tarifni podbroj tako đer obuhva ća i prirodne spužve iz 
kojih su na primjer, rezanjem odstranjeni dijelovi koji se ne 
mogu koristiti (primjerice truli dijelovi) te, op ćenito, sve 
spužve koje nisu podvrgnute kemijskom tretmanu.  
0511 99 39  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava spužve koje su dalje priprem ­
ljene s ciljem odstranjivanja u cijelosti njihovih vapnenastih 
tvari, posvjetljivanja njihove boje (tretmanom brominom ili 
natrijevim tiosulfatom), njihova odmaš ćivanja (namakanjem 
u otopini amonijaka), njihova bijeljenja (namakanjem u 
oksalnoj kiselini ja čine 2 %) ili činjenja tih spužvi uporab ­
ljivima bilo kojim drugim kemijskim tretmanom.  
0511 99 85  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 0511 pod 2, 3, 4, 7, 8 i 13. U ovaj 
se podbroj tako đer razvrstava mrtve životinje iz poglavlja 1, 
nejestive ili neuporabive za ljudsku prehranu. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje životinjsku krvnu plazmu (na 
primjer, tarifni broj 3002).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 54  
ODSJEK II  
BILJNI PROIZVODI  
POGLAVLJE 6  
ŽIVO DRVE ĆE I DRUGE BILJKE; LUKOVICE, KORIJENJE I SLI ČNO; 
REZANO CVIJE ĆE I UKRASNO LIŠ ĆE 
0601  Lukovice, gomolji, gomoljasti korijeni, izdanci i podanci 
korijena, u stanju mirovanja, u vegetaciji ili u cvatu; 
biljke i korijeni cikorije, osim korijena iz tarifnog 
broja 1212  
0601 20 30  orhideje, zumbuli, narcise i tulipani  
U ovaj se podbroj razvrstava orhideje što rastu na drugoj 
biljci (na primjer, orhideje iz roda  Cattleya  i Dendrobium ). 
0602  Ostale žive biljke (uklju čujući i njihovo korijenje), 
reznice i cijepovi; micelij gljiva  
0602 10 10 i 
0602 10 90  neukorijenjene reznice i cijepovi  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. žive dijelove biljaka bez korijenja, što su bili odvojeni od 
matične biljke s namjenom da postanu neovisne biljke 
(reznice); 
2. žive dijelove biljaka s pupovima (o čima) što su namije ­
njeni za cijepljenje na biljkama (cijepovi).  
0602 40 00  ruže, cijepljene ili necijepljene  
U ovaj se podbroj razvrstava kultivirane (uzgajane) i divlje 
ruže.  
0602 90 10  micelij gljiva  
Ovaj pojam ozna čava mrežu krhkih vlakana ( Thallus  ili 
Mycelium ), što ih se često nalazi u zemlji, što žive i rastu 
na površini raspadaju će životinjske ili biljne tvari u kopreni 
i razvija se u gljive. 
Micelij gljiva namijenjen trgovini u obliku je kvadrata s 
fragmentima poluraspadnute slame na koju su položeni 
slojevi micelija. 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvod koji se sastoji iz 
nepotpuno razvijenih micelija gljiva što su u mikroskopskim 
veličinama položeni na slojeve žitnih zrna pomiješanih u 
sterilizirani konjski kompost (mješavinu slame i konjskog 
gnoja).  
0602 90 41  šumsko drve će 
U ovaj se podbroj razvrstava mladice (mlade biljke) iz 
sjemenja crnogori čnog ili bjelogori čnog drve ća što ih se 
obično rabi za pošumljivanje. Njih se uglavnom nabavlja 
bez obavijenog korijenja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 55  
0602 90 45  ukorijenjene reznice i mlade biljke  
U ovaj se podbroj razvrstava mlade biljke što nisu spome ­
nute niti uklju čene na drugom mjestu, tj. biljke što zahtije ­
vaju njegu prije usa đivanja. To su jednogodišnje do dvogo ­
dišnje sadnice, tako đer ukorijenjene reznice, cijepljena ili 
propupala korijenasta stabla ili biljke, položene mladice u 
zemlji i sadnice što obi čno nisu starije od dvije do tri 
godine.  
0602 90 48  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava drve će i grmlje europskih ili 
egzotičnih vrsta, što nisu spomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu, što ih se normalno ne rabi za pošumljivanje. 
Obično ih se nabavlja s obavijenim korijenjem.  
0602 90 50  ostale vani rastu će biljke  
U ovaj se podbroj razvrstava biljke otporne na zimu nami ­
jenjene stalnoj sadnji čija nedrvena stabljika iznad zemlje 
vene u jesen, a u prolje će tjera nove mladice. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava paprati, mo čvarne i 
vodene biljke (osim onih iz tarifnog broja 0601 i 
podbroja 0602 90 99). 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava svitke ili plo če 
travnjaka za izradu tratina (zelenih površina).  
0603  Rezano cvije će i cvjetni pupoljci vrsta prikladnih za 
bukete ili za ukras, svježi, osušeni, bojeni, bijeljeni, 
impregnirani ili druk čije pripremljeni  
0603 11 00 do 
0603 19 70  svježe  
U ove se podbrojeve razvrstava cvije će i cvjetne pupoljke 
čija je prirodna boja promijenjena ili poboljšana, posebno 
apsorpcijskom obradom s obojenim otopinama prije ili 
poslije rezanja, ili samo namakanjem, pod uvjetom da se 
ove proizvode uvozi svježe.  
0603 19 70  ostalo  
U ovaj se tarifni broj razvrstava suncokrete i rezede. Me đu­
tim, stabljike i liš će od ovih biljaka (bez cvjetova) 
razvrstava se u podbroj 1404 90 00. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava vrbine grane s pupo ­
vima ili cvjetovima. Me đutim, vrbine se grane bez pupova 
ili cvjetova razvrstava u podbroj 1401 90 00.  
0604  Liš će, grane i ostali dijelovi bilja, bez cvjetova ili 
cvjetnih pupoljaka te trave, mahovine i lišaji, prikladni 
za bukete ili za ukras, svježi, osušeni, bojeni, bijeljeni, 
impregnirani ili druk čije pripremljeni  
0604 20 11  islandski lišaj (reindeer moss)  
To je biljka iz obitelji Cladoniaceae ( Cladonia rangiferina , 
Cladonia silvatica  i Cladonia alpestris ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 56  
0604 20 90  ostalo  
Iz ovog se podbroja isklju čuje svježe klasje slatkog kukuruz 
(Zea mays  var.  saccharata ) (poglavlje 7) ili klasje žitarica 
(poglavlje 10).  
0604 90 11  islandski lišaj (reindeer moss)  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 0604 20 11.  
0604 90 91  osušeno i dalje nepripremljeno  
Iz ovog se podbroja isklju čuje suhe grane što su savijene ili 
oblikovane u spirale, bez obzira da li su prije sušenja bile 
savijene ili oblikovane u spirale (podbroj 0604 90 99). 
Iz ovog se podbroja isklju čuje jednostavno osušeno klasje 
slatkog kukuruza ( Zea mays  var.  saccharata ) (poglavlje 7) 
ili klasje žitarica (poglavlje 10).  
0604 90 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava suho klasje žitarica (na 
primjer, kukuruza) što je bijeljeno, bojeno, impregnirano 
ili drukčije obrađeno za ukrasne svrhe. U ovaj se podbroj 
također razvrstava grane što su savijene ili oblikovane u 
spirale.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 57  
POGLAVLJE 7  
JESTIVO POVR ĆE, POJEDINI KORIJENI I GOMOLJI  
Općenito  
1. Blanširanje nije dopušteno u ovom poglavlju, osim za:  
— povrće (nekuhano ili kuhano u pari ili vodi), smrznuto iz tarifnog 
broja 0710,  
— mahunasto povr će, suho, oljušteno, neovisno je li oguljeno ili 
lomljeno ili ne iz tarifnog broja 0713.  
2. Klice (biljne klice i ostale klice) jesu proklijale sjemenke koje se 
sirove ili kuhane upotrebljavaju za ljudsku potrošnju. Klijanje se 
odnosi na bubrenje radi poticanja klijanja (bubrenjem se pove ćava 
sadržaj vode u sjemenkama i budi ih se iz mirovanja) do po četka 
rasta nove biljke i razvoja listova.  
Općenito, klice koje su spremne za ljudsku potrošnju mogu se pred ­
staviti na tri na čina: 
a) kao biljka u klijanju sa supkama (kotiledoni, prvi listovi biljnog 
embrija), ostacima sjemenki i korjenima;  
b) kao biljka koja se sastoji od klijaju ćeg zrna žitarice, na primjer 
proklijali je čam, tzv. „zeleni slad” (vidjeti i objašnjenja za 
podbrojeve 1107 10 11 do 1107 10 99), koja se može upotreblja ­
vati sirova u salatama ili, nakon obrade, za proizvodnju uglavnom 
piva ili viskija;  
c) kao „biljka beba” koja se sastoji samo od supki, bez ostataka 
sjemenki ili korjena i koja nema „odrasle listove” (prave listove, 
formirane nakon embrionalne faze). Ove vrste klica obi čno se 
predstavljaju u mediju za rast u malim kutijama.  
Kod razvrstavanja klica moraju se primijeniti sljede ća načela: 
— klice povr ća navedenog u poglavlju 7 moraju se razvrstati kao 
svježe povr će u poglavlje 7 u odgovaraju će tarifne brojeve jer se 
svježe povr će razvrstava u ovo poglavlje bez obzira na to je li 
namijenjeno za hranu, sjetvu ili sadnju, s izuzetkom sadnica 
povrća za presa đivanje iz tarifnog broja 0602 (vidjeti Objašnjenja 
HS za poglavlje 7, deseti odlomak),  
— grah namijenjen proizvodnji klica graha razvrstava se u tarifni 
broj 0713 kao suho mahunasto povr će (vidjeti Objašnjenja HS za 
podbroj 0713 31). Me đutim klice graha uzgojene od njega i klice 
ostalih suhih mahunastih povr ća razvrstavaju se kao svježe mahu ­
nasto povr će u tarifni broj 0708,  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 58  
— iako, samo u obliku sjemenki, neke biljke ispunjavaju uvjete za 
razvrstavanje u drugo poglavlje kombinirane nomenklature, na 
primjer poglavlje 9 ili 12, jednom kad su proklijale postaju 
prikladne za potrošnju kao povr će i prema tome razvrstavaju se 
u poglavlje 7 jer su izgubile objektivna svojstva iz poglavlja 9 i 
12. Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0709, prvi odlomak, 
pod 14 za izdanke bambusa i klice sjemenki soje,  
— klice dobivene od zrnja žitarica iz poglavlja 10 (tarifni 
brojevi 1001, 1002, 1003, 1004, 1006 ili 1008), na primjer, 
proklijali je čam, razvrstavaju se u podbroj 1107 10 (proklijali 
ječam isklju čuje se iz poglavlja 10, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 1003, isklju čenje (a)) koje je najspecifi čnije poglavlje 
za proklijale žitarice, jer ono nije ograni čeno na sušene proklijale 
žitarice (slad). „Zeleni slad” razvrstava se u podbro ­
jeve 1107 10 11 do 1107 10 99 (vidjeti objašnjenje za podbro ­
jeve 1107 10 11 do 1107 10 99, prvi odlomak) i smatra se 
zrnjem koje je po čelo klijati ali još nije osušeno,  
— klice dobivene od sorte  Zea mays  var.  saccharata  (kukuruz še će­
rac), razvrstavaju se u poglavlje 7 primjenom objašnjenja 2 za 
poglavlje 7 i objašnjenja 2 za poglavlje 10, u tarifni broj 0709 
(podbroj 0709 99 60).  
Neiscrpni  popisklica zajedno s njihovim oznakama KN:  
Oznaka KN  Opis ( Latinsko ime ) 
0703 10 19  Klice crvenog luka ( Allium cepa ) 
0703 20 00  Klice češnjaka ( Allium sativum ) 
0703 90 00  Klice poriluka ( Allium porrum ) 
0704 90 90  Klice brokule ( Brassica oleracea  var.  italica ) 
0704 90 90  Klice rukole ( Eruca sativa ; syn.  Eruca vesicaria  ssp.  
sativa  (Miller) Thell.,  Brassica eruca  L.) 
0706 90 90  Klice cikle ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) 
0706 90 90  Klice radi ča (Raphanus sativus ) 
0708 10 00  Klice graška ( Pisum sativum ) 
0708 20 00  Klice graha azuki ( Phaseolus angularis ) 
0708 20 00  Klice graha mungo ( Vigna radiata ) 
0708 20 00  Klice crvenog graha ( Phaseolus pubescens ) 
0708 90 00  Klice slanutka ( Cicer arietinum ) 
0708 90 00  Klice kriloboda mohunastog ( Lotus maritimus ) 
0708 90 00  Klice le će (Lens culinaris ) 
0708 90 00  Klice kajana ( Cajanus cajan ) 
0709 99 50  Klice komora ča (Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) 
0709 99 60  Klice kukuruza še ćerca ( Zea mays  var.  saccharata ) ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 59  
0709 99 90  Klice bosiljka ( Ocimum  spp.)  
0709 99 90  Klice crne gorušice ( Brassica nigra , syn.:  Sinapis 
nigra  L., Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.)  
0709 99 90  Klice anisova izopa ( Agastache foeniculum ) 
0709 99 90  Klice bora ča (Borago officinalis ) 
0709 99 90  Klice kineskog mahagonija ( Toona sinensis ) 
0709 99 90  Klice zeljaste caklenja če (Salicornia europaea ) 
0709 99 90  Klice korijandra ( Coriandrum sativum ) 
0709 99 90  Klice vrtne grbice (kres salata) ( Lepidium sativum ) 
0709 99 90  Klice piskavice (gr čka djetelina) ( Trigonella foenum-grae ­
cum) 
0709 99 90  Klice zelenog ili ljubi častog shisa ( Perilla frutescens ) 
0709 99 90  Klice suncokreta ( Helianthus annuus ) 
0709 99 90  Klice bijele gorušice ( Sinapis alba ) 
1107 10 19  Zeleni pšeni čni slad ( Triticum aestivum ) 
1107 10 99  Zeleni je čmeni slad ( Hordeum vulgare ) 
1107 10 99  Zeleni proseni slad ( Panicum miliaceum ) 
1107 10 99  Zeleni zobeni slad ( Avena sativa ) 
1107 10 99  Zeleni rižin slad ( Oryza sativa ) 
1107 10 99  Zeleni ražev slad ( Secale cereale ) 
1214 90 90  Klice alfalfe ( Medicago sativa ) 
0701  Krumpir, svjež ili rashla đen 
0701 90 50  novi (mladi), od 1. sije čnja do 30. lipnja  
Novi (mladi) krumpir se odlikuje svjetlom bojom (obi čno 
bijelom ili ruži častom) i tankom kožicom, što ne prianja 
čvrsto uz krumpir i zato ju je lako odstraniti struganjem. 
Pored toga, ne pokazuje znakove klijanja.  
0703  Crveni luk, luk kozjak (ljutika), češnjak, poriluk i ostalo 
vrste luka, svježe ili rashla đene 
0703 10 11 do 
0703 10 90  crveni luk i luk kozjak (ljutika)  
U ove tarifne podbrojeve se razvrstava sve varijetete 
crvenog luka ( Allium cepa ) i luka kozjaka (ljutike) ( Allium 
ascalonicum ). 
0703 10 11  lu čice za sadnju  
U ovaj se podbroj razvrstava jednu godinu stare lukovice 
crvenog luka što su izrasle iz sjemenja, za presa đivanje. 
Njihov promjer je obi čno 1 do 2 cm.  
0703 20 00  češnjak  
U ovaj se podbroj razvrstava sve podvrste češnjaka ( Allium 
sativum ) prikladne za ljudsku prehranu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 60  
Češnjak koji se sastoji od samo jedne glavice bez zasebnih 
češanja, prosje čnog promjera izme đu 25 mm i 50 mm te u 
trgovini opisan kao „solo garlic”, „pearl garlic”, „single bulb 
garlish”, „single clove garlic” ili „monobulb garlic” (ili bilo 
kojim drugim komercijalnim nazivom) tako đer potpada pod 
ovaj tarifni podbroj. Ovaj podbroj ne uklju čuje tzv. „great 
round-headed garlic” ili „elephant garlic” ( Allium ampelo ­
prasum , koji potpada pod podbroj 0703 90 00), a koji se 
sastoji od jedne glavice s prosje čnim promjerom od 
60 mm ili ve ćim (odnosno zna čajno veći i teži od glavice 
češnjaka s više češanja). Vrste  Allium sativum  i Allium 
ampeloprasum  također se razlikuju po svojim genskim 
zalihama.  
0703 90 00  poriluk i ostale vrste luka  
U ovaj se podbroj razvrstava obi čni jestivi poriluk ( Allium 
porrum ), velški luk ili kamenasti poriluk ( Allium fistulosum ) 
i vlasac ( Allium schoenoprasum ). 
0704  Kupus, cvjeta ča, korabica, kelj i sli čne jestive kupu ­
snjače, svježe ili rashla đene 
0704 10 00  cvjeta ča i brokula  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0704, prvi odlomak 
pod 1.  
0704 90 10  bijeli i crveni kupus  
U ovaj se podbroj razvrstava bijeli kupus ( Brassica oleracea  
L. var.  capitata L. f. alba D.C. ), uključujući šiljasti kupus 
(Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f.  var.  alba D. C.  
subvar.  conica  i subvar.  piramidalis ) i red cabbage ( Bras­
sica oleracea  L. var.  capitata L. f. rubra (L.) Thell ). 
0704 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava savojski kupus ( Brassica 
oleracea  L. var.  bullata D. C.  i var.  sabauda L. ), Chinese 
cabbage (na primjer,  Brassica sinensis  i Brassica peki ­
nensis ), kohlrabi or turnip-rooted cabbage ( Brassica 
oleracea  var.  gongylodes ) i sprouting broccoli or calabres 
(Brassica oleracea  L. convar.  botrytis (L.) Alef var. italica 
Plenck ). 
Međutim, iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) jestivo korijenje iz roda  Brassica  (bijelu repu se 
razvrstava u tarifni broj 0706, a švedsku repu ( Brassica 
napus  var.  napobrassica ) se razvrstava u tarifni 
broj 1214); 
b) krmni kelj kao što su crveni ili bijeli kelj ( Brassica 
oleracea  var.  medullosa ) i kravlji kupus ( Brassica 
oleracea  var.  viridis ), što ih se razvrstava u tarifni 
broj 1214.  
0706  Mrkva, postrna repa, cikla, bijeli korijen, celer korjenaš, 
rotkvica i sli čno jestivo korjenasto povr će, svježe ili rash ­
lađeno ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 61  
0706 10 00  mrkva i postrna repa  
U ovaj se podbroj razvrstava samo vrste bijele repe i mrkve 
(crvene ili ruži časte) prikladne za ljudsku prehranu. Forage 
carrots, generally white or pale yellow, forage turnips ( Bras­
sica campestris  var.  rapa ) i swedes or rutabagas ( Brassica 
napus  var.  napobrassica ) se razvrstava u tarifni 
broj 1214 90 10.  
0706 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. ciklu ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. turovac ( Tragopogon porrifolius ) i skorzoneru ( Scorzo­
nera hispanica ); 
3. rotkvice svih vrsta: bijele, crne, ruži časte itd. ( Raphanus 
sativus  var.  sativus  i niger  posebno); 
4. peršin korjenaš ( Petroselinum crispum  var.  tuberosum ) i 
krasuljicu korjenašicu ( Chaerophyllum bulbosum ); 
5. pastrnjak ( Pastinaca sativa ); 
6. Japanske arti čoke ( Stachys affinis  ili Stachys sieboldii ), 
što su produženi rizomi, žu ćkasto bijele boje i obi čno 
veličine malog prsta s mnogobrojnim suženjima. 
Međutim, jestivo se korijenje i gomolje s visokim sadržajem 
škroba ili inulina, kao što su jeruzalemska arti čoka, slatki 
krumpir, taro i jam, razvrstava u tarifni broj 0714.  
0707 00  Krastavci i kornišoni, svježi ili rashla đeni 
0707 00 90  kornišoni  
Kornišoni što ih se razvrstava u ovaj podbroj su vrsta malih 
krastavaca (85 ili više na kilogram).  
0708  Mahunasto povr će,oljušteno ili neoljušteno, svježe ili 
rashlađeno 
0708 10 00  grašak ( Pisum sativum ) 
U ovaj se podbroj razvrstava sav grašak vrste  Pisum sati ­
vum, uključujući krmni grašak ( Pisum sativum  var. arvense ). 
Iz ovog se podbroja isklju čuje kravlji grašak (uklju čujući 
vrstu crno-oko), čija se zrna razvrstava u 
podbroj 0708 20 00, ili slanutak roda  Cicer  u 
podbroj 0708 90 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 62  
0708 90 00  ostalo mahunasto povr će 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0708, prvi odlomak pod 3, 4, 5 
i 6. 
0709  Ostalo povr će, svježe ili rashla đeno 
0709 20 00  šparoge  
U ovaj se podbroj razvrstava samo mlade ili „proklijale” 
šparoge ( Asparagus officinalis ). 
0709 40 00  celer, osim celera korjenaša  
U ovaj se podbroj razvrstava celer podvrsta „ Apium graveolens  
L. var.  dulce (Mill.) Pers. ” (rebrasti, štapi ćasti ili zimski celer) 
i „Apium graveolens  var. secalinium Alef. ” (lišće celera).  
0709 59 10  lisi čice 
U ovaj se podbroj razvrstava samo lisi čice (jajaste gljive), 
općenito boje žumanjka jajeta, iz vrsta  Cantharellus ciba ­
rius Fries  i Cantharellus friesii Quélet . Slične se jestive 
vrste kao što su neprave lisi čice ( Clitocybe aurantiaca ) i 
rogate ( Craterellus cornucopioides ) što ih se katkada rabi 
kao zamjenu za gomoljike, razvrstava u podbroj 0709 59 90.  
0709 59 30  vrganji  
U ovaj se podbroj razvrstava samo gljive roda  Boletus , 
posebno obi čan vrganj ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 do 
0709 60 99  plodoviiz roda  Capsicum  ili iz roda  Pimenta  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0709, prvi odlomak 
pod 5.  
0709 92 10 i 
0709 92 90  masline  
Masline iz kojih je ekstrahirano ulje, ali sa sadržajem 
masnih tvari ve ćim od 8 %, razvrstava se u ove podbrojeve.  
0709 99 10  salatno povr će osim zelene salate ( Lactuca sativa ), radiča 
i endivije ( Cichorium  spp.)  
U ovaj se podbroj razvrstava sve tipove salatnih biljki, osim 
vrtne salate glavatice ( Lactuca sativa ), radiča i endivije 
(Cichorium  spp.). Ovdje se razvrstava: 
1. janjeću salatu; 
2. maslačak (Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  blitva i španjolske arti čoke 
U ovaj se podbroj razvrstava blitvu, tako đer zvanu bijela 
repa, špinatna repa, srebrna repa ili lisnata repa ( Beta 
vulgaris  subvar.  cicla ) i španjolsku arti čoku ( Cynara 
cardunculus ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 63  
0709 99 40  kapari  
Kapari su neotvoreni cvjetni pupovi bodljikavog trajnog 
grma ( Capparis spinosa ). 
0709 99 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. okru, gombo ili gr čki rog ( Hibiscus esculentus ); 
2. rabarbaru; 
3. običnu kiselicu ( Rumex acetosa ); 
4. zečju kiselicu ( Oxalis crenata ); 
5. „skirret” ( Sium sisarum ); 
6. različite vrste dragušca: vrtni dragušac ( Lepidium sati ­
vum), vodeni dragušac ( Nasturtium officinale ), zimski 
dragušac ( Barbarea verna ), indijski dragušac ( Tro­
paeolum majus ), itd.; 
7. običnog tušca ( Portulaca oleracea ); 
8. peršin i krasuljicu, osim peršina korjenaša i krasuljice 
korjenašice, koje se razvrstava u podbroj 0706 90 90; 
9. tarkanj ( Artemisia dracunculus ) i čubar ( Satureja 
hortensis  ili ljetni tarkanj i  Satureja montana  ili 
zimski tarkanj); 
10. uzgojeni ili slatki mažuran ( Origanum majorana ); 
11. pupove iz obitelji Liliaceae vrste „ Muscari comosum ” 
(običnog imena „lampasciolo”, „divlji luk”, „lilas de 
terre”, i „ukrasni hyacinth”). 
Treba napomenuti: 
a) korijenje i gomolje s visokim sadržajem škroba i inulina 
razvrstava se u tarifni broj 0714; 
b) neke se vrste biljaka isklju čuje iz ovog podbroja premda 
ih se rabi za ljudsku prehranu. To se posebno odnosi na 
sljedeće: 
1. timijan (podbrojevi 0910 99 31 do 0910 99 39); 
2. listovi lovora (podbroj 0910 99 50); 
3. divlji mažuran ili origano ( Origanum vulgare ), 
kadulju ( Salvia officinalis ), bosiljak ( Ocimum basili ­
cum), mentu (sve podvrste), sporiš ( Verbena  spp.), 
rutvicu ( Ruta graveolens ), velenduh ( Hyssopus offici ­
nalis ) i boražinu ( Borago officinalis ), što ih se 
razvrstava u tarifni broj 1211.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 64  
0710  Povr će (nekuhano ili kuhano u pari ili vodi), smrznuto  
Izraz „smrznuti” kako je definiran op ćim Objašnjenjem HS 
uz ovo poglavlje, tre ći odlomak, treba promatrati i u skladu 
s kriterijima presude Suda Europske unije u predmetu 120/ 
75. Analogno tome, u skladu s tuma čenjima tih kriterija od 
strane Suda u njegovoj presudi u predmetu br. C-423/09, 
postupkom zamrzavanja mora se uzrokovati znatna i nepo ­
vratna promjena s posljedicom da proizvod više nije u 
svojem prirodnom stanju. 
Stoga se „smrznutima” smatraju proizvodi koji su 
podvrgnuti postupku zamrzavanja čije su posljedice odre ­ 
đene nepovratne promjene, posebice u strukturi stanica, s 
posljedicom da ti proizvodi više nisu u svojem prirodnom 
stanju, čak ni nakon što se po činju odmrzavati ili kada su 
potpuno odmrznuti.  
0711  Povr će, privremeno konzervirano (na primjer, 
sumpornim dioksidom, u slanoj vodi, u sumpornoj vodi 
ili drugim otopinama za konzerviranje), ali u tom stanju 
neprikladno za neposrednu potrošnju  
0711 20 10 i 
0711 20 90  masline  
U ove se podbrojeve razvrstava masline, obi čno u slanoj 
vodi, što još nisu podvrgnute postupku odstranjenja 
njihovog gorkog okusa. Masline što su u činjene jestivim, 
čak i pomo ću jednostavnog produženog namakanja u 
slanoj vodi, isklju čuje iz ovih podbrojeva i razvrstava u 
podbroj 2005 70 00.  
0711 40 00  krastavci i kornišoni  
U ovaj se podbroj razvrstava krastavce i kornišone samo 
stavljene u velike posude sa slanom vodom, eventualno s 
dodatkom octa ili octene kiseline što osigurava privremeno 
konzerviranje tijekom transporta i skladištenja, tako dugo 
dok su neprikladni za prehranu u tom stanju. Ovi 
artikli obi čno sadrže najmanje 10 % masenog udjela soli. 
Prije kona čne uporabe, ove se proizvode obi čno obrađuje na 
sljedeći način, što im daje osobine proizvoda iz poglavlja 20: 
— 
djelomično odstranjenje soli nakon čega slijedi za činjavanje 
(koje se obi čno sastoji iz dodavanja aromatizirane prekriva ­
juće tekućine na osnovi octa); 
— 
pasterizacije čija je namjena poduprijeti stabilizaciju soli i 
octa nakon što su proizvodi preba čeni u male posude 
(limenke, boce, staklenke itd.). 
Međutim, krastavci i kornišoni, neovisno jesu li konzervi ­
rani salamuri ili ne, nakon što ih se podvrgne potpunoj 
fermentaciji laktoze, potpadaju pod poglavlje 20 krastavci 
i kornišoni koji su bili podvrgnuti potpunoj fermentaciji 
laktoze razlikuju se po činjenici da se cjelokupna površna 
njihova popre čnog presjeka doima staklastom (tj. pomalo 
transparentnom).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 65  
0711 51 00  jestive gljive iz roda šampinjona ( Agaricus ) 
Gljive iz ovog podbroja mogu biti konzervirane u jakoj 
otopini slane vode, kojoj je dodan ocat ili octena kiselina.  
0711 90 70  kapari  
Kapari iz ovog tarifnog podbroja obi čno se konzerviraju u 
bačvama kisele salamure.  
0712  Povr će, suho, cijelo, rezano, u kriškama, lomljeno ili u 
prahu, ali dalje nepripremljeno  
Iz ovog se podbroja isklju čuje proizvode u suhom obliku što 
ih se ne rabe kao povr će već prvenstveno u parfumeriji i 
farmaciji ili za insekticidne, fungicidne ili sli čne svrhe 
(tarifni broj 1211).  
0712 90 30  raj čice 
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 2002 90 11 do 2002 90 99 
u pogledu razvrstavanja raj čica u prahu.  
0712 90 90  ostalo  
Iz ovog se podbroja isklju čuje osušeno liš će i korijenje rige 
(Taraxacum officinale ), osušenu kiselicu ( Rumex acetosa ) i 
osušeni indijski dragušac ( Tropaeolum majus ) što ih se rabi 
za medicinske svrhe (podbroj 1211 90 86).  
0713  Mahunasto povr će, suho, oljušteno, neovisno je li 
oguljeno ili lomljeno ili ne  
Roba koju se razvrstava u ovaj podbroj su rasplodni proiz ­
vodi biljaka namijenjeni za sijanje i obi čno ih je mogu će 
prepoznati po njihovim pakiranjima (na primjer, vre ćicama s 
uputom za uporabu) i visokoj cijeni.  
0713 10 10 i 
0713 10 90  grašak ( Pisum sativum ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0708 10 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0713 20 00  slani grašak (Garbanzos)  
Slani grašak iz ovog podbroja je iz roda  Cicer  (većinom  
Cicer arietinum ) bilo za sijanje, za ljudsku prehranu ili za 
životinjsku hranu.  
0713 31 00  grah vrste  Vigna mungo  (L.) Hepper ili  Vigna radiata  
(L.) Wilczek  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 0713 31.  
0713 32 00  sitni crveni (adzuki) grah ( Phaseolus  ili Vigna angularis ) 
Adzuki grahom se uvijek trguje u osušenom stanju. Prije 
nego što biljka Adzuki odraste, zrna su zelena i sadrže 
visoki postotak vode. Kad biljka sazrije, zrna postaju 
crvena i suha.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 66  
0713 35 00  mleta čki grah (crnookica) ( Vigna unguiculata ) 
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća mletački grah (neko ć 
Dolichos sinensis  spp.  sesquipedalis ), koji se treba smatrati 
grahom vrste  Vigna . Nazivi „ Dolichos unguiculata ” i 
„Dolichos sinensis ” su sinonimi koji se više ne koriste za 
grah vrste  Vigna . Posljedica tog jest da se mleta čki grah 
ispravno naziva „ Vigna unguiculata  (L.) Walp. ssp.  sesqui­
pedalis ”. 
0713 40 00  le ća 
U ovaj se podbroj razvrstava samo le ću roda  Ervum  ili Lens , 
na primjer, mnoge podvrste obi čne leće (Ervum lens  ili Lens 
esculenta ) i grahorice ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava, osim mleta čkog graha iz 
podbroja 0713 35 00 i golublji grašak ( Cajanus cajan ) iz 
podbroja 0713 60 00), grah iz roda  Dolichos  kao što je  
Dolichos lablab , Canavalia ensiformis , Mucuna utilis  te 
Cyamopsis tetragonoloba . 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje: sjemenje (zrnje) grahorica 
svih vrsta osim  Vicia faba  (podbroj 1209 29 45) i sjemenje 
lupina ( Lupinus ) (podbroj 1209 29 50).  
0714  Manioka, indijska maranta (arrowroot), ka ćun (salep), 
čičoka, slatki krumpir i sli čni korijeni i gomolji s 
visokim sadržajem škroba ili inulina, svježi, rashla đeni, 
smrznuti ili suhi, neovisno jesu li rezani ili u obliku 
peleta ili ne; srž od sago-drveta  
Pojam „u obliku pelete” definiran je u napomeni 1 uz ovaj 
odsjek.  
0714 10 00  manioka (cassava)  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. gomoljasto korijenje manioke, od kojih su dvije glavne 
vrste ( Manihot utillissima  i Manihot aipi ). Korijeni su 
raspoređeni slično kao žice na kota ču; njihova masa 
nakon žetve može varirati izme đu 500 g do 3 kg ili više; 
2. pelete dobivene iz aglomeriranih dijelova maniokinog 
korijenja, ili aglomeracijom brašna ili krupice korijenja 
(vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0714, drugi odlo ­
mak).  
0714 20 10 i 
0714 20 90  slatki krumpir  
Slatki krumpir je gomolj s bijelim, žutim ili crvenim 
mesom, ovisno od podvrste i podrijetla biljke povijuše 
(Ipomea batatas ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 67  
0714 90 20  indijska maranta (arrowroot), ka ćun (salep) i sli čni kori­
jeni i gomolji s visokim sadržajem škroba  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. korijenje aroruta koje spada u razli čite vrste povr ća 
ovisno o njihovu podrijetlu: arorut ( Maranta arundi ­
nacea ), indijski arorut ( Maranta indica ), taka ( Tacca 
pinnatifida ), kvinslandski arorut ( Canna edulis ); 
2. korijene salepa od razli čitih vrsta biljaka roda  Orchis ; 
3. mrtve korijene dalija i druge mrtve gomoljaste korijene 
cvijeća; 
4. gomolji slatkog lišnja čića (Cyperus esculentus ), poznat i 
kao „tigrov oraš čić” 
0714 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava razli čite podvrste jeruzalemske 
artičoke (na primjer,  Helianktus tuberosus , Helianktus stru ­
mosus  i Helianktus decapetalus ) i škrobastu sr čiku (jezgru) 
zvanu „sago” dobivenu iz debla nekih palmi razli čitih vrsti 
(Metroxylon , Rumphil , Raphia ruffa , Arenga  itd.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 68  
POGLAVLJE 8  
JESTIVO VO ĆE I ORAŠASTI PLODOVI; KORE AGRUMA ILI DINJA I 
LUBENICA  
Općenito  
1. U ovo se poglavlje razvrstava vo će za destilaciju u obliku krupno ­
zrnate pulpe, čak i ako je zapo čeo prirodi proces fermentacije.  
2. Pasterizacija nije dopuštena u ovom poglavlju, osim u slu čaju: 
— suhog vo ća i orašastih plodova iz ovog poglavlja,  
— privremeno konzerviranog vo ća i orašastih plodova iz tarifnog 
broja 0812,  
— zamrznutog vo ća i orašastih plodova iz tarifnog broja 0811.  
Sterilizirano vo će i orašasti plodovi isklju čeni su iz ovog poglavlja 
(tarifni broj 2008 op ćenito).  
0801  Kokosov orah, brazilski orah i indijski oraš čić, svježi ili 
suhi, neovisno jesu li oljušteni ili oguljeni ili ne  
0801 21 00 i 
0801 22 00  brazilski orah  
To su orašasti plodovi s tvrdom ljuskom što po obliku i 
veličini podsje ća na mandarinu. Kora zatvara veliku jezgru 
trokutastog popre čnog presjeka u sme ćkastoj vlaknastoj 
ovojnici.  
0802  Ostali orašasti plodovi, svježi ili suhi, neovisno jesu li 
oljušteni ili oguljeni ili ne  
0802 21 00 i 
0802 22 00  lješnjaci ( Corylus  spp.)  
U ove se podbrojeve razvrstava lješnjake i vrstu velikih 
lješnjaka (plod  Corylus avellana ), turske lješnjake (plod  
Corylus colurna ) i lješnjake (plod  Corylus maxima ). 
0802 41 00 i 
0802 42 00  kesteni ( Castanea  spp.)  
U ovaj se podbroj razvrstava samo jestivi slatki kesten roda  
Castanea . Prema tome, tu se ne uklju čuje vodene kestene 
(plod  Trapa natans ) koje se razvrstava u podbroj 0802 90 85 
ili konjske kestene ( Aesculus hippocastanum ) koje se 
razvrstava u tarifni broj 2308.  
0802 51 00 i 
0802 52 00  pistacije  
Pistacije su plodovi pistacijevog drva ( Pistacia vera ), što ga 
se uzgaja uglavnom na Siciliji, Gr čkoj i Srednjem Istoku. 
Pistacijev orah je veli čine male masline koja se sastoji iz 
meke, tanke i obi čno vlažne opne koja je crveno sme đe 
boje, vrlo hrapave površine i lagano aromati čne, ljuske iz 
dviju drvenastih polovica svjetlije boje te izdužene jezgre s 
crveno sme đom kožicom što je svijetlo zelena iznutra i s 
prijatnim blagim okusom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 69  
0802 90 50  pinjoli ( Pinus  spp.)  
U ovaj se podbroj razvrstava jezgre pinjola (plodove roda  
Pinus , kao što su  Pinus pinea , Pinus cembra  i Pinus 
koraiensis ), u češeru ili bez češera.  
0803  Banane, uklju čujući banane za kuhanje, svježe ili suhe  
0803 10 10  svježe  
Banane za kuhanje mogu biti duga čke do 50 cm te su ve će 
od banana, a njihov popre čni presjek je uglatiji od 
poprečnog presjeka banana iz tarifnog podbroja 0803 90 10. 
Škrob iz banana za kuhanje razlikuje se od škroba u stolnim 
bananama po tome što on tijekom sazrijevanja ne postaje 
sladak. Banane za kuhanje nemaju poseban miris. Nisu 
prikladne za konzumaciju u sirovom stanju. Obi čno ih se 
bere zelene i jede kuhane.  
0804  Datulje, smokve, ananas, avokado, guava, mango i 
mangostin, svježi ili suhi  
0804 40 00  avokado  
Kruške avokado ili avokado su plodovi avokado drva 
(Persea americana  Mill.).One su košti čavi plodovi, često 
vrlo velike, okruglaste, oblika kruške ili čuturice s dugim 
vratom, ovisno od podvrste, katkada s velikom košticom. 
Kora im je tamnozelene, grimizne, ljubi časte ili žute boje. 
Čvrsto meso ispod kore je zeleno-bijele boje po sazrijeva ­
nju, a svjetlije boje u blizini koštice.  
0804 50 00  guava, mango i mangostin  
Guava je plod guava drva ( Psidium guayava  L.).Guave su 
bobice čije je meso razli čitih boja (bjelkasto, ruži často, 
krem, crvenkasto ili zeleno), a sadrže mnogo malih 
sjemenki. 
Mango je plod drveta mango ( Mangifera indica ); mango je 
koštičavo voće koji sadrži plosnatu košticu s vlaknima koja 
se povlače. Postoji nekoliko podvrsta manga, a razlikuje ih 
se po masi (od 150 g do 1kg), slatko ći i okusu (neki imaju 
blag okus po terpentinu). 
Mangusta je plod mangusta drveta ( Garcinia mangostana ). 
Taj plod jest bobica sme ćkasto-ljubi časte boje po sazrije ­
vanju s debelim usplo đem koje sadrži nekoliko sjemena 
okruženim spužvastom ljuskom koja je bijele boje, slatka ­
stog i posebno delikatnog okusa.  
0805  Agrumi, svježi ili sušeni  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 70  
0805 10 22 do 
0805 10 28  slatke naran če, svježe  
U ove se podbrojeve razvrstava samo naran če vrste  Citrus 
sinensis . 
0805 10 22  Pup časte (navel) naran če 
Pupčaste naran če karakterizira rast drugog ploda na vrhu, 
koji je lagano ispup čen i nalikuje na ljudski pupak. To su 
slatke, velike naran če bez sjemenki, bogatog i so čnog 
okusa. 
Ovaj podbroj obuhva ća vrste kao što su „Navel”, „Navels 
sanguinas”, „Lane late”, „Navelate”, „Navelina”, „Thom ­
son”, „Washington”.  
0805 10 24  obi čne žute naran če 
Obične žute naran če nazivaju se i „obi čne naranče” i često 
se koriste u industriji sokova. 
Ovaj podbroj obuhva ća vrste kao što su „Salustiana”, 
„Valencia”, „Valencia late”, „Delta seedless”, „Midknight”, 
„Shamouti”.  
0805 10 28  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava crvene ili pigmentirane 
naranče. 
Meso i sok (a ponekad i kora) crvenih naran či pigmentirani 
su zbog prisutnosti antocijanina. 
Crvene naran če obuhva ćaju „Maltaise”, „Moro”, „Sangui ­
nelli” / „Sanguinello”, „Tarocco”, „Blood ovals”, „San ­
guinas redondas”, „Doubles fines”, „Washington sanguines” 
ili „oplemenjene doubles fines” ili „velike sanguines” i 
„Portugalke”.  
0805 10 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava gorke naran če (Seville oran ­
ges), voće vrste  Citrus aurantium . One se uglavnom koriste 
za konzerviranje.  
0805 21 10  satsuma  
Satsuma mandarine ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu 
(Swing) ) su rana vrsta mandarina. Vo će je veliko, žuto- 
narančaste boje, so čno, bez kiselina i koštica.  
0805 21 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. mandarine ( Citrus nobilis Lour . ili Citrus reticulata 
Blanco ). One se razlikuju od obi čnih naran či jer su 
manje, mirisnije, sla đe, spljoštenog su oblika, lakše se 
gule te se kriške lakše odvajaju.; 
2. tangerske mandarine ( Citrus reticulata Blanco  var. 
tangerska mandarina).  
0805 22 00  klementine  
U ovaj se podbroj razvrstava monrealke.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 71  
0805 29 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. „tangelos”, križance izme đu tangerske mandarine i 
grapefruita; 
2. „ortaniques”, križance izme đu naranči i tangerske 
mandarine; 
3. „malaquinas”, križance izme đu naranči i mandarina; 
4. tangors; 
5. wilking mandarine, križanac podvrste Willow lisnate 
mandarine i Temple mandarine (kraljevske mandarine) 
(križanac mandarina i gorkih naran či). One su nalik 
mandarinama, ali su ve će i šiljaste na jednom kraju.  
0805 40 00  grejp (grape-fruit), uklju čujući pomelo  
U ovaj se podbroj razvrstava vo će vrste  Citrus grandis  i 
Citrus paradisi . Ovo voće ima svjetlo žu ćkastu koru i op će­
nito je ve će od naran či. Ima okruglasti oblik što može biti 
lagano spljošten. Meso je žuto ili ruži často i kiselkastog 
okusa.  
0805 50 90  limete ( Citrus aurantifolia , Citrus latifolia ) 
U ovaj se podbroj razvrstava sve varijetete vrsta  Citrus 
aurantifolia  i Citrus latifolia . 
Limete su male, skoro okrugle ili ovalne s tankom prianja ­
jućom zelenom ili zelenkasto-žutom korom. So čno meso je 
zelene boje i iznimno kisela okusa.  
0805 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. citrone ( Citrus medica ) nalik na velike limune s vrlo 
debelom korom kvrži čave površine. Meso je vrlo finog 
mirisa, pulpa je kiselkasta, a kandirana se kora mnogo 
rabi za pecivo i u slasti čarstvu; 
2. kumkuate ( Fortunella japonica , Fortunella hindsii  i 
Fortunella margarita ), voće veličine velike masline, 
okruglo ili duguljasto bez spljoštenosti na krajevima, s 
glatkom korom, malom koli činom pulpe i slabo kiselim 
okusom. Njihova kora je slatka i jestiva sirova ili u 
obliku pirea; tako đer ih se katkada rabi u slasti čarstvu; 
3. chinote ( Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamote ( Citrus aurantium  var.  bergamia ), vrstu 
naranče, svjetlo žute boje i oblika kruške, slabo kiselog 
okusa i glavnom uporabom za proizvodnju eteri čnog 
ulja; ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 72  
5. oroblanco ili sweetie ( Citrus grandis Osbeck  × Citrus 
paradisi Macf. ), nastao križanjem nekiselog pomela i 
bijelog grejpa, s debelom korom žarko zelene ili 
zlaćane boje; malo je ve ći od grejpa, ali ima manje 
sjemenki i sla đeg je okusa.  
0806  Grož đe, svježe ili suho  
0806 10 10  stolno grož đe 
Stolno grož đe se općenito razlikuje od vinskog grož đa kako 
po izgledu tako i po na činu pakiranja. Dok se stolno grož đe 
najčešće isporučuje u kutijama, kartonima, pladnjevima, 
gajbama ili u malim košarama, vinsko se grož đe isporučuje 
u velikim košarama, u otvorenim spremnicima ili u kadama 
u kojima je grož đe često tijesno pakirano, zdrobljeno ili 
napola stisnuto.  
0806 20 10  grož đice 
Proizvodi iz ovog podbroja su suhe bobice grož đa vinove 
loze vrste Vitis corinthica. One su male, okrugle, bez 
peteljki i djelomi čno bez sjemenki, tamno ljubi časte boje 
što teži crnoj i vrlo slatke.Currants are the dried product 
obtained from grapes of the varieties (cultivars) Korint ­
hiaki N. ( Black Corinth ) (Vitis vinifera  L.). They are 
small, round, without stalks, and almost seedless, dark 
purple in colour tending to black, and very sweet.  
0806 20 30  sultana (sultanija)  
Grožđice sultana sušeni je proizvod koji se dobiva od 
grožđa vrste (sorte) Soultanina B. (ili  Thompson seedless ) 
(Vitis vinifera  L.). One su bez sjemenki, srednje veli čine, 
zlatne boje koja teži prema sme đoj i slatke.  
0806 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava svo sušeno grož đe osim grož ­ 
đica i grož đica sultana. 
Suhe bobice grož đa muškat sušeni je proizvod koji se 
dobiva od grož đa vrste (sorte) Moschato Alexandreias B. 
(ili Muscatel  ili Malaga ) (Vitis vinifera  L.). One sadržavaju 
sjemenke.  
0807  Dinje (uklju čujući lubenice) i papaje, svježe  
0807 11 00  lubenice  
Lubenice su vo će vrste  Citrullus vulgaris Schrad.  One 
mogu narasti do mase od 20 kg. Meso im nije jako 
slatko, vrlo je vodeno i obi čno svjetlo crveno sa crnim 
sjemenkama.  
0807 19 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava vo će vrste  Cucumis melo , od 
kojih postoji nekoliko podvrsta, posebno muškatna dinja 
(var. reticulatus Naud. ) s mrežastom kožom, slatka dinja 
(var. saccharus Naud. ) što tako đer ima mrežastu koru, 
krastava dinja (var.  cantalupensis Naud. ) s istaknutim braz ­
dama na kori, zimska dinja (var.  inodorus Naud. ) i dinja 
glatke kore. Vo će je obično debelo, okruglasto ili ovalno, s 
glatkom ili grubom korom. Meso je tvrdo i so čno, žućkasto 
narančaste ili bijele boje, slatkog okusa. Središte vo ća ima 
više filamenata, šuplje je i sadrži veliki broj plo častih, 
ovalnih sjemenki koje su sjajne i žu ćkasto bijele boje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 73  
0807 20 00  papaje  
Papaje ( Carica papaya ) su duguljasto ili okruglo vo će, 
glatko ili slabo hrapavo, žu ćkasto zelene do naran časte 
boje kad je zrelo, što može varirati u masi od nekoliko 
stotina grama do nekoliko kilograma. Meso je sli čno po 
konzistenciji dinji, žuto s tendencijom na naran často, 
slatko i finog mirisa razli čitog intenziteta.U sredini je 
šuplje, s velikim brojem okruglih, crnih sjemenki uloženih 
u pulpu.  
0808  Jabuke, kruške i dunje, svježe  
0808 10 10  jabuke za jabukova ču, u rasutom stanju, od 16. rujna 
do 15. prosinca  
U ovaj se podbroj razvrstava jabuke koje se zbog njihova 
izgleda i osobina (neklasirano, nesortno vo će, većinom 
manje od desertnog vo ća s kiselim ili neprijatnim okusom, 
manje vrijednosti itd.) može uporabiti samo u proizvodnji 
pića, fermentiranih ili nefermentiranih proizvoda. Moraju 
biti u rasutom stanju, bez separatora, u transportnim sred ­
stvima (na primjer, željezni čkim vagonima, velikim kontej ­
nerima, kamionima ili maunama).  
0808 30 10  kruške za kruškova ču, u rasutom stanju, od 1. kolovoza 
do 31. prosinca  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0808 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0809  Marelice, trešnje i višnje, breskve (uklju čujući nektari ­
ne), šljive i divlje šljive, svježe  
0809 21 00 i 
0809 29 00  trešnje i višnje  
U ove se podbrojeve razvrstava sve podvrste trešanja, uklju ­ 
čujući divlje trešnje i posebno obi čne trešnje (vo će Prunus 
cerasus ), višnje amarela (vo će Prunus cerasus  var. austera ), 
„srčane” trešnje (vo će Prunus avium  var.  juliana ) i trešnje 
tvrdog mesa (vo će Prunus avium  var.  duracina ) i voće 
Prunus avium  ili Cerasus avium . 
0809 30 10 i 
0809 30 90  breskve, uklju čujući nektarine  
Za razliku od bresaka, nektarine imaju glatku koru.  
0809 40 90  divlje šljive  
Divlje šljive su plodovi drveta divlje šljive ili crnog trna 
(Prunus spinosa ). 
0810  Ostalo svježe vo će 
0810 20 10  maline  
U ovaj se podbroj razvrstava vo će Rubus idaeus , Rubus 
illecebrosus , Rubus occidentalis  i Rubus strigosus . Neke 
podvrste imaju crveno vo će, druge bijelo.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 74  
0810 30 10  crni ribiz  
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava kugli časti plod  Ribes 
nigrum  L. 
0810 30 30  crveni ribiz  
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava plod  Ribes rubrum  L. 
0810 40 10  europske šumske brusnice ( Vaccinium vitis-idaea ) 
Voće je crvene ili ruži časte boje.  
0810 40 30  europske samonikle borovnice ( Vaccinium myrtillus ) 
Voće je plavkasto crne boje.  
0810 50 00  kivi  
U ovaj se podbroj razvrstava kivi vrste  Actinidia chinensis 
Planch.  ili Actinidia deliciosa . 
Ovo voće veličine jaja je mesnato s gorko-kiselim okusom, 
dlakavom kožom zelenkasto sme đe boje.  
0810 90 20  tamarind, cashew jabuka, li či, kruhovac (jackfruit), 
sapodilo šljiva, marakuja (pasiflora), karambola i pitaja  
Tamarinde (vo će Tamarindus indica  i Tamarindus offici ­
nalis ), kako se obi čno pojavljuju u me đunarodnoj trgovini 
(mahune ili pulpa bez dodanog še ćera ili drugih tvari, druk ­ 
čije neobra đene), razvrstava se u podbroj 0813 40 65. 
Plod indijskog krušnog drva je vo će Artocarpus heterop ­
hylla  i Artocarpus integrifolia . Liči je voće Litchi chinensis . 
Sapodilo šljive su vo će Achras sapota . 
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava asionsko vo će ili 
granadile ili pasifloru (na primjer, „marakuja”), kao što su 
sljedeće vrste: ljubi časta granadila ( Passiflora edulis ), 
divovska granadila ( Passiflora quadrangularis ) te slatka 
granadila ( Passiflora ligularis ). 
0810 90 75  ostalo  
Pored proizvoda spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 0810, drugi odlomak, pod 8 (osim li čija i šljive sapo ­
dilo) u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. voće biljke arbutus (vo će Arbutus unedo ); 
2. „barberries” (vo će Berberis vulgaris ); 
3. voće vučjeg trna (plod  Hippophäe rhamnoides ); 
4. oskoruše (ili oskoruševa jabuka) (na primjer, vo će 
Sorbus domestica  i Sorbus aria ); ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 75  
5. voće anone (vo će Annona cherimola  (cherimoya) i  
Annona reticulata  (volovsko srce)); 
6. različite vrste biljke  Physalis  ili alkekeng (vo će Physalis 
alkekengi  (kineska svjetiljka) ili  Physalis pubescens ); 
7. voće madagaskarske šljive ili guvernerove šljive ( Fla­
courtia cataphracta  i Idesia polycarpa ); 
8. mušmule (vo će Mespilus germanica ) i japanske 
mušmule (vo će Eriobotrya japonica ); 
9. voće različitih vrsta Sapotaceae, na primjer, sapote 
(voće Lucuma mammosa ), ali isklju čujući sapodilo 
šljive iz podbroja 0810 90 20; 
10. jestive vrste  Actinidia , osim kivija ( Actinidia chinensis 
Planch.  ili Actinidia deliciosa ) koji potpada pod tarifni 
podbroj 0810 50 00; 
11. voće raznih vrsta Sapindaceae(na primjer, vo će Nephe­
lium lappaceum ) i pulasanti (vo će Nephelium mutabile ), 
ali isklju čujući liči (voće Litchi chinensis ) iz 
podbroja 0810 90 20.  
0811  Vo će i orašasti plodovi, nekuhani ili kuhani u pari ili 
vodi, smrznuti, neovisno sadrže li dodani še ćer ili 
druga sladila ili ne  
Izraz „smrznuti” kako je definiran op ćim Objašnjenjem HS 
uz ovo poglavlje, tre ći odlomak, treba promatrati i u skladu 
s kriterijima presude Suda Europske unije u predmetu 120/ 
75. Analogno tome, u skladu s tuma čenjima tih kriterija od 
strane Suda u njegovoj presudi u predmetu br. C-423/09, 
postupkom zamrzavanja mora se uzrokovati znatna i nepo ­
vratna promjena s posljedicom da proizvod više nije u 
svojem prirodnom stanju. 
Stoga se „smrznutima” smatraju proizvodi koji su 
podvrgnuti postupku zamrzavanja čije su posljedice odre ­ 
đene nepovratne promjene, posebice u strukturi stanica, s 
posljedicom da ti proizvodi više nisu u svojem prirodnom 
stanju, čak ni nakon što se po činju odmrzavati ili kada su 
potpuno odmrznuti. 
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje u vezi s 
podbrojevima kod kojih se uklju čuje sadržaj še ćera. 
0811 20 31  maline  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 0810 20 10.  
0811 20 39  crni ribiz  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 0810 30 10.  
0811 20 51  crveni ribiz  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 0810 30 30.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 76  
POGLAVLJE 9  
KAVA, ČAJ, MATE ČAJ I ZA ČINI 
Općenito  
Razvrstavanje za čina što su pomiješani zajedno ili za čina kojima su 
dodane druge tvari odre đeno je napomenom 1 uz ovo poglavlje.  
U skladu s tom napomenom, miješane za čine s drugim tvarima što 
nemaju bitne osobine za čina, isklju čuje se iz ovog poglavlja. Njih se 
razvrstava u tarifni broj 2103 ako se sastoje iz miješanih za čina ili 
miješanih za činskih tvari. U slu čaju mješavina koje se neposredno 
rabi za aromatiziranje pi ća ili u pripravi ekstrakata namijenjenih proiz ­
vodnji pića, sastavljenih iz za čina ili biljaka, dijelova biljaka, sjemenja, 
voća ili orašastih plodova (cijelih, rezanih, drobljenih ili u prahu) ili 
začina uklju čenih u druga poglavlja (poglavlja 7, 11, 12 itd.), vidjeti 
Opće napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, op će odredbe, 
šesti i sedmi odlomak.  
Odlomke i ostatke za čina koji neminovno nastaju za vrijeme žetve i 
kasnijim radnjama (na primjer, sortiranjem ili sušenjem) ili tijekom 
operacija skladištenja ili transportiranja, razvrstava se kao „nedrobljene 
i nesamljevene”, osim gdje je proizvod prepoznatljiv (na primjer, zbog 
homogenog sastava) kao proizvod podvrgnut postupku drobljenja.  
Pojam „drobljen ili mljeven” uporabljen u razli čitim tarifnim brojevima 
ovog poglavlja ne odnosi se na proizvode rezane u komade.  
0901  Kava, neovisno je li pržena ili nepržena, sa ili bez 
kofeina; kavine ljuske i opne; nadomjesci kave koji 
sadrže kavu u bilo kojem omjeru  
0901 11 00 i 
0901 12 00  kava, nepržena  
U ove se podbrojeve razvrstava sve oblike nepržene kave, s 
ili bez kofeina (uklju čujući zrna ili fragmente odvojene 
sortiranjem, prosijavanjem itd.), čak i ako nije namijenjena 
za ljudsku prehranu (na primjer, za ekstrakciju kofeina).  
0901 11 00  s kofeinom  
U ovaj se podbroj razvrstava neprženu kavu, pod uvjetom 
da nije podvrgnuta ni jednom postupku ekstrakcije kofeina.  
0901 12 00  bez kofeina  
U ovaj se podbroj razvrstava neprženu kavu što je 
podvrgnuta postupku ekstrakcije kofeina. Kava što je tako 
obrađena obično ne sadrži više od 0,2 mas. % kofeina, 
računano na suhu tvar.  
0901 21 00 i 
0901 22 00  kava, pržena  
U ove se podbrojeve razvrstava kavu navedenu u objašnje ­
njima za podbrojeve 0901 11 00 i 0901 12 00 što je pržena, 
neovisno je li prana, mljevena ili koncentrirana ili ne.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 77  
0901 21 00  s kofeinom  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0901 11 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0901 22 00  bez kofeina  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 0901 12 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
0901 90 10  kavine ljuske i opne  
Ljuske su pokrovni dijelovi ploda (bobe) koje zatvaraju zrno 
što je obi čno sastavljeno iz dviju polovica. 
Opne su unutarnje ili „pergamentne” kožice što obavijaju 
zrno i koje se odstranjuje tijekom prženja.  
0901 90 90  nadomjesci kave koji sadrže kavu  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0901, prvi odlomak, pod 5. 
Ove mješavine mogu biti mljevene ili nemljevene ili čak 
stiještene (prešane).  
0904  Papar roda  Piper ; suhi, drobljeni ili mljeveni plodovi 
roda  Capsicum  ili roda  Pimenta  
0904 11 00  nedrobljen niti mljeven  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0904, pod 1. Treba napomenuti 
da u ovom podbroju ostaju razvrstana lomljena zrna papra i 
fragmenti papra, pod uvjetom da je jasno da nisu rezultat 
namjernog mljevenja ili drobljenja. To se odnosi i na prah 
začina ili ne čistoće što ih sadrži one čišćeni papar. 
U ovaj se podbroj razvrstava zelena zrna papra konzervirana 
u otopini octa ili slanoj vodi, čak i s dodatkom male koli ­ 
čine limunske kiseline.  
0904 21 10 do 
0904 22 00  plodovi roda  Capsicum  ili roda  Pimenta  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode uklju čene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 0904, pod 2, kada su suhi, 
drobljeni ili mljeveni.  
0904 21 10  slatka paprika ( Capsicum annuum ) 
Paprike iz ovog podbroja ( Capsicum annuum ) su relativno 
velike i slatkog okusa (nemaju ljuti okus). Mogu biti 
različitih boja. U ovaj se podbroj razvrstava samo suhe 
paprike, cijele ili u komadima, ali ne drobljene niti 
mljevene.  
0906  Cimet i cvijet cimetova drveta  
0906 11 00 i 
0906 19 00  nedrobljen niti mljeven  
U ove se podbrojeve razvrstava, na primjer: 
1. štapiće, koji se sastoje iz trakova kore ili „cjev čica” 
uvijenih jedni u druge, što dosežu duljinu do 110 cm;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 78  
2. komade dobivene rezanjem cimetovih štapi ća na odre ­ 
đene duljine (na primjer, 5 do 10 cm); 
3. cimetove kore u komadima razli čitih duljina i širina, kao 
što su „listi ći” (fragmenti i otpaci, što nastaju pri rezanju 
cimetovih štapi ća na standardne veli čine), „perje” i 
„odlomci” (mali komadi ći cimetove kore dobiveni 
tijekom rezanja kore, koji se rabe prvenstveno za proiz ­
vodnju cimetove esencije).  
0906 11 00  cimet ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 0906 11.  
0907  Klin čići (cijeli plodovi, pupoljci i peteljke)  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava drobljene ili mljevene 
klinčiće. 
0908  Muškatni oraš čić, macis i kardamomi  
0908 11 00  nedrobljeni niti mljeveni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0908, pod (a). 
U ovaj se podbroj razvrstava muškatni oraš čić, što je sjeme 
muškatnog drva ( Myristica fragans ). 
U ovaj se podbroj razvrstava tako đer cijele muškatne 
oraščiće za industrijsku proizvodnju eteri čnih ulja ili rezi ­
noida, što su često obra đeni vapnenom vodom zbog zaštite 
od kukaca te muškatne oraš čiće slabije kakvo će kao što su 
oni smežurani ili slomljeni tijekom skupljanja, a prodaje ih 
se s oznakom „waste” (otpadak), „BWP” (lomljen, crvljiv, 
trul) ili „defective” (pokvaren).  
0908 21 00 i 
0908 22 00  macis  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0908, pod (b).  
0908 31 00 i 
0908 32 00  kardamom  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0908, pod (c), 1 do 4.  
0909  Sjeme anisa, badijana, komora ča, korijandra, kumina ili 
kima; bobice kleke  
0909 21 00 i 
0909 22 00  sjeme korijandra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0909, prvi i tre ći 
odlomak. 
Sjeme korijandra je kuglastog oblika i svijetložuto-sme đe 
boje. Slatkog je okusa i slabo jetko.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 79  
0909 31 00 i 
0909 32 00  sjeme kumina  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0909, prvi i tre ći 
odlomak. 
Sjeme kumina je ovalno i hrapavo.  
0909 61 00 i 
0909 62 00  sjeme anisa, badijana, kima ili komora ča; bobice kleke  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0909, prvi i tre ći 
odlomak. 
Sjeme kima je ovalno, izduženo i hrapavo.  
0910  Ingver ( đumbir), šafran, kurkuma, maj čina dušica, 
listovi lovora, kari (curry) i ostali za čini 
0910 11 00 i 
0910 12 00  ingver (đumbir)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0910, pod (a). 
U ovaj se podbroj razvrstava rizome ingvera ( Amomum 
zingiber  L.), što mogu biti svježi, suhi ili drobljeni. U 
ovaj se podbroj razvrstava „sivi” (poznat kao „crni” 
ingver) ingver (nenastrugan) i „bijeli” ingver (nastrugan).  
0910 20 10 i 
0910 20 90  šafran  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0910, pod (b).  
0910 30 00  kurkuma (curcuma)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0910, pod (c). 
Komercijalna okruglasta kurkuma dolazi iz glavnog gomo ­
lja, koji je velik i okrugao, dok duguljasta kurkuma dolazi iz 
izdanaka sa strane glavnog gomolja, koji su ovalni ili 
valjkasti.  
0910 91 05 do 
0910 91 90  mješavine navedene u napomeni 1 (b) uz ovo poglavlje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 0910, pod (e) i (g).  
0910 91 05  curry  
Kari (curry) prah je opisan u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 0910, pod (e). Dodatak manjih sastojaka drugih tvari 
(soli, sjemena gorušice, brašna mahunarki) ne utje če na 
razvrstavanje ovih mješavina.  
0910 99 31 do 
0910 99 39  majčina dušica  
U ove se podbrojeve razvrstava mnoge vrste maj čine dušice 
(Thymus vulgaris , Thymus zygis , Thymus serpyllum  ili divlju 
majčinu dušicu), sušene ili nesušene.  
0910 99 31  divlja maj čina dušica ( Thymus serpyllum ) 
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava samo maj činu dušicu 
vrste  Thymus serpyllum . ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 80  
0910 99 33  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava ubrane i osušene listove i 
cvjetove  Thymus vulgaris  i Thymus zygis . 
0910 99 50  listovi lovora  
U ovaj se podbroj razvrstava listove lovora ( Laurus nobilis ), 
osušene ili neosušene.  
0910 99 91 i 
0910 99 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava kopar ( Anethum graveo ­
lens), papar Kani i „crni papar” koji se dobivaju od ploda  
Xylopia aethiopica . 
Međutim, usprkos činjenici da ih se obi čno rabi kao za čine, 
iz ovih se podbrojeva isklju čuje: 
a) sjeme gorušice (tarifni broj 1207); 
b) sve tipove rizoma galange (tarifni broj 1211); 
c) proizvod zvan „šafranika”, čija je boja crvenija od 
pravog šafrana, a koji se sastoji od cvijetova šafranike 
ili „zaffre” -  Carthamus tinctorius  ili Carthamus oxya ­
cantha  ili Carthamus palaestinus  (tarifni broj 1404). 
Mnoge za činske biljke što nisu za čini u pravom smislu 
riječi, također se isklju čuju iz ovog poglavlja i razvrstava 
ih se posebno u poglavlje 7 i 12 (vidjeti objašnjenja za ova 
poglavlja).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 81  
POGLAVLJE 10  
ŽITARICE  
Općenito  
Osušena klasja žitarica (na primjer, kukuruza) što su bijeljena, bojena, 
impregnirana ili druk čije obrađena za ukrasne svrhe, razvrstava se u 
podbroj 0604 90 99.  
Žitarice mogu ostati razvrstane u ovom poglavlju iako su podvrgnuta 
termičkoj obradi što uzrokuje predželatiniranje i katkad pucanje. Do 
djelomične želatinizacije (preželatinizacije) dolazi u postupku sušenja 
te se ona odnosi na malu koli činu zrnja. Takva transformacija škroba 
nije cilj, ve ć nuspojava termi čke obrade. Takva obrada ne smatra se 
„drukčijom obradom” u smislu napomene 1 B uz poglavlje 10.  
1001  Pšenica i suražica  
1001 11 00 i 
1001 19 00  tvrda pšenica  
Vidjeti napomenu 1 za podbroj uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 1001, prvi odlomak, pod 2.  
1001 91 20  obi čna pšenica i suražica  
Sjemenje za sjetvu je selektirano i mogu će ga je prepoznati 
po njegovom pakiranju (na primjer, u vre ćama s etiketama 
što pokazuju njegovu namjenu) te po višoj cijeni. 
Ovo sjemenje može biti obra đeno radi zaštite od šteto čina i 
ptica nakon sjetve.  
1003  Je čam 
1003 10 00  za sjetvu  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1001 91 20.  
1006  Riža  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1008  Heljda, proso i sjeme za ptice; ostale žitarice  
1008 60 00  tritikale  
Tritikal je hibridna žitarica, dobivena križanjem pšenice i 
raži. Zrna su obi čno veća i izduženija kako od raži tako i 
od pšenice, a njihov vanjski sloj je naboran.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 82  
POGLAVLJE 11  
PROIZVODI MLINSKE INDUSTRIJE; SLAD; ŠKROB; INULIN; 
PŠENIČNI GLUTEN 
Dodatna napo ­
mena 2  U pogledu kokosova oraha, dodatna napomena 2 ovom 
poglavlju odnosi se samo na brašno, krupicu i prah od 
kokosova oraha. Osušeni drobljeni kokosov orah razvrstan 
je u podbroj 0801 11 00 te ne pripada tarifnom broju 1106 
čak i kada ispunjava kriterije navedene u to čki (b) dodatne 
napomene 2 ovom poglavlju. 
Osušeni drobljeni kokosov orah pakiran je u kriškama, 
komadićima ili tankim trakama. Brašno, krupica ili prah 
od kokosova oraha sastoje se od finih čestica.  
1101 00  Brašno od pšenice ili suražice  
Vidjeti napomenu 2 uz ovo poglavlje. 
Brašno iz ovog tarifnog broja može sadržavati i manje koli ­ 
čine soli (op ćenito ne više od 0,5 %), kao i manje koli čine 
amilaze, mljevenih klica i prženog slada.  
1102  Brašno od žitarica, osim od pšenice ili suražice  
Vidjeti napomenu 2 uz ovo poglavlje. 
Brašno iz ovog tarifnog broja može sadržavati i manje koli ­ 
čine soli (op ćenito ne više od 0,5 %), kao i manje koli čine 
amilaze, mljevenih klica i prženog slada.  
1102 20 10 i 
1102 20 90  kukuruzno brašno  
Za određivanje sadržaja masti, analiti čka metoda propisana 
u Prilogu III., dio H, Direktive Komisije (EZ) br. 152/2009 
(SL L 54, 26.2.2009., str. 1..) treba se primjenjivati u skladu 
s Uredbom Komisije (EEZ) br. 1748/85 (SL L 167, 
27.6.1985., str. 26.). 
U ove se podbrojeve razvrstava kukuruzno brašno opisano 
kao „masa brašno” koje se dobiva metodom „nikstamaliza ­
cije” pri kojoj se zrnje kukuruza kuha i nama če u otopini 
kalcijevog hidroksida, a potom suši i melje. 
Međutim, bilo kakva dodatna obrada, kao primjerice prže ­
nje, vodi do isklju čenja takvog artikla iz tarifnog broja 1102 
(načelno poglavlje 19).  
1103  Prekrupa, krupica i pelete od žitarica  
1103 11 10 do 
1103 19 90  prekrupa i krupica:  
1. Vidjeti napomene 2 i 3 uz ovo poglavlje. 
2. Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1103, prvih šest 
odlomaka.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 83  
3. — Proizvode što ne odgovaraju kriterijima prosijavanja 
kroz standardno sito prema napomeni 3 uz ovo 
poglavlje, razvrstava se u tarifni broj 1104. 
— Proizvode što odgovaraju kriterijima prosijavanja 
kroz standardno sito prema napomeni 3 uz ovo 
poglavlje, ali što su zbog perliranja u obliku okrugla ­
stih fragmentiranih zrna, razvrstava se u jedan od 
podbrojeva tarifnog broja 1104 gdje se razvrstava 
perlirana zrna.  
1103 13 10 i 
1103 13 90  od kukuruza  
Za određivanje sadržaja masti, vidjeti objašnjenja za podbro ­
jeve 1102 20 10 i 1102 20 90. 
U ove se podbrojeve razvrstava prekrupe i krupice od kuku ­
ruznog brašna opisanog kao „masa brašno”, koje se dobiva 
metodom „nikstamalizacije” pri kojoj se zrnje kukuruza 
kuha i nama če u otopini kalcijevog hidroksida, a potom 
suši i melje. 
Međutim, bilo kakva dodatna obrada, kao primjerice prže ­
nje, vodi do isklju čenja takvog artikla iz tarifnog broja 1103 
(načelno poglavlje 19).  
1103 20 25 do 
1103 20 90  pelete  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1103, zadnji odlomak.  
1104  Zrna žitarica, druk čije obrađena (na primjer, oljuštena, 
valjana, u pahuljicama, perlirana, rezana ili drobljena), 
osim riže iz tarifnog broja 1006; klice žitarica, cijele, 
valjane, u ljuskicama ili mljevene  
Zrna u pahuljicama koje se razvrstava u podbro ­
jeve 1104 12 90, 1104 19 69 i 1104 19 91 su oljuštena i 
valjana zrna.  
1104 22 40 do 
1104 29 89  drukčije obrađena zrna (na primjer, oljuštena, perli ­
rana, rezana ili drobljena)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1104, drugi odlomak, 
pod 2 do 5.  
1104 22 50  perlirana  
Pored perliranih zrna na koje se odnose Objašnjenja HS za 
tarifni broj 1104, drugi odlomak, pod 4, u ovaj se podbroj 
razvrstava fragmente zrna što su zbog perliranja u obliku 
okruglastih granula.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 84  
1104 22 95  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode dobivene fragmen ­
tacijom neoljuštenih zrna žitarica što ne odgovaraju mjeri ­
lima prolaska kroz standardno sito navedenim u napomeni 3 
uz ovo poglavlje.  
1104 23 40  oljuštena, neovisno jesu li rezana ili drobljena ili ne; 
perlirana  
Za značenje pojma „perlirana”, vidjeti objašnjenja za 
podbroj 1104 22 50.  
1104 23 98  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1104 22 95. 
Slomljena se kukuruzna zrna, oslobo đena tijekom rešetanja 
očišćenih neoljuštenih kukuruznih zrna što ispunjavaju 
mjerila postavljene u napomeni 2 A uz ovo poglavlje, 
razvrstava u ovaj podbroj kao zrna „samo gnje čena”.  
1104 29 05  perlirana  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1104 22 50.  
1104 29 08  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1104 22 95.  
1104 29 30  perlirana  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1104 22 50.  
1104 29 51 do 
1104 29 59  obrađena samo drobljenjem  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 1104 22 95.  
1104 30 10 i 
1104 30 90  klice žitarica, cijele, valjane, u pahuljicama ili mljevene  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1104, drugi odlomak, 
pod 6.  
1106  Brašno, krupica i prah od suhog mahunastog povr ća iz 
tarifnog broja 0713, od sagoa, korijena ili gomolja iz 
tarifnog broja 0714 ili od proizvoda iz poglavlja 8  
Pojmovi „brašno”, „krupica” i „prah” definirani su u 
dodatnoj napomeni 2 uz ovo poglavlje. 
Proizvode pripremljene u obliku paste isklju čuje se iz ovog 
tarifnog broja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 85  
1107  Slad, pržen ili nepržen  
1107 10 11 do 
1107 10 99  nepržen  
Sav slad, u kojem je prisutna aktivnost diastaze potrebna za 
saharifikaciju škroba u zrnu, razvrstava se u ove podbrojeve. 
Takav slad obuhva ća zeleni slad, zra čni slad i sušeni slad, 
potonji se često komercijalno dijeli još i na svijetli slad (tipa 
Plsen) i tamni slad (tipa München). 
Ovi podbrojevi uklju čuju i zeleni slad za prehranu ljudi, 
korišten na isti na čin kao i biljne klice, u obliku zrnja žita ­
rica koja su po čela klijati ali još nisu osušena. 
Za sav slad što ga se razvrstava u ove podbrojeve, zna čajna 
je brašnasta, bijela i krhka jezgra. Me đutim, u slu čaju 
tamnog slada (tip München) boja jezgre u oko 10 % zrna 
varira od žute do sme đe. Jezgre su suhe, krhke konzisten ­
cije. Mljevenjem se dobiva fino meko brašno.  
1107 20 00  prženi  
U ovaj se podbroj razvrstava sav slad čija je aktivnost 
diastaze smanjena ili je nakon prženja potpuno nestala i 
što zbog toga tijekom vrenja piva služi samo kao dodatak 
neprženom sladu s namjenom da pivo dobije posebnu boju i 
okus. 
Boja jezgri u takvom sladu varira od prljavo bijele do crne, 
ovisno o tipu. 
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. prženi slad što je bio pržen prije saharifikacije ili nakon 
djelomične saharifikacije do stupnja vlažnosti uporab ­
ljenog svijetlog slada. Ovaj slad ima sjajnu površinu, a 
njegov je endosperm crn i nestaklastog izgleda; 
2. karamelizirani slad čiji je šećer oblikovan ranijom saha ­
rifikacijom karameliziran. Boja ovog slada je tamno žuta 
do svjetlo sme đa. Endosperm u najmanje 90 % zrna je 
slatkast, njegova boja je prljavo bijela do tamno sme đa. 
Aktivnost diastaze je do odre đenog stupnja još prisutna u 
vrlo svijetlom karameliziranom sladu. Udio nekarameli ­
ziranih zrna može biti do 10 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 86  
POGLAVLJE 12  
ULJANO SJEMENJE I PLODOVI; RAZNO ZRNJE, SJEMENJE I 
PLODOVI; INDUSTRIJSKO I LJEKOVITO BILJE; SLAMA I STO ČNA 
HRANA 
1201  Soja, neovisno je li lomljena ili ne  
Sojino zrnje (sjemenje  Glycine max ) varira po boji izme đu 
smeđe, zelene i crne. Ono prakti čki ne sadrži škrob, ali je 
bogato bjelan čevinama i uljem. 
Posebnu pozornost treba obratiti na razvrstavanje nekog 
sjemenja u trgovini ozna čenog kao „zeleno sojino zrnje” 
ili „zeleno zrnje”. To često nije sojino zrnje ve ć zrnje što 
ga se razvrstava u tarifni broj 0713.  
1202  Kikiriki, nepržen niti druk čije toplinski obra đen, 
neovisno je li oljušten ili lomljen ili ne  
Kikiriki su sjemenke biljke  Arachis hypogaea , s visokog 
sadržajem jestivog ulja.  
1205  Sjeme uljane repice, neovisno je li lomljeno ili ne  
1205 10 10 i 
1205 10 90  sjeme uljane repice niskog sadržaja eruka kiseline  
Vidjeti napomenu za podbroj 1 ovog poglavlja i Objašnjenja 
HS za tarifni broj 1205.  
1206 00  Suncokretovo sjeme, neovisno je li lomljeno ili ne  
1206 00 91  oljušteno; u sivobijeloj prugastoj ljusci  
Suncokretovo sjeme iz ovog podbroja obi čno je namijenjeno 
za proizvodnju slastica, za pti čju hranu ili za neposrednu 
potrošnju. Njihova duljina iznosi obi čno samo polovinu 
duljine ljuske koja može prije ći 2 cm. Ovo sjemenje 
obično sadrži 30 do 35 mas. % ulja.  
1206 00 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava suncokretovo sjeme za proiz ­
vodnju ulja za ljudsku prehranu. Obi čno ga se isporu čuje u 
ljusci što je jednoli čne crne boje. Duljina sjemena i ljuski je 
uglavnom jednaka. Ovo sjeme obi čno sadrži 40 do 
45 mas. % ulja.  
1207  Ostalo uljano sjeme i uljni plodovi, neovisno jesu li 
lomljeni ili ne  
1207 40 10 i 
1207 40 90  sezamovo sjeme  
U ove se podbrojeve razvrstava sjeme biljke  Sesamum indi ­
cum. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 87  
1207 50 10 i 
1207 50 90  sjeme gorušice  
Sjeme gorušice se dobiva iz razli čitih biljnih vrsta, na 
primjer,  Sinapis alba , Brassica hirta , Brassica nigra  i Bras­
sica juncea . 
1207 99 96  ostalo  
Pod uvjetom da nisu uklju čeni u prethodni podbroj ovog 
tarifnog broja, plodove i sjemenje navedene u drugom 
odlomku Objašnjenja HS za tarifni broj 1207 razvrstava 
se u ovaj podbroj. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava zeleno meko kožnato 
bučino sjeme, čiji plašt zbog geneti čkih osobina ne postaje 
plutani ( Cucurbita pepo  L. convar.  citrullinia  Greb. var.  
styriaca  and Cucurbita pepo  L. var.  oleifera  Pietsch). Ove 
se buče obično uzgaja zbog ulja, a ne zbog uporabe kao 
povrće čije se sjeme razvrstava u podbroj 1209 91 80. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje pržene bu čine sjemenke 
(podbroj 2008 19 ili 2008 97).  
1208  Brašno i krupica od uljanog sjemenja i plodova, osim od 
gorušice  
Vidjeti napomenu 2 uz ovo poglavlje.  
1209  Sjeme, plodovi i spore, vrsta koja se rabi za sjetvu  
1209 10 00  sjeme še ćerne repe  
U ovaj se podbroj razvrstava samo sjeme še ćerne repe ( Beta 
vulgaris  var.  altissima ). 
Ovdje se tako đer razvrstava sjeme poznato kao jednoplodno 
sjeme dobiveno ili genetskim postupkom ili segmentiranjem 
glomerula (sjeme poznato kao segmentirano ili predrazrije ­ 
đeno), obavijeno u plašt ili ne, naj češće na glinastoj osnovi.  
1209 29 60  sjeme sto čne repe ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava sjeme poznato kao 
jednoplodno sjeme dobiveno ili genetskim postupkom ili 
segmentiranjem glomerula (sjeme poznato kao segmentirano 
ili predrazrije đeno), obavijeno u plašt ili ne, naj češće na 
glinastoj osnovi.  
1209 30 00  sjeme travnatog bilja koje se uzgaja prvenstveno zbog 
njihovih cvjetova  
U ovaj se podbroj razvrstava sjeme travnatog bilja koje se 
uzgaja isklju čivo ili prvenstveno zbog cvjetova (cvjetova za 
rezanje, za dekoraciju itd.). Sjeme se tih vrsta može pojaviti 
na nosećem mediju, na primjer, na celuloznoj podlozi ili 
tresetu. U ovaj se podbroj razvrstava sjeme grahorice ( Lat­
hyrus odoratus ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 88  
1209 91 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sjeme bu ča, kada ga se rabi za 
sjetvu. 
Vidjeti objašnjenje za podbrojeve 1207 99 96 i 1212 99 95.  
1209 99 10  sjeme šumskog drve ća 
U ovaj se podbroj razvrstava zrnje i drugo sjeme šumskog 
drveća, čak i ako je namijenjeno za uzgoj ukrasnog drve ća 
ili grmlja u državi uvoznici. 
Za svrhe ovog podbroja, pojam „drve će” označava svo 
drveće, grmlje ili grmlju sli čno drveće čija su debla, stab ­
ljike ili grane drvenaste konzistencije. 
U ovaj se podbroj razvrstava sve sjemenje i plodove vrsta 
koje se rabi za sjetvu: 
1. europskih i egzoti čnih vrsta drve ća namijenjenih kako za 
pošumljivanje zemljišta radi o čuvanja okoline tako zbog 
zadržavanja zemlje odnosno za zaštitu od erozije; 
2. drveća što ga se rabi za ukrasne svrhe u parkovima, 
javnim ili osobnim vrtovima ili uzduž javnih trgova, 
gradskih ulica, cesta, kanala itd. 
Među drveće iz druge skupine - što najve ćim dijelom pripa ­
daju istim vrstama kao i ona iz prve skupine - uklju čuje se 
drveće što ga se rabi ne samo zbog njihovog oblika ili boje 
listova (na primjer, neki tipovi topola, javora, četinara itd.), 
već također zbog njihovih cvjetova (na primjer, mimoza, 
tamarisk, magnolija, španjolska bazga, „laburnum”, japanska 
trešnja, judino drvo, ruže) ili zbog jarkih boja njihovih 
plodova (na primjer, lovor višnja, katoneaster, pyracantha 
ili „vatreni trn”). 
Međutim, iz ovog se podbroja isklju čuje sljede će sjemenje i 
plodove, čak i kad je namijenjeno za sjetvu: 
a) voća ili orašastih plodova iz poglavlja 8 (posebno oraša ­
stih plodova, na primjer, kestena, oraha, lješnjaka, „peca ­
na”, badema itd.); 
b) sjeme i plodove iz poglavlja 9 (na primjer, sjeme kleke); 
c) uljano sjemenje i uljaste orašaste plodove iz tarifnog 
broja 1201 do 1207 (na primjer, bukvice, palmine 
jezgre). 
Iz ovog se podbroja tako đer isključuje: 
a) sjeme tamarinde (podbroj 1209 99 99); i 
b) žirevi i divlji kesteni (podbroj 2308 00 40).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 89  
1210  Hmelj, svjež ili osušen, neovisno je li mljeven, u obliku 
praha ili peleta ili ne; lupulin  
1210 20 10  hmelj, mljeven, u prahu ili obliku peleta, s ve ćim sadr­ 
žajem lupulina; lupulin  
Pored lupulina, u ovaj se podbroj razvrstava proizvode s 
većim sadržajem lupulina dobivene mljevenjem hmelja 
nakon mehani čkog odstranjenja listova, stabljike i dr.  
1211  Bilje i dijelovi bilja (uklju čujući sjeme i plodove), vrsta 
koje se rabi prvenstveno u parfumeriji, u farmaciji ili za 
insekticidne, fungicidne ili sli čne svrhe, svježi, rashla ­ 
đeni, smrznuti ili osušeni, neovisno jesu li rezani, drob ­
ljeni, u prahu ili ne  
1211 20 00  korijen ginsenga  
U ovaj se podbroj razvrstava korijenje ginsenga ( Panax 
quinquefolium  i Panax ginseng ). Korijenje je valjkastog 
do vretenastog oblika s kružnim borama na gornjoj tre ćini. 
Ono je često podijeljeno u nekoliko grana. Boja vanjske 
strane varira od žu ćkasto bijele do sme đožute, a unutrašnja 
je bijela i brašnasta (ili tvrda kao rog ako se skuha u vodi). 
Ovaj tarifni broj obuhva ća također i drobljen ili mljeven 
korijen ginsenga.  
1211 90 30  Tonka grah  
U ovaj se podbroj razvrstava sjeme  Dipteryx odorata  (obi­
telj Leguminosae). Ono je poznato i kao tonga ili tonka 
grah. Sadrži „coumarin” i rabi ga se u parfumerijskoj indu ­
striji i u proizvodnji esencija za dijetetska pi ća. 
1211 90 86  ostalo  
Pod uvjetom da nisu uklju čeni u prethodni podbroj ovog 
tarifnog broja, sljede će se biljke, dijelove biljaka, sjemenje 
i plodove, navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1211, jedanaesti odlomak, razvrstava u ovaj podbroj: 
1. dijelove konoplje (biljke cannabis), pomiješane ili nepo ­
miješane s anorganskim ili organskim tvarima (koje se 
rabi samo kao ekstendere); 
2. narančin grašak ili „orangettes”, što su nezrele, nejestive 
naranče otpale s drva odmah nakon što je drvo ocvalo. 
Skuplja ih se suhe, posebno za ekstrakciju njihovog 
eteričnog ulja (petit-grain); 
3. lišće osušenog masla čka (Taraxacum officinale ); 
4. osušenu kiselicu ( Rumex acetosa ); 
5. osušeni indijski dragušac ( Tropaeolum majus ); 
6. vanjska ljuska sjemena vrste Psyllium ( Plantago ovata ) u 
obliku heterogenih fragmenata dobivenih mla ćenjem; 
7. hrastova sjajnica u prahu ( reishi , Ganoderma lucidum ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 90  
Ovaj podbroj ne obuhva ća alge (tarifni broj 1212) niti sjeme 
bundeve (tarifni broj 1207 ili 1209).  
1212  Roga či, morske i ostale alge, še ćerna repa i še ćerna 
trska, svježi, rashla đeni, smrznuti ili suhi, neovisno 
jesu li mljeveni ili ne; koštice i jezgre iz koštica od 
voća i ostali biljni proizvodi (uklju čujući neprženi 
korijen cikorije vrste  Cichorium intybus sativum ) koje 
se rabi prvenstveno za prehranu ljudi, nespomenuti 
niti uklju čeni na drugom mjestu  
1212 21 00 i 
1212 29 00  morske alge i ostale alge  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1212, pod A.  
1212 91 20 i 
1212 91 80  šećerna repa  
Ove se podbrojeve primjenjuje samo na še ćernu repu kojoj 
nije oduzet še ćer, sa sadržajem še ćera obično većim od 
60 mas. % ra čunato na suhu tvar. Še ćernu repu s djelo ­
mično ili potpuno oduzetim še ćerom razvrstava se u podbro ­
jeve 2303 20 10 do 2303 20 90.  
1212 92 00  roga č (carob)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1212, pod C, prvi i 
drugi odlomak.  
1212 99 41 i 
1212 99 49  sjeme roga ča 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1212, pod C, tre ći 
odlomak.  
1212 99 95  ostalo  
Pored proizvoda spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1212, pod D, tre ći, četvrti i peti odlomak, u ovaj se 
podbroj razvrstava: 
1. gomolje konjakuja, cijele, drobljene ili u prahu; 
2. „brašno iz cvjetnog praha” - male grudice iz cvjetnog 
praha što su ga nabrale p čele, aglomerirane s nektarom, 
medom i p čelinjom slinom; 
3. mljevene sjemenke guarane ( Paullinia cupana ), nepržene 
niti drukčije pripremljene. 
Bučine sjemenke (tarifni broj 1207 ili 1209) nisu uklju čene 
u ovaj podbroj uz izuzetak oljuštenih bu činih sjemenki koje 
se razvrstavaju u tarifni broj 1212 u skladu s odredbama 
presude Suda Europske Unije u predmetu C-229/06.  
1214  Švedska repa, krmna cikla, krmno korijenje, sijeno, 
lucerna (alfalfa), djetelina, esparzeta, krmni kelj, 
lupine, grahorice i sli čni proizvodi za sto čnu hranu, 
neovisno jesu li u obliku peleta ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 91  
1214 90 10  krmna cikla, švedska repa i ostalo krmno korijenje  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. krmnu repu ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. švedsku repu ( Brassica napus  var.  napobrassica ); 
3. ostalo krmno korijenje, npr. krmnu bijelu repu i krmnu 
mrkvu. 
Različite vrste i podvrste jeruzalemske arti čoke (na 
primjer,  Helianthus tuberosus ) razvrstava se u tarifni 
broj 0714, dok se pastrnjak ( Pastinaca sativa ) razvrstava 
u poglavlje 7 kao povr će (tarifni broj 0706, ako je svježi 
ili rashlađeni). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 92  
POGLAVLJE 13  
ŠELAK; GUME, SMOLE I OSTALI BILJNI SOKOVI I EKSTRAKTI 
1301  Šelak; prirodne gume, smole, gume-smole i oleo smole 
(na primjer, balzami)  
1301 20 00  gumi arabika  
Gumi arabika (ili akacijeva guma ili senegalska guma) se 
pojavljuje u žu ćkastim ili crvenkastim komadima. Prozirna 
je i topiva u vodi, ali ne u alkoholu.  
1302  Biljni sokovi i ekstrakti; pektinske tvari, pektinati i 
pektati; agar-agar i ostale sluzi i zgušnjiva či, neovisno 
jesu li modificirani ili ne, dobiveni od biljnih proizvoda  
Biljni ekstrakti iz tarifnog broja 1302 jesu kruti sirovi biljni 
materijali koji se, primjerice, dobivaju ekstrakcijom 
otapalom i koji nisu dalje kemijski modificirani ili prera ­ 
đeni. Međutim, dopušteni su neaktivni dodaci (na primjer, 
tvari za spre čavanje zgrudnjavanja), prerada povezana sa 
standardizacijom i fizi čka obrada kao što su sušenje ili 
filtriranje.  
1302 11 00  opijumski  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1302, pod A 1.  
1302 12 00  od slatkog korijena  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1302, pod A 2.  
1302 19 70  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1302, pod A, 4 
do 20.  
1302 20 10 i 
1302 20 90  pektinske tvari, pektinati i pektati  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 1302, pod B.  
1302 31 00 do 
1302 39 00  Sluzi i zgušnjiva či, neovisno jesu li modificirani ili ne, 
dobiveni od biljnih proizvoda  
Ako proizvod bubri u hladnoj vodi ili se otapa u vru ćoj 
vodi, ispunjena su mjerila navedena u napomeni s objašnje ­
njem HS-a uz tarifni broj 1302, (C), prvi stavak.  
1302 31 00  agar-agar  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1302, pod C 1.  
1302 32 10 i 
1302 32 90  sluzi i zgušnjiva či, neovisno jesu li modificirani ili ne, 
dobiveni od roga ča, sjemena roga ča ili sjemena guara  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1302, pod C 2. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje endosperm sjemena guara 
(„krhotine guara”) u obliku malih, svijetložutih, nepravilnih 
pahuljica (tarifni broj 1404).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 93  
1302 39 00  ostalo  
Pored proizvoda nabrojanih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1302, pod C 3 do 5, u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. ekstrakt pripremljen iz algi  Furcellaria fastigiata , 
nabranih na obalama Danske, što je dobiven na isti 
način i pripremljen u istom obliku kao agar-agar; 
2. sluzi dobivene od sjemena dunje; 
3. sluzi dobivene iz islandske mahovine; 
4. karagenan te kalcij, natrij i kalij karagenat, čak i kad su 
standardizirani še ćerom (na primjer, saharozom, gluko ­
zom) dodanim radi osiguravanja konstantne aktivnosti 
pri uporabi. Sadržaj dodanog še ćera obično nije ve ći 
od 25 %; 
5. hidrokoloidi dobiveni iz vanjske ljuske sjemena vrste 
Psyllium ( Plantago ovata ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 94  
POGLAVLJE 14  
BILJNI MATERIJALI ZA PLETARSTVO; BILJNI PROIZVODI 
NESPOMENUTI NITI UKLJU ČENI NA DRUGOM MJESTU 
1401  Biljni materijali vrsta koje se rabi prvenstveno za pletar ­
stvo (na primjer, bambus, ratan, trska, rogoz, vrbovo 
pruće, rafija, o čišćena, bijeljena ili bojena slama žitarica 
te lipova kora)  
1401 10 00  bambus  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1401, drugi odlomak, 
pod 1.  
1401 20 00  ratan  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1401, drugi odlomak, 
pod 2.  
1401 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 1401, drugi odlomak, pod 3 do 
7. Listove razli čitih vrsta  Typha  (na primjer,  Typha latifolia ) 
također se razvrstava u ovaj podbroj.  
1404  Biljni proizvodi nespomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu  
1404 20 00  pamu čni linters  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1404, pod B.  
1404 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 1404, pod C i D. 
„Teazle-heads” spomenuto u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1404, drugi stavak, pod F, 7, je iz vrste  Dipsacus 
sativus . 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava endosperm guar 
sjemena („krhotine guara”) u obliku malih, svjetlo žutih, 
nepravilnih pahuljica.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 95  
ODSJEK III  
MASTI I ULJA ŽIVOTINJSKOG ILI BILJNOG PODRIJETLA TE 
PROIZVODI NJIHOVE RAZGRADNJE; PRERA ĐENE JESTIVE 
MASTI; ŽIVOTINJSKI ILI BILJNI VOSKOVI  
POGLAVLJE 15  
MASTI I ULJA ŽIVOTINJSKOG ILI BILJNOG PODRIJETLA TE 
PROIZVODI NJIHOVE RAZGRADNJE; PRERA ĐENE JESTIVE 
MASTI; ŽIVOTINJSKI ILI BILJNI VOSKOVI  
Općenito  
Za svrhe podbrojeva ovog poglavlja, pod pojmom „industrijske 
uporabe” podrazumijeva se samo one uporabe kod kojih dolazi do trans ­
formacije osnovnog produkta.  
Na drugoj strani, pojam „tehni čke uporabe” koji se pojavljuje u nekim 
podbrojevima ne uklju čuje takve transformacije.  
Tretmani kao što su pro čišćavanje, rafiniranje ili hidrogenacija ne 
smatraju se „industrijskom uporabom” ni „tehni čkom uporabom”.  
Potrebno je naglasiti da čak proizvodi uporabivi za ljudsku prehranu 
mogu biti namijenjeni za tehni čku ili industrijsku uporabu.  
U podbrojeve ovog poglavlja što su odre đeni za proizvode za tehni čku 
ili industrijsku uporabu, osim za proizvodnju prehrambenih proizvoda 
za ljudsku prehranu, uklju čuje se ulja i masti za proizvodnju životinjske 
stočne hrane.  
Dodatna napo ­
mena 1 (a)  Tekuća frakcija biljnih ulja dobivena odjeljivanjem krute 
faze, na primjer, hla đenjem, uporabom organskih otapala, 
površinski aktivnih tvari itd., ne može se smatrati sirovim 
uljem.  
1502  Masti od životinja vrste goveda, od ovaca ili koza, osim 
onih iz tarifnog broja 1503  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1502. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava topljene masti poput: 
1. „čvaraka” od loja; 
2. „kisele masti” dobivene kuhanjem netopljene masti 
najslabije kakvo će u vodenoj otopini sulfatne kiseline, 
što hidrolizira bjelan čevinaste tvari u tkivima, osloba đa­
jući tako mast. 
Povrh topljenih masti, u ovaj se tarifni broj razvrstava neto ­
pljene masti, tj. masti zatvorene u stani čnim membranama.  
1503 00  Stearin od sala, ulje od sala, oleostearin, oleo ulje i ulje 
od loja, neemulgirani, nemiješani niti na drugi na čin 
pripremljeni  
1503 00 11 i 
1503 00 19  stearin od sala i oleostearin  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 1503, drugi i predzadnji 
odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 96  
1503 00 30  ulje od loja, za industrijsku uporabu, osim za proizvo ­
dnju prehrambenih proizvoda za prehranu ljudi  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 1503, peti odlomak, pod uvjetom 
da su namijenjeni za industrijsku uporabu osim za proizvo ­
dnju prehrambenih proizvoda za ljusku prehranu (vidjeti 
opće objašnjenja za ovo poglavlje, op će odredbe).  
1503 00 90  ostalo  
Pored proizvoda spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1503, tre ći i četvrti odlomak, u ovaj se podbroj 
razvrstava ulje od loja, što ne odgovara uvjetima postav ­
ljenim u podbroju 1503 00 30, na primjer, ulje od loja za 
tehničku uporabu.  
1504  Masti i ulja te njihove frakcije, od riba ili morskih sisa ­
vaca, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemo ­
dificirani  
Vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, pod A, šesti i sedmi odlomak.  
1504 10 10 do 
1504 10 99  ulja i njihove frakcije od riblje jetre  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1504, drugi odlomak.  
1504 10 10  sa sadržajem vitamina A ne ve ćim od 2 500 IU/g  
Sadržaj vitamina A u ulju od riblje jetre dobivenom od jetre 
riba vrste Gadidae (bakalara, bakalara haddock, mani ća, 
oslića, itd.) obi čno ne prelazi 2 500 IU/g.  
1504 10 91 i 
1504 10 99  ostalo  
Sadržaj vitamina A ulja jetara dobivenog od primjerice 
tunjevine, obliša i nekoliko vrsta morskog psa je op ćenito 
veći od 2 500 IU/g. 
Ulja s pove ćanim sadržajem vitamina ostaju razvrstana u 
ovim podbrojevima pod uvjetom da nisu izgubila zna čajke 
ulja od riblje jetre. Takav primjer je ulje od riblje jetre sa 
sadržajem vitamina A ne ve ćim od 100 000 IU/g.  
1504 20 10 i 
1504 20 90  masti i ulja te njihove frakcije, od ribe, osim od riblje 
jetre  
U ove se podbrojeve razvrstava ulja i masti dobivena od 
svih vrsta riba te njihove frakcije, osim ulja ekstrahiranih 
isključivo iz njihove jetre. To su: 
1. ulja dobivena od sle đa (haringa) i menhadene (ribe sli čne 
sleđu koju se lovi isklju čivo zbog ekstrakcije ulja);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 97  
2. ulja dobivena iz ostataka pri postupku konzerviranja, 
manje vrijednosti od gore navedenih ulja. Trgova čki 
značajna su ulja od ostataka riba Clupeidae, ulja od 
tuna i ostataka bonita i ulja od ostataka riba Salmonidae; 
3. ulja od ostataka riba iz trgovine, razli čitog sastava i 
manje vrijednosti; 
4. stearin od riba, opisan u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1504, tre ći odlomak. 
Masti i ulja iz ovih podbrojeva rabi se prvenstveno za 
tehničke i industrijske uporabe, kao što su štavljenje, 
slikarski preparati, ulja za rezanje.  
1504 30 10 i 
1504 30 90  masti i ulja te njihove frakcije, od morskih sisavaca  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. kitovo ulje i sirovo spermacet ulje (vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 1504, prvi odlomak); 
2. salo morskih sisavaca; 
3. ulja od perajara (tuljana, morževa i morskih lavova). 
U ove se podbrojeve razvrstava ulja od svih morskih sisa ­
vaca te njihove frakcije, uklju čujući ulja ekstrahirana iz 
njihovih jetara, kao što je spermacet ulje što je veoma 
bogato vitaminom A i što ima sli čna svojstva kao ulja od 
riblje jetre iz podbrojeva 1504 10 10, 1504 10 91 i 
1504 10 99.  
1505 00  Mast od vune i masne tvari dobivene od nje (uklju čujući 
lanolin)  
1505 00 10  mast od vune, sirova  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1505, prvi odlomak.  
1505 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. lanolin, što je opisan u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1505, drugi, tre ći i četvrti odlomak; 
2. masne tvari dobivene iz masti od vune (olein i stearin iz 
masti od vune), što su teku će i krute tvari dobivene 
nakon destiliranja i zatim prešanja masti od vune.  
1506 00 00  Ostale životinjske masti i ulja te njihove frakcije, 
neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodifici ­
rani 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava nejestive mješavine ili 
proizvode (pripravke) od životinjskih masti i ulja, na 
primjer, klaoni čke masti od razli čitih životinja ili mješavine 
ili proizvode od životinjskih i biljnih masti i ulja, na 
primjer, otpadne masti od prženja (tarifni broj 1518).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 98  
1507  Sojino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani 
ili ne, ali kemijski nemodificirani  
1507 10 10 i 
1507 10 90  sirovo ulje, neovisno je li degumirano ili ne  
Za definiciju pojma „sirovo”, vidjeti dodatnu napomenu 1 
uz ovo poglavlje, odlomak (a), (b) i (c).  
1507 90 10 i 
1507 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava rafinirano sojino ulje.  
1508  Ulje od kikirikija i njegove frakcije, neovisno jesu li 
rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani  
1508 10 10 i 
1508 10 90  sirovo ulje  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 (a) i 1 (b) uz ovo poglavlje.  
1508 90 10 i 
1508 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava i rafinirano ulje od 
kikirikija.  
1509  Maslinovo ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafini ­
rani ili ne, ali kemijski nemodificirani  
Maslinovo ulje što ga se razvrstava u ovaj tarifni broj mora 
ispunjavati sljede ća tri zahtjeva: 
1. mora biti dobiveno isklju čivo obradom ploda maslinovog 
stabla ( Olea europaea  L.); 
2. mora biti dobiveno isklju čivo mehani čkim ili drugim 
fizičkim načinima (na primjer, prešanjem), čime se 
isključuje uporaba otapala (vidjeti napomenu 2 uz ovo 
poglavlje); 
3. ne smije biti reesterificirano ili miješano s drugim uljima, 
niti s uljem od ostataka maslina koje se razvrstava u 
tarifni broj 1510 00.  
1509 10 10  lampantno maslinovo ulje  
Vidjeti dodatnu napomenu 2, pod B 1, uz ovo poglavlje.  
1509 10 20  Ekstra djevi čansko maslinovo ulje  
Vidjeti dodatnu napomenu 2, pod B 2, uz ovo poglavlje.  
1509 10 80  ostalo  
Vidjeti dodatnu napomenu 2, pod B 3, uz ovo poglavlje.  
1509 90 00  ostalo  
Vidjeti dodatnu napomenu 2, pod C, uz ovo poglavlje. 
U ovaj se podbroj razvrstava ne samo rafinirano maslinovo 
ulje, već također rafinirano maslinovo ulje miješano s djevi ­ 
čanskim maslinovim uljem.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 99  
1510 00  Ostala ulja i njihove frakcije, dobivena isklju čivo od 
maslina, neovisno jesu li rafinirana ili ne, ali kemijski 
nemodificirana, uklju čujući mješavine tih ulja ili frakcija 
s uljima ili frakcijama iz tarifnog broja 1509  
Ovaj tarifni broj odnosi se samo na ona ulja koja zadovo ­
ljavaju uvjet naveden u to čki 1 objašnjenja za tarifni 
broj 1509. Baš kao i ona ulja koja potpadaju pod tarifni 
broj 1509, ni ulja koja potpadaju pod tarifni broj 1510 00 
ne smiju biti reesterificirana niti pomiješana s drugim 
uljima, tj. s drugim uljima osim maslinovog ulja, ali: 
— mogu biti ekstrahirana otapalima ili fizi čkim načinima; 
— mogu biti miješana s uljima ili frakcijama iz tarifnog 
broja 1509. Naj češća mješavina sastoji se iz rafiniranog 
ulja iz ostataka maslina i djevi čanskog maslinovog ulja.  
1510 00 10  sirova ulja  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (d) uz ovo poglavlje.  
1510 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava rafinirana ulja od ostataka 
maslina i mješavine rafiniranog ulja od ostataka maslina s 
djevičanskim maslinovim uljem.  
1511  Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafini ­
rani ili ne, ali kemijski nemodificirani  
1511 10 10 i 
1511 10 90  sirovo ulje  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 (a) i 1 (b) uz ovo poglavlje. 
Sirovo palmino ulje se razgra đuje mnogo brže od drugih 
ulja i zbog toga ima visok sadržaj slobodnih masnih 
kiselina.  
1511 90 11 i 
1511 90 19  krute frakcije  
U ove se podbrojeve razvrstava palmin stearin.  
1511 90 91 i 
1511 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. rafinirano palmino ulje; 
2. tekuću frakciju palminog ulja dobivenu nakon odstra ­
njenja krute faze hla đenjem ili uporabom organskih 
otapala ili površinski aktivnih tvari. Ta frakcija (palm 
olein) u nekim slu čajevima može imati sastav masnih 
kiselina vrlo sli čan sastavu nefrakcioniranog palminog 
ulja.Mogu će ju je prepoznati usporedbom relativnog 
udjela njene komponente triglicerida s udjelom iste 
komponente u tipi čnom nefrakcioniranom palminom 
ulju. Trigliceride što sadrže ve ći broj ugljikovih atoma 
(C 52 i C  54 ) može se na ći u većim količinama u teku ćoj 
frakciji nego li u nefrakcioniranom ulju, dok trigliceridi 
što sadrže relativno manji broj ugljikovih atoma (C  50 i 
C 48 ) prevladavaju u krutoj frakciji.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 100  
1512  Ulje od sjemena suncokreta, šafranike ili pamuka te 
njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali 
kemijski nemodificirani  
1512 11 91  ulje od sjemena suncokreta  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 (a) i 1 (b) uz ovo poglavlje, 
zajedno s Objašnjenjima HS za tarifni broj 1512 pod A.  
1512 11 99  ulje od sjemena šafranike  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 (a) i 1 (b) uz ovo poglavlje, 
zajedno s Objašnjenjima HS za tarifni broj 1512 pod B.  
1512 19 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava rafinirano ulje od sjemena 
suncokreta i rafinirano ulje od sjemena šafranike.  
1512 21 10 do 
1512 29 90  ulje od sjemena pamuka i njegove frakcije  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1512, dio C.  
1514  Ulje od repice ili ulje od gorušice te njihove frakcije, 
neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodifici ­
rani 
1514 11 10 do 
1514 19 90  ulje od repice niskog sadržaja eruka kiseline i njegove 
frakcije  
Vidjeti napomenu 1 za podbroj uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 1514, pod A, drugi odlomak, 
druga rečenica.  
1515  Ostale nehlapive (masne) biljne masti i ulja (uklju čujući 
jojoba ulje) te njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani 
i ne, ali kemijski nemodificirani  
1515 30 10 i 
1515 30 90  ricinusovo ulje i njegove frakcije  
Ricinusovo ulje je tako đer poznato kao „ulje Kristove 
palme” ili „kerva ulje”. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava ulje Curcas (ili purga ­
tivno ulje) ekstrahirano iz sjemena drva „ Jatraopha curcas ” 
iz porodice Euphorbiaceae, što ga se često naziva „ameri čko 
ricinusovo ulje” ili „ulje divljeg ricinusa” (podbro ­
jevi 1515 90 40 do 1515 90 99).  
1517  Margarin; jestive mješavine ili pripravci od masti ili ulja 
životinjskog ili biljnog podrijetla ili od frakcija razli čitih 
masti ili ulja iz ovog poglavlja, osim jestivih masti ili ulja 
ili njihovih frakcija iz tarifnog broja 1516  
Za definiciju pojma „margarin”, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifne podbrojeve 1517 10 i 1517 90.  
1517 10 10 i 
1517 10 90  margarin, isklju čujući tekući margarin  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1517, četvrti odlo ­
mak, pod A.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 101  
Treba napomenuti da sadržaj vode nije odlu čujući faktor 
kod razvrstavanja proizvoda u ove podbrojeve.  
1517 90 91  nehlapiva (masna) biljna ulja, teku ća, miješana  
U ovaj se podbroj razvrstava mješavine kemijski modifici ­
ranih biljnih ulja.  
1521  Biljni voskovi (osim triglicerida), p čelinji vosak, voskovi 
od ostalih kukaca i spermaceti, neovisno jesu li rafini ­
rani ili obojeni ili ne  
1521 10 00  biljni voskovi  
Pored proizvoda opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 1521, pod I, u ove se podbrojeve razvrstava vosak 
od kave, koji se prirodno javlja na svim dijelovima 
kavinog grma (zrnu, pergamentnoj koži, listovima itd.) i 
sporedni je proizvod pri proizvodnji dekofeinizirane kave. 
Crn je, ima miris sli čan kavi i rabi ga se u proizvodnji nekih 
proizvoda za čišćenje.  
1521 90 91  sirovo  
U ovaj se podbroj razvrstava voskove u prirodnom sa ću. 
1521 90 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava voskove, prešane ili rafinirane, 
bijeljene ili nebijeljene, obojene ili neobojene.  
1522 00  Degra; ostaci dobiveni pri preradi masnih tvari ili živo ­
tinjskih ili biljnih voskova  
1522 00 31 i 
1522 00 39  sa sadržajem ulja koje ima zna čajke maslinovog ulja  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje, u kojoj se 
specificira ostatke koji se isklju čuju iz ovih podbrojeva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 102  
ODSJEK IV  
PRIPREMLJENI PREHRAMBENI PROIZVODI; PI ĆA, ALKOHOLI I 
OCAT; DUHAN I PRERA ĐENI NADOMJESCI DUHANA  
POGLAVLJE 16  
PRERAĐEVINE OD MESA, RIBA, RAKOVA, MEKUŠACA ILI DRUGIH 
VODENIH BESKRALJEŠNJAKA  
Općenito  
Za razvrstavanje složenih prehrambenih proizvoda (uklju čujući tzv. 
„gotova jela”)koja se sastoje od, na primjer, kobasica, mesa, mesnih 
klaoničkih proizvoda, riba ili rakova, mekušaca ili ostalih vodenih 
beskralješnjaka ili od bilo koje njihove me đusobne kombinacije, 
zajedno s povr ćem, špagetima, umakom itd., vidjeti napomenu 2 uz 
ovo poglavlje i Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, 
predzadnji odlomak.  
Drugu rečenicu prvog odlomka napomene 2 (razvrstavanje u tarifni broj 
prema komponenti koja prevladava po masi) treba primijeniti tako đer za 
određivanje podbrojeva. To se, me đutim, ne odnosi na proizvode koji 
sadrže jetru iz tarifnih brojeva 1601 00 i 1602 (vidjeti drugi odlomak 
napomene).  
Dodatna napo ­
mena 2  Kao opće pravilo, mogu će je identificirati dio iz kojeg je 
komad dobiven samo ako je on velik približno 
100 × 80 × 2 mm ili više. 
Pod pojmom „njihovi dijelovi” podrazumijeva se samo one 
komade (na primjer, šunke) za koje se nedvosmisleno može 
odrediti iz kojeg su dijela dobiveni, a ne isklju čivanjem 
drugih mogu ćnosti.  
1601 00  Kobasice i sli čni proizvodi, od mesa, mesnih klaoni čkih 
proizvoda ili krvi; prehrambeni proizvodi na osnovi tih 
proizvoda  
Činjenica da se neki proizvodi mogu smatrati „kobasicama i 
sličnim proizvodima” u svrhu trgovanja nije presudni 
čimbenik za svrhe razvrstavanja u ovaj tarifni broj. 
Sjeckane ili mljevene mesne proizvode što su svoj oblik 
dobili zbog pakiranja u konzerve ili u druge krute sprem ­
nike, valjkaste ili nevaljkaste, ne smatra se „kobasicama” za 
svrhe ovog tarifnog broja.  
1601 00 10  od jetre  
U ovaj se podbroj razvrstava kobasice i sli čne proizvode što 
sadrže jetru, s ili bez dodanog mesa, mesnih klaoni čkih 
proizvoda, masti itd., pod uvjetom da jetra daje proizvodu 
bitne značajke. Ovi su proizvodi uglavnom kuhani i katkada 
dimljeni, a prepoznatljivi su zapravo po svojstvenom okusu 
jetri. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 103  
1601 00 91  kobasice, suhe ili za mazanje, toplinski neobra đene 
U ovaj se podbroj razvrstava nekuhane kobasice, pod 
uvjetom da su sazrele (na primjer, sušenjem na zraku) i 
pripravne za neposrednu potrošnju. 
Takvi proizvodi mogu biti tako đer dimljeni, pod uvjetom da 
dimljenje nije prouzrokovalo potpunu koagulaciju bjelan če­
vina, koja se doga đa kod termi čke obrade kao što je 
dimljenje kod visoke temperature. 
Prema tome, u ovaj se podbroj razvrstava kobasice koje se 
normalno jede u kriškama (kao što su salame, „Arles” koba ­
sice, Plockwurst), kao i kobasice za mazanje, na primjer, 
Teewurst.  
1601 00 99  ostalo  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća: 
1. kobasice i sli čne proizvode, svježe, što nisu podvrgnuti 
niti jednom postupku zrenja; 
2. kuhane kobasice, npr. frankfurtske kobasice, strasburške 
kobasice, be čke kobasice, mortadele, kobasice izra đene 
od iznutrica poznate kao „andouilles” i „andouilletes”, 
jetrene kobasice, krvavice i druge sli čne specijalitete.  
1602  Ostali pripremljeni ili konzervirani proizvodi od mesa, 
mesnih klaoni čkih proizvoda ili krvi  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz poglavlje 2 kojom se 
propisuje razvrstavanje toplinski neobra đenog začinjenog 
mesa peradi u poglavlje 16. Je li toplinski neobra đeno 
meso peradi za činjeno ili neza činjeno utvr đuje se metodama 
senzornog ocjenjivanja za toplinski neobra đeno začinjeno 
meso peradi utvr đenima Provedbenom uredbom 
Komisije (EU) br. 1362/2013 (  1 ). 
1602 10 00  homogenizirani proizvodi  
Vidjeti napomenu 1 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje.  
1602 20 10 i 
1602 20 90  od jetri bilo koje životinje  
U ove se podbrojeve razvrstava pripremljene ili konzervi ­
rane proizvode koji sadrže jetru, pomiješana ili nepomije ­ 
šana s mesom ili drugim mesnim klaoni čkim proizvodima, 
pod uvjetom da jetra daje proizvodima bitnu zna čajku. 
Glavne proizvode iz ovih podbrojeva dobiva se iz guš čjih 
ili pačjih jetara (podbroj 1602 20 10).  
_____________  
( 1 ) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1362/2013 od 11. prosinca 2013. o utvr đivanju 
metoda senzornog ocjenjivanja toplinski neobra đenog začinjenog mesa peradi radi 
njegova razvrstavanja u Kombiniranu nomenklaturu (SL L 343, 19.12.2013., str. 9.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 104  
1602 31 11 do 
1602 39 85  od peradi iz tarifnog broja 0105  
U ove se podbrojeve razvrstava perad i dijelove peradi 
konzervirane nakon kuhanja. 
Ti proizvodi obuhva ćaju: 
1. piletinu u želeu; 
2. polovice i četvrtine pili ća u umaku te cijele pure će, 
guščje ili pile će noge, smrznute ili nesmrznute; 
3. paštete od peradi (koji se sastoje uglavnom od mesa 
peradi kojem je dodana teletina, svinjska mast, gomoljike 
i začini), smrznute ili nesmrznute; 
4. pripremljena jela koja sadrže meso peradi kao osnovni 
sastojak, zajedno s drugim proizvodima kao što su 
povrće, riža ili proizvodi tipa makarona u smislu 
priloga mesnom jelu. Primjeri takvih jela su proizvodi 
poznati kao „piletina s rižom” i „piletina s gljivama”, 
kao i smrznuta jela od peradi na plitici, na kojoj je 
meso odvojeno od drugih sastojaka. 
Pri određivanju postotka mesa peradi ili klaoni čkih proiz ­
voda ne smije se uzimati u obzir masa kostiju.  
1602 31 11  isklju čivo od toplinski neobra đenog pure ćeg mesa  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1602 32 11  toplinski neobra đeni 
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1602 39 21  toplinski neobra đeni 
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1602 41 10 i 
1602 41 90  šunke i komadi od njih  
Za sadržaj pojma „komadi od njih” vidjeti dodatnu napo ­
menu 2 uz ovo poglavlje te odgovaraju ća objašnjenja. 
Sjeckane ili fino mljevene proizvode isklju čuje se iz ovih 
podbrojeva, čak i ako su izra đeni od butova ili komada 
butova.  
1602 42 10 i 
1602 42 90  lopatice i komadi od njih  
Za sadržaj pojma „komadi od njih” vidjeti dodatnu napo ­
menu 2 uz ovo poglavlje te odgovaraju ća objašnjenja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 105  
Sjeckane ili fino mljevene proizvode isklju čuje se iz ovih 
podbrojeva, čak i ako su izra đeni od lopatica ili komada 
lopatica.  
1602 49 11 do 
1602 49 50  od doma ćih svinja  
Za određivanje postotnog udjela mesa ili mesnih klaoni čkih 
proizvoda bilo koje vrste, uklju čujući masti bilo koje vrste 
ili podrijetla, vidjeti Uredbu Komisije (EEZ) br. 226/89 
(SL L 29, 31.1.1989., str. 11.). 
Kod odre đivanja ovih postotnih udjela, želatinu i umake 
neće se uzeti u ra čunanje.  
1602 49 15  ostale mješavine koje sadrže šunke (noge), lopatice, le đa 
ili vrat te njihove dijelove  
Za sadržaj pojma „komadi od njih” vidjeti dodatnu napo ­
menu 2 uz ovo poglavlje te odgovaraju ća objašnjenja. 
Mješavine koje se razvrstava u ovaj podbroj moraju sadrža ­
vati najmanje jedan komad (i/ili njihov dio) spomenut u 
nazivu podbroja, premda taj komad ne treba davati mješa ­
vini bitnu zna čajku. Mješavina može tako đer sadržavati 
meso ili mesne klaoni čke proizvode od drugih životinja.  
1602 50 10  toplinski neobra đeni; mješavine toplinski obra đenog 
mesa ili klaoni čkih proizvoda i toplinski neobra đenog 
mesa ili klaoni čkih proizvoda  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1602 50 31  konzervirana govedina, u hermeti čki zatvorenim sprem ­
nicima  
Za svrhe podbroja 1602 50 31, pod pojmom „u hermeti čki 
zatvorenim spremnicima” podrazumijeva se proizvode 
pripremljene u spremnicima što su hermeti čki zatvoreni, 
bilo pod vakuumom ili ne, da sprije če ulazak zraka ili 
drugih plinova u spremnike ili izlazak iz njih. Jednom kad 
je spremnik otvoren, izvorno brtvljenje je trajno narušeno. 
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode pripremljene, 
između ostalog, u hermeti čki zatvorene plasti čne vreće, 
bilo pod vakuumom ili ne.  
1602 90 61  toplinski neobra đeni; mješavine toplinski obra đenog 
mesa ili klaoni čkih proizvoda i toplinski neobra đenog 
mesa ili klaoni čkih proizvoda  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
1604  Pripremljena ili konzervirana riba; kavijar i nadomjesci 
kavijara pripremljeni od ribljih jaja  
Vidjeti napomenu 2 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 106  
1604 12 91  u hermeti čki zatvorenim spremnicima  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1602 50 31.  
1604 14 26  fileti poznati kao „lions”  
U ovaj se podbroj razvrstava samo filete u smislu Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 0304 pod 1, što imaju sljede će 
tri značajke: 
— da su kuhani, 
— da su pakirani, bez teku ćine, u vre ćama (ili ovicima) 
vrsta koje se rabi za pakiranje hrane, neovisno jesu li 
ili ne vakuum pakirani ili termi čko-hermeti čki zatvoreni, 
— da su smrznuti.  
1604 14 36  fileti poznati kao „lions”  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1604 14 26.  
1604 14 46  fileti poznati kao „lions”  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1604 14 26.  
1604 19 31  fileti poznati kao „lions”  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1604 14 26.  
1604 20 05  pripremljeni surimi  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 0304 93 10. 
Proizvodi iz ovog podbroja su izra đeni od surimija pomije ­ 
šanog s drugim proizvodima (npr. brašnom, škrobom, 
bjelančevinama, mesom rakova, za činima, aromama i boja ­
ma). Oni se podvrgavaju toplinskom tretmanu te se op ćenito 
predstavljaju u smrznutom stanju.  
▼M10  
1604 31 00 i 
1604 32 00  kavijar i nadomjesci kavijara  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju i smrznute proizvode.  
▼B 
1605  Rakovi, mekušci i drugi vodeni beskralježnjaci, priprem ­
ljeni ili konzervirani  
Vidjeti napomenu 2 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje.  
1605 29 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kozice u hermeti čki zatvo­
renim spremnicima (vidjeti objašnjenje za 
podbroj 1602 50 31).  
1605 53 10  u hermeti čki zatvorenim spremnicima  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1602 50 31.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 107  
POGLAVLJE 17  
ŠEĆERI I ŠE ĆERNI PROIZVODI 
1701  Še ćer od šećerne trske ili še ćerne repe i kemijski čista 
saharoza u krutom stanju  
1701 12 10 do 
1701 14 90  sirovi šećer bez dodanih aroma ili tvari za bojenje  
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje. 
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. neke bijele nerafinirane še ćere; 
2. smeđe šećere s niskim stupnjem polarizacije, dobivene iz 
drugog i tre ćeg stupnja postupka proizvodnje še ćera, čija 
boja varira od žute do tamno sme đe zbog prisutnosti 
melase, sa sadržajem saharoze obi čno između 85 i 
98 mas. %; 
3. manje čiste šećere iz postupka rafiniranja ili iz proizvo ­
dnje šećernih bombona, npr. četvrtine, komadi će i smeđe 
šećere. 
1701 12 10 i 
1701 12 90  šećer od šećerne repe  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbrojeve 1701 12, 
1701 13 i 1701 14.  
1701 13 10 i 
1701 13 90  šećer od šećerne trske odre đen napomenom 2 za podbro ­
jeve uz ovo poglavlje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbrojeve 1701 12, 
1701 13 i 1701 14.  
1701 14 10 i 
1701 14 90  ostali šećer od šećerne trske  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbrojeve 1701 12, 
1701 13 i 1701 14.  
1701 91 00  s dodanim aromama ili tvarima za bojenje  
Aromatizirane ili obojene še ćere razvrstava se u ovaj 
podbroj čak ako je njihov sadržaj saharoze manji od 
99,5 mas. %.  
1701 99 10  bijeli še ćer 
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje. 
Bijeli šećeri iz ovog podbroja su še ćeri, rafinirani ili nera ­
finirani, što su obi čno bijele boje zbog svog visokog sadr ­ 
žaja saharoze (99,5 mas. % ili ve ćeg). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 108  
Za određivanje sadržaja saharoze bijelog še ćera vezano uz 
dodatnu napomenu 3 uz poglavlje 17, primjenjuje se pola ­
rimetrijska metoda propisana u Direktivi Komisije 79/796/ 
EEZ, Prilog II., metoda 10 (SL L 239, 22.9.1979., str. 24.).  
1702  Ostali še ćeri, uklju čujući kemijski čistu laktozu, maltozu, 
glukozu i fruktozu, u krutom stanju; še ćerni sirupi bez 
dodanih aroma ili tvari za bojenje; umjetni med, 
neovisno je li pomiješan s prirodnim medom ili ne; 
karamel  
1702 11 00 i 
1702 19 00  laktoza i laktozni sirup  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1702, dio A pod 1 i 
dio B, prvi odlomak.  
1702 30 10  izoglukoza  
Vidjeti dodatnu napomenu 5 uz ovo poglavlje.  
1702 30 50 i 
1702 30 90  ostalo  
Za svrhe ra čunanja masenog udjela glukoze, pod pojmom 
„u suhom stanju” podrazumijeva se da se isklju čuje kako 
slobodnu tako i kristalnu vodu.  
1702 40 10  izoglukoza  
Vidjeti dodatnu napomenu 5 uz ovo poglavlje.  
1702 60 10  izoglukoza  
Vidjeti dodatnu napomenu 5 uz ovo poglavlje.  
1702 60 80  inulinski sirup  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
1702 90 30  izoglukoza  
Vidjeti dodatnu napomenu 5 uz ovo poglavlje.  
1702 90 80  inulinski sirup  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (b) uz ovo poglavlje.  
1702 90 95  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. maltozu, osim kemijski čiste maltoze; 
2. invertni še ćer; 
3. saharozne sirupe (osim javorovog sirupa), nebojene i 
nearomatizirane;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 109  
4. proizvode koje se neto čno naziva „melasom velike čisto­ 
će”, dobivene hidrolizom i koncentracijom sirovog soka 
šećerne trske, koje se ve ćinom rabi kao hranjivi medij u 
proizvodnji antibiotika, a tako đer i za proizvodnju etilnog 
alkohola. 
5. laktulozu, osim kemijski čiste laktuloze.  
1703  Melasa dobivena pri ekstrakciji ili rafiniranju še ćera 
1703 10 00  melasa od še ćerne trske  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 1703 10.  
1704  Še ćerni proizvodi (uklju čujući bijelu čokoladu), bez 
kakaa  
1704 10 10 i 
1704 10 90  žvakaće gume, neovisno jesu li prevu čene šećerom ili ne  
U ove se podbrojeve razvrstava gume za žvakanje što sadrže 
šećer, za koje je zna čajna prisutnost „ čikl” gume ili drugih 
sličnih nejestivih proizvoda, neovisno o obliku u kojem su 
pripremljene (plo čicama, še ćerom prevu čenim pastilama, 
lopticama itd.), uklju čujući „bubble gum”.  
1704 90 10  ekstrakt slatkog korijena s masenim udjelom saharoze 
većim od 10 %, ali bez dodatka drugih tvari  
U ovaj se podbroj razvrstava samo ekstrakt slatkog korijena 
s masenim udjelom saharoze ve ćim od 10 %, bez dodataka 
bilo kojih drugih še ćera, aroma ili drugih tvari, pripremljen 
ili nepripremljen u obliku kola ča, štapića, pastila itd. 
Ekstrakt slatkog korijena, pripremljen kao še ćerni proizvod 
dodatkom drugih tvari, razvrstava se u podbroj 1704 90 99 
neovisno o udjelu saharoze.  
1704 90 30  bijela čokolada  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1704, drugi odlomak 
pod 6.  
1704 90 51 do 
1704 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava najve ći dio šećernih proiz ­
voda opće poznatih kao „bomboni” ili „slastice”. Ove se 
proizvode razvrstava u ove podbrojeve čak ako sadrže 
pitke alkohole ili liker na osnovi alkohola. 
U ove se podbrojeve tako đer razvrstava paste za proizvo ­
dnju fondana, marcipana, nugata (nougata) itd., što su polu ­
proizvodi koje se rabi u slasti čarstvu, a obi čno ih se 
priprema u obliku blokova ili poga ča. Ove se poluproizvode 
razvrstava u ove podbrojeve čak i ako im se sadržaj še ćera 
kasnije mora pove ćati u svrhu proizvodnje gotovih proiz ­
voda, pod uvjetom da su posebno namijenjeni zbog svog 
sastava uporabi samo u proizvodnji izvjesnih tipova slastica.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 110  
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje: 
a) jestive ledene proizvode, čak ako su pripremljeni u oblik 
štapića ili lizalica (tarifni broj 2105 00); 
b) slastice koje sadrže kakao pomiješane u razli čitim odno ­
sima sa slasticama bez kakaa i pakirane za prodaju kao 
mješavine (tarifni broj 1806).  
1704 90 51  paste, uklju čujući marcipan, u neposrednim pakiranjima 
neto-mase 1 kg ili ve će 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1704, drugi odlomak 
pod 4 i 9. 
U ovaj se podbroj razvrstava še ćerne prevlake ili glazure.  
1704 90 55  pastile za grlo i bomboni protiv kašlja  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1704, drugi odlomak 
pod 5.  
1704 90 61  proizvodi prevu čeni šećerom  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode od še ćera, kao što 
su bademi s tvrdom še ćernom prevlakom ili ljuskom. 
Slastice prevu čene šećerom dobivaju se uranjanjem središta 
slastice (na primjer, badema) u posudu sa še ćernim sirupom; 
kada se posuda zarotira, to središte sakuplja še ćer. Kada se 
slastica ohladi, še ćer oblikuje vrlo izražen vanjski premaz.  
1704 90 65  gumeni proizvodi i žele proizvodi, uklju čujući voćne 
paste u obliku še ćernih proizvoda  
Gumeni i žele slasti čarski proizvodi su proizvodi izra đeni od 
želirajućih tvari (kao što su gumi arabika, želatina, pektin i 
neki škrobovi) zajedno sa še ćerom i aromama. Oni su 
različitih oblika, na primjer, u obliku ljudi ili životinja.  
1704 90 71  bomboni, neovisno jesu li punjeni ili ne  
Bomboni su tvrdi, katkada krhki, a mogu biti prozirni ili 
neprozirni. Uglavnom se sastoje iz kuhanih še ćera kojima su 
dodane druge tvari (osim masti) u malim koli činama da se 
postigne velika raznolikost okusa, konzistencije i boje. 
Takvi proizvodi mogu tako đer sadržavati središnje punjenje.  
1704 90 75  karamele (toffee) i sli čni slatkiši  
Karamele (toffee) i sli čne slastice su proizvodi što su poput 
bombona dobiveni kuhanjem še ćera, ali s dodanom masti.  
1704 90 81  komprimati  
Komprimati su še ćerni proizvodi koji se pojavljuju u 
različitim oblicima dobivenim stiskanjem, s vezivom ili 
bez veziva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 111  
1704 90 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava še ćerne proizvode što nisu 
uključeni u prethodnim podbrojevima. On obuhva ća: 
1. fondane; 
2. marcipan u izvornim pakiranjima neto mase manje od 
1 kg (marcipan u druk čijim pakiranjima: 
podbroj 1704 90 51); 
3. nugat; 
4. ekstrakt slatkog korijena pripremljen kao slastica.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 112  
POGLAVLJE 18  
KAKAO I KAKAO PROIZVODI 
1801 00 00  Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi  
Kakao zrna sadrže 49 do 54 mas. % masti zvane kakao 
maslac, 8 do 10 mas. % škroba, 8 do 10 mas. % bjelan če­
vina, 1 do 2 mas. % teobromina, 5 do 10 mas. % tanina 
(katehina ili „kakaovog crvenila”), 4 do 6 mas. % celuloze, 
2 do 3 mas. % minerala, sterol (vitamin D) i razne 
fermente.  
1803  Kakao pasta, neovisno je li odmaš ćena ili ne  
U ovaj se tarifni broj razvrstava kakao pastu, čak i u koma ­
dima, obra đenu alkalnim tvarima radi pove ćanja topivosti. U 
ovaj se tarifni broj ne razvrstava kakao pastu obra đenu 
takvim na činom da ima oblik praha (tarifni broj 1805 00 00).  
1805 00 00  Kakao prah, bez dodanog še ćera ili drugih sladila  
Kakao prah kojem je dodana mala koli čina lecitina (oko 
5 mas. %) ostaje razvrstan u ovom tarifnom broju, ako je 
svrha tog dodatka pove ćati sposobnost stvaranja disperzija u 
tekućinama i tako olakšati pripravu pi ća na osnovi kakaa 
(topivi kakao).  
1806  Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom  
Smatra se da u smislu tarifnog broja 1806 kakao sadrže 
samo artikli koji sadrže zrnje kakaa, pastu od kakaa li 
kakao u prahu.  
1806 20 10  s masenim udjelom kakao maslaca ili mješavine kakao 
maslaca i mlije čne masti 31 % ili ve ćim 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode op će poznate kao 
„čokoladna kovertura” i „mlije čno čokoladna kovertura”.  
1806 20 30  s ukupnim masenim udjelom kakao maslaca i mlije čne 
masti 25 % ili ve ćim, ali manjim od 31 %  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode koji su op ćenito 
poznati kao „mlije čna čokolada”.  
1806 20 50  s masenim udjelom kakao maslaca 18 % ili ve ćim 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode op će poznate kao 
„obična čokolada”.  
1806 20 70  čokoladne mlije čne mrvice („crumb”)  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 113  
Čokoladno mlijeko u mrvicama dobiva se sušenjem u 
vakuumu vodene mješavine še ćera, mlijeka i kakaa. 
Obično ga se rabi za proizvodnju mlije čne čokolade. 
Može biti u obliku nepravilnih, drobivih komadi ća ili u 
obliku praha. Čokoladne mlije čne mrvice obi čno sadrže 
između 35 i 70 mas. % še ćera, izme đu 15 i 50 mas. % 
mlijeka u krutom obliku te izme đu 5 i 30 mas. % kakaa. 
Specijalizirani se postupak proizvodnje čokoladnog mlijeka 
u mrvicama sastoji iz kristalizacije tih sastojaka.  
1806 20 95  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava ostale proizvode od kakaa, 
prvenstveno praline pastu i čokoladni namaz.  
1806 31 00  punjeni  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 1806 31.  
1806 32 10  s dodanim žitaricama, vo ćem ili orašastim plodovima  
U ovaj se podbroj razvrstava krute blokove, plo čice i rebra 
čokolade koja sadrži žitarice, vo će ili orašaste plodove, 
cijele ili u komadima, umetnute u čokoladu.  
1806 90 11 i 
1806 90 19  čokoladni bomboni (uklju čujući praline), neovisno jesu li 
punjeni ili ne  
Vezano uz pojam „punjeni”, Objašnjenja HS za 
podbroj 1806 31 primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na 
ove podbrojeve. 
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode koje se obi čno 
konzumira u jednom zalogaju, a sastoje se iz: 
— punjene čokolade, ili 
— kombinacije čokolade s bilo kojom jestivom tvari, u 
slojevima, ili 
— mješavine čokolada s bilo kojom jestivom prehram ­
benom tvari.  
1806 90 11  koji sadrži alkoholom  
Asortimani čokoladnih bombona (bombonjere) u kojima 
neki čokoladni bomboni sadrže alkohol, a neki ne sadrže, 
razvrstava se prema op ćem pravilu 3 (b) za tuma čenje 
kombinirane nomenklature.  
1806 90 19  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 1806 90 11.  
1806 90 31  punjeni  
Vezano uz pojam „punjeni”, Objašnjenja HS za 
podbroj 1806 31 primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na 
ove podbrojeve. 
U ovaj se podbroj razvrstava punjena čokoladna uskrsna jaja 
i druge neobi čne oblike.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 114  
1806 90 39  nepunjeni  
U ovaj se podbroj razvrstava čokoladne crvi će (vermicelli), 
pahuljice i sli čno, te puna i šuplja čokoladna jaja i figure.  
1806 90 50  še ćerni proizvodi i njihovi nadomjesci izra đeni od nado ­
mjestaka še ćera, koji sadrže kakao  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode od še ćera iz tarifnog 
broja 1704, na primjer, toffee i proizvode prevu čene šeće­
rom, što im je dodan kakao.  
1806 90 60  namazi koji sadrže kakao  
U ovaj se podbroj razvrstava čokoladne namaze u izvornim 
pakiranjima neto mase 2 kg ili manje.  
1806 90 90  ostalo  
Vodeći računa o isklju čenjima navedenim u Op ćim napome ­
nama s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, u ovaj se 
podbroj razvrstava neke praške što sadrže kakao za proizvo ­
dnju krema, jestivih sladoleda, deserta i sli čnih proizvoda.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 115  
POGLAVLJE 19  
PROIZVODI OD ŽITARICA, BRAŠNA, ŠKROBA ILI MLIJEKA; 
SLASTIČARSKI PROIZVODI  
Općenito  
„Sadržaj kakao praha” u proizvodima iz ovog poglavlja izra čuna se 
množenjem sadržaja teobromina i kofeina s faktorom 31.  
Sadržaji teobromina i kofeina odre đuju se metodom HPLC (High 
Performance Liquid Chromatography - teku ćinskom kromatografijom 
visokih mogu ćnosti).  
U slučaju artikala koji sadrže kofein ili teobromin iz izvora koji nisu 
kakao, te dodatne koli čine kofeina i teobromina ne uzimaju se u obzir 
prilikom izra čuna sadržaja kakaa.  
1901  Sladni ekstrakt; prehrambeni proizvodi od brašna, 
prekrupe, krupice, škroba ili sladnog ekstrakta, bez 
kakaa ili s masenim udjelom kakaa manjim od 40 % 
računano s potpuno odmaš ćenom osnovom, nespomenuti 
niti uklju čeni na drugom mjestu; prehrambeni proizvodi 
od robe iz tarifnih brojeva 0401 do 0404, bez kakaa ili s 
masenim udjelom kakaa manjim od 5 % ra čunano s 
potpuno odmaš ćenom osnovom, nespomenuti niti uklju ­ 
čeni na drugom mjestu  
Smatra se da u smislu tarifnog broja 1901 kakao sadrže 
samo artikli koji sadrže zrnje kakaa, pastu od kakaa li 
kakao u prahu.  
1901 20 00  mješavine i tijesta za proizvodnju pekarskih proizvoda iz 
tarifnog broja 1905  
U ovaj se podbroj razvrstava mješavine tijesta spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 1901, dio II, osmi 
odlomak pod 7 i 8. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava suhe ili pe čene oblate od 
brašna ili škroba, čak ako su namijenjene proizvodnji pekar ­
skih proizvoda (tarifni broj 1905).  
1901 90 11 i 
1901 90 19  sladni ekstrakt  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1901, dio I. 
Ekstrakt slada sadrži dekstrine, maltozu, bjelan čevine, vita ­
mine, enzime i aromati čne tvari. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava proizvode za dje čju 
prehranu, pripremljene u pakiranja za pojedina čnu prodaju, 
koji sadrže ekstrakt slada, čak kad je ekstrakt slada jedan od 
glavnih sastojaka (podbroj 1901 10 00).  
1902  Tjestenina, neovisno je li kuhana ili punjena (mesom ili 
drugim tvarima) ili druk čije pripremljena ili ne, kao što 
su špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, 
kaneloni; kuskus, neovisno je li pripremljen ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 116  
1902 20 91  kuhana  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava pretkuhanu tjesteninu.  
1902 30 10  sušena  
Za potrebe ovog podbroja pojam „sušeni” odnosi se na 
proizvode u suhom i prhkom stanju s malim sadržajem 
vlage (do otprilike 12 %) koji su podvrgnuti izravnom 
sušenju na suncu ili industrijskom postupku sušenja (primje ­
rice sušenje u tunelskim sušarama, pe čenje ili prženje).  
1902 40 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava pripremljeni kuskus, na 
primjer, kuskus s mesom, povr ćem i drugim sastojcima, 
pod uvjetom da sadržaj mesa nije ve ći od 20 mas. % 
proizvoda.  
1904  Prehrambeni proizvodi dobiveni bubrenjem ili prženjem 
žitarica ili proizvoda od žitarica (na primjer, kukuruzne 
pahuljice); žitarice (osim kukuruza) u zrnu ili u obliku 
pahuljica ili druk čije obra đenih zrna (osim brašna, 
prekrupe i krupice), pretkuhane ili druk čije priprem ­
ljene, nespomenute niti uklju čene na drugom mjestu  
Vidjeti napomene 3 i 4 uz ovo poglavlje. 
Smatra se da u smislu tarifnog broja 1904 kakao sadrže 
samo artikli koji sadrže zrnje kakaa, pastu od kakaa li 
kakao u prahu.  
1904 10 10 do 
1904 10 90  prehrambeni proizvodi dobiveni bubrenjem ili prženjem 
žitarica ili proizvoda od žitarica  
Proizvodi dobiveni postupcima spomenutim u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 1904, pod A, četvrti odlomak, 
uključujući proizvode dobivene od drugih žitarica, ostaju 
razvrstani ovdje, iako su nakon bubrenja transformirani u 
brašno, krupicu ili pelete. 
U ove se podbrojeve razvrstava nepravilno oblikovane mate ­
rijale za pakiranje, čak i kada su u činjeni neprikladnim za 
ljudsku uporabu, proizvedene ekstruzijom od proizvoda kao 
što je kukuruzna krupica.  
1904 20 10 do 
1904 20 99  prehrambeni proizvodi dobiveni od neprženih pahuljica 
žitarica ili od mješavine neprženih pahuljica žitarica i 
prženih pahuljica žitarica ili nabubrenih žitarica  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1904, pod (b).  
1904 30 00  bulgur pšenica  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1904, pod C.  
1904 90 10 i 
1904 90 80  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1904, pod D.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 117  
1905  Kruh, kola či, keksi i ostali pekarski proizvodi, neovisno 
sadrže li kakao ili ne; hostije, prazne kapsule vrsta 
pogodnih za farmaceutsku uporabu, pe čatne oblate, 
rižin papir i sli čni proizvodi  
Ovaj tarifni broj uklju čuje grickalice spremne za konzuma ­
ciju u obliku na primjer, sušenog graška ili kikirikija koji su 
potpuno obloženi tijestom ako to tijesto zbog svoje debljine 
i okusa odre đuje ključne karakteristike proizvoda. 
Smatra se da u smislu tarifnog broja 1905 kakao sadrže 
samo artikli koji sadrže zrnje kakaa, pastu od kakaa li 
kakao u prahu. 
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća nekuhano tijesto, u bilo kojem 
obliku, namijenjeno proizvodnji kruha, peciva, kola ča, keksa 
i ostalih pekarskih proizvoda, neovisno sadrže li kakao ili ne 
(podbroj 1901 20 00).  
1905 10 00  hruskavi kruh (krisp)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 4. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava proizvode dobivene 
ekstruzijom.  
1905 20 10 do 
1905 20 90  medenjaci za činjeni ingverom ( đumbirom) i sli čno 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 6. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava „speculoos” ili ruski 
kruh.  
1905 31 11 do 
1905 31 99  slatki keksi  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 i 2 uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 8 (b). 
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode dobivene 
ekstruzijom.  
1905 31 30  s masenim udjelom mlije čnih masti 8 % ili ve ćim 
U ovaj se podbroj razvrstava kekse s maslacem.  
1905 31 91  sendvi č keksi  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode koji se sastoje od 
posebnog sloja bilo koje prehrambene tvari izme đu dva 
sloja keksa. Punjenje može biti, na primjer, čokolada, 
marmelada, fondan krema ili orah krema.  
1905 32 05 do 
1905 32 99  vafli i oblate  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje i Objašnjenja 
HS za tarifni broj 1905, pod A 9.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 118  
1905 32 91  soljeni, neovisno jesu li punjeni ili ne  
U ovaj se podbroj razvrstava slane vafle sa sirom.  
1905 40 10 i 
1905 40 90  dvopek (prepe čenac), tostirani kruh i sli čni prepe čeni 
proizvodi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 5.  
1905 90 20  hostije, prazne kapsule vrsta pogodnih za farmaceutsku 
uporabu, pe čatne oblate, rižin papir i sli čni proizvodi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod B.  
1905 90 30  kruh, bez meda, jaja, sira ili vo ća i s masenim udjelom 
šećera u suhom stanju ne ve ćim od 5 % i masti ne ve ćim 
od 5 %  
Pod pojmom „kruh” uklju čuje se proizvode razli čitih veli­ 
čina. 
U ovaj se podbroj razvrstava obi čan kruh u razli čitim obli­
cima, specijalne vrste kruha kao što su glutenski kruh za 
dijabetičare i mornarski kruh.  
1905 90 45  keksi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 8 (a) i (c).  
1905 90 55  ekstrudirani ili ekspandirani proizvodi, za činjeni ili 
soljeni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 1905, pod A 7 i 15.  
1905 90 70  s masenim udjelom saharoze, invertnog še ćera ili izoglu ­
koze 5 % ili ve ćim 
U ovaj se podbroj razvrstava sve fine pekarske proizvode 
što nisu obuhva ćeni prethodnim podbrojevima, npr. kola če, 
peciva i puslice (izra đene od bjelanjaka jaja i še ćera). 
1905 90 80  ostalo  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća pite, pice i tipove kruha koji 
nisu obuhva ćeni tarifnim podbrojevima 1905 90 30 i 
1905 90 70. 
U ove se podbrojeve razvrstava nepravilno oblikovane mate ­
rijale za pakiranje, čak i kada su u činjeni neprikladnim za 
ljudsku uporabu, proizvedene ekstruzijom od škroba.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 119  
POGLAVLJE 20  
PROIZVODI OD POVR ĆA, VOĆA, ORAŠASTIH PLODOVA ILI 
DRUGIH DIJELOVA BILJAKA  
Općenito  
Ovo poglavlje uklju čuje grickalice spremne za konzumaciju u obliku na 
primjer, sušenog graška ili kikirikija koji su samo djelomi čno obloženi 
tijestom kod kojih klju čne karakteristike proizvoda odre đuju povrće, 
voće, orašasti plodovi i drugi dijelovi biljaka.  
Ovo poglavlje tako đer uključuje krastavce i kornišone koji su bili 
podvrgnuti potpunoj fermentaciji laktoze.  
Međutim, krastavci i kornišoni koji nisu bili podvrgnuti potpunoj 
fermentaciji laktoze i koji su privremeno konzervirani u salamuri 
moraju se razvrstati u podbroj 0711 40 00 ako nisu spremni za 
izravnu konzumaciju. Takvi proizvodi u pravilu sadrže barem 10 % 
masenog udjela soli.  
Napomena 4  Za odre đivanje sadržaja suhe tvari u soku od raj čice, primje ­
njuje se analiti čku metodu propisanu u Prilogu Uredbi 
Komisije (EEZ) br. 1979/82 (SL L 214, 22.7.1982., str. 12.).  
Dodatna napo ­
mena 1  Za svrhu odre đivanja sadržaja kiseline u proizvodu, utvr đuje 
se razmjerni udjel izme đu tekućine i krutog sastojka homo ­
genizirane robe.  
2001  Povr će, voće, orašasti plodovi i ostali jestivi dijelovi 
biljaka, pripremljeni ili konzervirani u octu ili octenoj 
kiselini  
Vidjeti napomenu 3 uz ovo poglavlje.  
2001 90 10  mango „chutney”  
Za svrhe ovog podbroja i podbroja 2103 90 10, „mango 
«chutney»” ozna čava proizvod od manga u octu ili 
octenoj kiselini kojem su dodani razni proizvodi kao što 
su ingver ( đumbir), suho grož đe, papar i še ćer. 
Dok mango chutney iz ovog podbroja sadrži komadi će 
ploda, mango chutney iz podbroja 2103 90 10 ima oblik 
potpuno homogenog umaka, razli čite gustoće. 
2001 90 50  gljive  
U ovaj se podbroj ne razvrstava gljive što su samo privre ­
meno konzervirane postupcima opisanima u tarifnom 
broju 0711, na primjer, jako slanom otopinom s octom ili 
octenom kiselinom.  
2002  Raj čice, pripremljene ili konzervirane na drugi na čin 
osim u octu ili octenoj kiselini  
2002 10 10 i 
2002 10 90  rajčice, cijele ili u komadima  
U ove se podbrojeve razvrstava raj čice, cijele ili u koma ­
dima, oljuštene ili neoljuštene, konzervirane sterilizacijom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 120  
2002 90 11 do 
2002 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava pire od raj čica, čak u obliku 
pogača, koncentrat raj čica i sok raj čica sa sadržajem suhe 
tvari 7 % ili ve ćim. Ovdje se tako đer razvrstava raj čicu u 
prahu dobivenu dehidriranjem soka raj čice. Međutim, tu se 
ne razvrstava prah nastao mljevenjem pahuljica dobivenih 
sušenjem raj čica narezanih na kriške, što ga se razvrstava u 
podbroj 0712 90 30.  
2004  Ostalo povr će, pripremljeno ili konzervirano na drugi 
način osim u octu ili octenoj kiselini, smrznuto, osim 
proizvoda iz tarifnog broja 2006  
Vidjeti napomenu 3 uz ovo poglavlje. 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava preparate od proizvoda 
koje se razvrstava u tarifni broj 0714, a koje se ne smatra 
povrćem (podbroj 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 ili 
2008 99 91).  
2004 10 10  termi čki obrađen, druk čije nepripremljen  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2004, drugi odlomak, pod 1.  
2004 10 91 i 
2004 10 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 2004, drugi odlomak, 
pod 3.  
2004 90 50  grašak ( Pisum sativum ) i nezreli grah vrste  Phaseolus  
spp., u mahuni  
Za svrhe ovog podbroja, pojam „grah u mahuni” ozna čava 
samo grah roda  Phaseolus  i Vigna  što je pobran prije sazri ­
jevanja, čije su cijele mahune jestive. Mahune mogu biti 
različitih boja, kao što su potpuno zelene, zelene sa sivim 
ili plavim šarama, ili žute (voskasti grah).  
2005  Ostalo povr će, pripremljeno ili konzervirano na drugi 
način osim u octu ili octenoj kiselini, nesmrznuto, osim 
proizvoda iz tarifnog broja 2006  
Objašnjenja za tarifni broj 2004 primjenjuju se na ovaj 
tarifni broj. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava proizvode poznate kao 
„papad”, izra đene od listova osušenog tijesta pripremljenog 
od brašna mahunastog povr ća, soli, za čina, ulja, praška za 
dizanje i u nekim slu čajevima male koli čine brašna od žita ­
rica ili rižinog brašna.  
2005 10 00  homogenizirano povr će 
Vidjeti napomenu 1 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje.  
2005 20 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava krumpir narezan na kriške ili 
ljuske, pretpe čen na masti ili ulju, rashla đen i vakuum 
pakiran.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 121  
2005 70 00  masline  
U ove se podbrojeve razvrstava masline spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2005, četvrti odlomak pod 1, 
punjene ili nepunjene povr ćem (na primjer, pimentima ili 
slatkom paprikom), vo ćem ili orašastim plodovima (na 
primjer, bademima) ili mješavinom povr ća i voća ili oraša ­
stih plodova.  
2006 00  Povr će, voće, orašasti plodovi, kore od vo ća i ostali dije ­
lovi biljaka, konzervirani še ćerom (iscije đeni, preliveni 
ili kandirani)  
2006 00 31 do 
2006 00 38  s masenim udjelom še ćera većim od 13 %  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 uz ovo poglavlje, u vezi sa 
sadržajem še ćera. 
2007  Džemovi, vo ćni želei, marmelade, pirei i paste od vo ća ili 
od orašastih plodova, dobiveni kuhanjem, neovisno 
sadrže li dodani še ćer ili druga sladila ili ne  
Vidjeti napomenu 5 uz ovo poglavlje, u vezi s pojmom 
„dobiveni kuhanjem”. 
Vidjeti dodatnu napomenu 2 uz ovo poglavlje, u vezi sa 
sadržajem še ćera. 
2007 10 10 do 
2007 10 99  homogenizirani proizvodi  
Vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
2008  Vo će, orašasti plodovi i ostali jestivi dijelovi biljaka, 
drukčije pripremljeni ili konzervirani, neovisno sadrže 
li dodani še ćer ili druga sladila ili alkohol ili ne, nespo ­
menuti niti uklju čeni na drugom mjestu  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 uz ovo poglavlje, u vezi sa 
sadržajem še ćera. 
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje, u vezi s 
dodanim še ćerom. 
Vidjeti dodatnu napomenu 4 uz ovo poglavlje, u vezi sa 
sadržajem alkohola.  
2008 11 10 do 
2008 19 99  orašasti plodovi, kikiriki i druge sjemenke, neovisno jesu 
li međusobno pomiješani ili ne  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 2008, drugi odlomak 
pod 1 i 2, uklju čujući njihove mješavine. 
Ovi tarifni podbrojevi tako đer obuhva ćaju i proizvode: 
1. u pahuljicama ili zdrobljeni, za uporabu prvenstveno u 
slastičarstvu; ili 
2. mljeveni ili druk čije zdrobljeni, u obliku paste, s 
dodanim drugim tvarima ili bez.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 122  
Međutim, iz ovih se podbrojeva isklju čuje paste za pripravu 
marcipana, nugata, itd. (tarifni broj 1704).  
2008 19 12 do 
2008 19 99  ostalo, uklju čujući mješavine  
U ove se podbrojeve razvrstava orašaste plodove i druge 
sjemenke, isklju čujući zemni oraš čić (kikiriki), te mješavine 
orašastih plodova i drugih sjemenki, čak i one u kojima 
prevladava kikiriki.  
2008 30 51  segmenti grejpa, uklju čujući pomelo  
Za svrhe ovog podbroja pod pojmom „segmenti” podrazu ­
mijeva se cijele, prirodne dijelove vo ća. 
Prisustvo malene koli čine slomljenih segmenata što nisu 
rezultat namjernog postupka, ne utje če na razvrstavanje u 
ovaj podbroj.  
2008 30 71  segmenti grejpa, uklju čujući pomelo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 2008 30 51.  
2009  Vo ćni sokovi (uklju čujući mošt od grož đa) i sokovi od 
povrća, nefermentirani i bez dodanog alkohola, neovisno 
sadrže li dodani še ćer ili druga sladila ili ne  
Vidjeti napomenu 6 uz ovo poglavlje u vezi s pojmom 
„sokovi, nefermentirani i bez dodanog alkohola”. 
Vidjeti napomenu za podbroj 3 uz ovo poglavlje u vezi s 
pojmom „stupnjevi brix-a”. 
Vidjeti dodatnu napomenu 5 (a) uz ovo poglavlje u vezi s 
dodanim še ćerom. 
Za svrhe dodatne napomene 5 (b) uz ovo poglavlje, za 
proizvode kojima je dodan še ćer u tolikoj koli čini da 
sadrže manje od 50 mas. % vo ćnog soka u prirodnom 
stanju, smatra se da su izgubili izvornu zna čajku voćnog 
soka iz tarifnog broja 2009. 
Za određivanje jesu li proizvodi izgubili svoju izvornu 
značajku ili ne s obzirom na dodani še ćera, treba primijeniti 
samo dodatne napomene 2 i 5 uz ovo poglavlje. Sadržaj 
različitih šećera izražen kao saharoza odre đuje se prema 
dodatnoj napomeni 2. Ako maseni udio dodanog še ćera 
izračunat u skladu s dodatnom napomenom 5 (a) uz ovo 
poglavlje prije đe 50 %, izra čunati maseni udio vo ćnog soka 
iznosi manje od 50 %, pa se artikl ne razvrstava u tarifni 
broj 2009. 
Dodatna napomena 5 (b) uz ovo poglavlje ne primjenjuje se 
na koncentrirane prirodne vo ćne sokove.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 123  
Stoga koncentrirani prirodni vo ćni sokovi nisu isklju čeni iz 
tarifnog broja 2009. 
Glede dodatka drugih tvari proizvodima iz tarifnog 
broja 2009, vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2009. 
P R I M J E R 
Analize uzorka soka naran če daju sljede ći rezultat: 
— broj o čitan na refraktometru kod temperature 20 °C: 
65,3, 
— izračunati sadržaj razli čitih šećera izražen kao saharoza 
(dodatna napomena 2 uz ovo poglavlje): 62,0 
(65,3 × 0,95), 
— izračunati sadržaj dodanog še ćera (dodatna napomena 5 
uz ovo poglavlje): 49 mas. % (62,0 – 13), 
— izračunati sadržaj vo ćnog soka u prirodnom stanju: 
51 mas. % (100 – 49). 
Zaključak: smatra se da uzorak, u okviru dodatne napo ­
mene 5 (b) uz ovo poglavlje, nije izgubio svoju izvornu 
značajku, jer izra čunati sadržaj vo ćnog soka nije manji od 
50 % masenog udjela.  
2009 11 11 do 
2009 11 99  smrznuti  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2009 11.  
2009 50 10 i 
2009 50 90  sok od raj čice 
Vidjeti napomenu 4 uz ovo poglavlje i odgovaraju ća obja­ 
šnjenja.  
2009 69 51  koncentriran  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 uz ovo poglavlje.  
2009 69 71  koncentriran  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 124  
POGLAVLJE 21  
RAZNI PREHRAMBENI PROIZVODI  
Općenito  
Razvrstavanje „dodataka prehrani” (kako je navedeno u to čki 16 Obja ­ 
šnjenja HS-a uz tarifni broj 2106), posebice ostalih prehrambenih proiz ­
voda pripremljenih u odmjerene doze (na primjer, kapsule, tablete, 
pastile i pilule) koji se koriste kao dodaci prehrani, treba promatrati i 
s obzirom na kriterije iz presude Suda Europske unije u spojenim pred ­
metima C-410/08 do C-412/08 („Swiss Caps”).  
Dodatna napo ­
mena 1  Ovom su dodatnom napomenom prvenstveno obuhva ćeni 
maltodekstrini.  
2101  Ekstrakti, esencije i koncentrati, od kave, čaja ili 
mate-čaja te pripravci na osnovi tih proizvoda ili na 
osnovi kave, čaja ili mate- čaja; pržena cikorija i drugi 
prženi nadomjesci kave te ekstrakti, esencije i koncen ­
trati tih proizvoda  
2101 11 00  ekstrakti, esencije i koncentrati  
U ovaj se podbroj razvrstava ekstrakte, esencije i koncen ­
trate kave u obliku praha, granula, pahuljica, blokova ili u 
bilo kojem drugom krutom obliku. 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode u teku ćem ili 
pastoznom stanju ( čak i u smrznutom). Takve se proizvode 
rabi prvenstveno za prehrambene proizvode (na primjer, za 
proizvodnju čokolada, kola ča i slastica, sladoleda).  
2101 30 19  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava neproklijala zrna je čma, olju­ 
štena, pržena i koje se rabi u proizvodnji piva kao agens 
obojenja i aromatiziranja, ili kao nadomjestak kave.  
2102  Kvasci (aktivni ili neaktivni); ostali jednostani čni 
mikroorganizmi, mrtvi (osim cjepiva iz tarifnog 
broja 3002); pripremljeni praškovi za peciva  
2102 10 10  kultura kvasca  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2102, dio A, tre ći 
odlomak, pod 4. 
Ove se kvasce uzgaja na posebnim podlogama za posebne 
namjene, prvenstveno za destilaciju i vinsko vrenje. S njima 
je moguće postići vrlo to čne značajke u fermentiranim 
proizvodima.  
2102 20 11 i 
2102 20 19  neaktivni kvasci  
Ove se kvasce, opisane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2102, dio A, četvrti i peti odlomak, obi čno prodaje 
kao „prehrambene industrijske kvasce”. Oni su obi čno u 
prahu, ljuskicama ili granulama.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 125  
2102 20 90  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2102, dio B.  
2102 30 00  pripremljeni praškovi za peciva  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2102, dio C.  
2103  Umaci i pripravci za umake; miješane za činske tvari i 
miješana za činska sredstva; brašno i krupica od gorušice 
i pripremljena gorušica (senf)  
U ovaj tarifni broj uklju čeni su proizvodi podneseni kao 
slatki umaci razli čitih okusa (npr. karamel) ako nisu uklju ­ 
čeni u odre đeniji tarifni broj (npr. umaci koji sadrže kakao 
iz tarifnog broja 1806 ili aromatizirani ili obojeni še ćerni 
sirupi iz tarifnog broja 2106). Mogu se upotrebljavati 
među ostalim kao desertni umaci ili preljevi (npr. za 
sladoled ili puding).  
2103 90 10  mango chutney, teku ći 
Za svrhe ovog podbroja, „mango chutney” ozna čava 
proizvod od manga u octu ili octenoj kiselini kojem su 
dodani razni proizvodi kao što su ingver ( đumbir), suho 
grožđe, papar i še ćer. 
Mango, jako za činjen (mango chutney) iz ovog podbroja je 
u obliku umaka, više ili manje u teku ćem stanju, potpuno 
homogeniziran.  
2103 90 30  aromati čne gorke tvari s volumnim udjelom alkohola 
44,2 do 49,2 vol. %, s masenim udjelom gor čice (genci ­
jane), za čina i raznih sastojaka 1,5 do 6 % i masenim 
udjelom še ćera 4 do 10 %, u spremnicima obujma 0,5 l 
ili manjeg  
Proizvodi spomenuti u ovom podbroju su koncentrirani 
tekući alkoholni proizvodi, čiji pojedina čni okus, gorak i 
jako aromati čan, potječe od gencijanovog korijenja što ga 
se rabi pri proizvodnji, u kombinaciji s razli čitim začinima i 
aromatičnim tvarima. 
Te koncentrirane aromati čne gorke tvari sastavni su dio 
aditiva namijenjenih kako uporabi za aromatiziranje pi ća 
(koktela, sirupa, napitaka itd.) tako i za za činjavanje, primi ­
jenjenih na isti na čin kao umaci i miješani za čini u priprem ­
ljenoj hrani i slasticama (juhama, pripremljenom mesu, ribi i 
jelima od povr ća, umacima, delikatesnim proizvodima, 
voćnim kompotima i vo ćnim salatama, vo ćnim pitama, 
desertima, medovini, itd.). 
Ove se aromati čne gorke tvari obi čno prodaje kao „ango ­
sturne gorke tvari”.  
2103 90 90  ostalo  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća proizvode koji bi ina če bili 
obuhvaćeni poglavljem 22, pripremljene za kulinarske svrhe 
i zato nepogodne za uporabu kao pi ća. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 126  
Ovaj tarifni podbroj posebno obuhva ća „alkohol za kuha ­
nje”, proizvod koji se kolokvijalno naziva „vino za kuha ­
nje”, „konjak za kuhanje” i „vinjak za kuhanje”. Vino za 
kuhanje sastoji se od obi čnog vina ili od dealkoholiziranog 
vina ili mješavine obaju vina, kojoj je dodana sol ili kombi ­
nacija nekoliko za čina (npr. sol i papar), zbog čega je taj 
proizvod nepogodan za uporabu kao pi će. Općenito, ti 
proizvodi sadrže barem 5 g/l soli.  
2104  Juhe i mesne juhe (temeljci) te pripravci za njih; homo ­
genizirani složeni prehrambeni proizvodi  
2104 20 00  homogenizirani složeni prehrambeni proizvodi  
Pojam „homogenizirani složeni prehrambeni proizvodi” je 
definiran u napomeni 3 za ovo poglavlje. 
Izraz „Ovi proizvodi mogu sadržavati male koli čine 
vidljivih komadi ća sastojaka.” u objašnjenju 3 poglavlja 21 
ne podrazumijeva to čno utvrđeno ograni čenje postotka 
masenog udjela ili veli čine za te vidljive komadi će kako 
bi proizvod mogao biti obuhva ćen podbrojem 2104 20 00. 
Pojam „male koli čine vidljivih komadi ća sastojaka” tuma či 
se na temelju objektivnih svojstava proizvoda - potrebno je 
ocijeniti jesu li vidljivi komadi ći dodani u tolikoj koli čini da 
čine znatan dio proizvoda. U tom bi slu čaju proizvod bilo 
potrebno obuhvatiti drugim brojem (na primjer, tarifni 
broj 2005) jer bi proizvod izgubio svojstva homogenizi ­
ranog složenog prehrambenog proizvoda.  
2105 00  Sladoled i ostali jestivi ledeni proizvodi, neovisno sadrže 
li kakao ili ne  
Za potrebe ovog tarifnog broja „sladoled i ostali jestivi 
ledeni proizvodi” jesu prehrambeni proizvodi, izloženi ili 
neizloženi maloprodaji, sa ili bez kakaa ili čokolade ( čak i 
kao premaz), koji su u krutom stanju ili u stanju paste kao 
rezultat smrzavanja i koji su namijenjeni za konzumaciju 
upravo u tom stanju. 
Bitna je zna čajka ovih proizvoda da se vra ćaju u prijašnje 
tekuće ili poluteku će stanje kod sobne temperature od oko 
0 °C. 
Međutim, proizvode što, iako imaju izgled jestivih ledenih 
proizvoda, nemaju bitne zna čajke gore opisanih proizvoda, 
razvrstava se u odgovaraju ći tarifni broj 1806, 1901 ili 
2106. 
Proizvodi iz ovog tarifnog broja imaju razli čita imena 
(vodeni sladoled, sladoled, kasata, napuljske kriške itd.) i 
pripremljeni su u razli čitim oblicima, a mogu sadržavati 
kakao ili čokoladu, še ćer, biljnu mast ili mlije čnu mast, 
mlijeko (obrano ili ne), vo će, stabilizatore, arome, boje itd. 
Cjelokupni sadržaj ovih masti op ćenito nije ve ći od 
15 mas. % gotovog proizvoda. Me đutim, neki posebni 
proizvodi, u čijoj je proizvodnji uporabljen veliki udjel 
krema, mogu imati ukupni sadržaj masti oko 20 mas. %.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 127  
U proizvodnji nekih jestivih ledenih proizvoda, zrak je 
inkorporiran (pomiješan) u uporabljene sirove materijale 
radi pove ćanja obujma gotovog proizvoda (ekspanzija). 
Smatra se da u smislu tarifnog broja 2105 00 kakao sadrže 
samo artikli koji sadrže zrnje kakaa, pastu od kakaa li kakao 
u prahu. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2105, 
posebno što se ti če isključenja.  
2106  Prehrambeni proizvodi nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu  
2106 10 20 i 
2106 10 80  koncentrati bjelan čevina i teksturirane bjelan čevinaste 
tvari  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2106, drugi odlomak 
pod 6, isklju čujući dio koji se odnosi na hidrolizate bjelan ­ 
čevina. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje koncentrirane mlije čne 
bjelančevine (podbroj 0404 90 ili tarifni broj 3504 00). 
Za određivanje sadržaja saharoze za svrhe razvrstavanja u 
ove podbrojeve, treba uzeti u ra čun sadržaj invertnog še ćera 
izraženog kao saharoza.  
2106 90 20  složeni alkoholni pripravci, osim onih na osnovi mirisnih 
tvari, vrsta koje se rabi za proizvodnju pi ća 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2106, drugi odlomak, 
pod 7. 
Vidjeti dodatnu napomenu 2 uz ovo poglavlje. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje slične sastavljene proizvode s 
volumnim udjelom alkohola ne ve ćim od 0,5 vol. % (pod ­
broj 2106 90 92 ili 2106 90 98).  
2106 90 30  izoglukozni sirupi  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje.  
2106 90 92 i 
2106 90 98  ostalo  
Vidjeti objašnjenja HS za tarifni broj 2106, drugi odlomak, 
pod 1 do 5, 8 do 11 i 13 do 16, te objašnjenja za podbro ­
jeve 2106 10 20 i 2106 10 80, tre ći odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 128  
POGLAVLJE 22  
PIĆA, ALKOHOLI I OCAT  
Općenito  
Tamo gdje je u ovom je poglavlju napravljena razlika izme đu proizvoda 
u spremnicima obujma 2 l ili manjeg i onih obujma ve ćeg od 2 l, 
veličina što ju treba uzeti u razmatranje je obujam teku ćine u spremni ­
cima, a ne obujam (kapacitet) spremnika.  
U ovo se poglavlje razvrstava - ukoliko nisu lijekovi - okrepljuju će 
proizvode (tonike) što su, iako ih se uzima u malim koli činama, na 
primjer, žlicom, pogodni za neposrednu potrošnju kao pi ća. Bezalko ­
holne okrjepljuju će proizvode (tonike) što ih se prije potrošnje razrje ­ 
đuje, ne razvrstava se u poglavlje 22 (obi čno tarifni broj 2106).  
Dodatna napo ­
mena 2 (b)  Volumni udio potencijalnog alkohola se izra čuna množe ­
njem mase še ćera (računano u kilogramima invertnog 
šećera) sadržanog u 100 litara proizvoda s faktorom 0,6.  
2201  Vode, uklju čujući prirodne ili umjetne mineralne vode i 
gazirane vode, bez dodanog še ćera ili drugih sladila niti 
aromatizirane; led i snijeg  
2201 10 11 do 
2201 10 90  mineralne vode i gazirane vode  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 2201, pod B i C. 
U ove se podbrojeve ne uklju čuje prirodne mineralne vode 
u sprejevima, što ih se rabi za njegu kože (tarifni broj 3304).  
2201 10 11 i 
2201 10 19  prirodne mineralne vode  
„Prirodne mineralne vode” predstavljaju vodu koja odgovara 
važećem izdanju Europskog parlamenta i Vije ća 2009/54/EZ 
(SL L 164, 26.6.2009., str. 45.).  
2201 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2201, pod A i D. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava vodenu paru i prirodnu 
vodu, filtriranu, steriliziranu, pro čišćenu ili omekšanu.  
2202  Vode, uklju čujući mineralne vode i gazirane vode, s 
dodanim še ćerom ili drugim sladilima ili aromatizirane, 
te ostala bezalkoholna pi ća, osim vo ćnih sokova ili 
sokova od povr ća iz tarifnog broja 2009  
Pojam „bezalkoholna pi ća” definiran je u napomeni 3 uz 
ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 129  
Bezalkoholna pi ća iz ovog tarifnog broja teku ćine su koje su 
izravno prikladne i namijenjene za ljudsku prehranu za unos 
pijenjem neovisno o unesenoj koli čini, ili za posebne svrhe 
za koje se mogu konzumirati razne vrste teku ćina, u mjeri u 
kojoj nisu obuhva ćena nijednim specifi čnijim tarifnim 
brojem. Posve subjektivni, varijabilni faktori poput na čina 
ili svrhe unosa takvih pi ća, primjerice unos da bi se utažila 
žeđ ili unos iz zdravstvenih pobuda, nisu relevantni za 
njihovo razvrstavanje (vidjeti Presudu Suda Europske unije 
u predmetu 114/80). 
Ovaj tarifni broj obuhva ća, među ostalim, gotovu teku ću 
hranu za dojen čad. 
2202 10 00  vode, uklju čujući mineralne vode i gazirane vode, s 
dodanim še ćerom ili drugim sladilima ili aromatizirane  
Bezalkoholna se pi ća spomenuta u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 2202, pod A, razvrstava u ovaj podbroj. 
Prisutnost antioksidansa, vitamina, stabilizatora ili kinina ne 
utječe na razvrstavanje bezalkoholnih pi ća. 
U ovaj se podbroj razvrstava teku će proizvode, sastavljene 
iz vode, še ćera i aroma, pripremljene u plasti čne vrećice s 
namjerom da se od njih u ku ći napravi ledene lizalice zamr ­
zavanjem u hladnjaku. 
Vidjetii dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
2202 99 19  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava okrjepljuju će proizvode (toni ­
ke), kako su opisani u objašnjenju uz ovo poglavlje, op će­
nito, drugi odlomak. Ova bezalkoholna pi ća, koja se često 
nazivaju prehrambeni dodaci, mogu se temeljiti na biljnim 
ekstraktima (uklju čujući trave) te mogu sadržavati dodane 
vitamine i/ili minerale. Navedeni pripravci bi u pravilu 
trebali održati op će zdravlje i dobrobit pa se stoga razlikuju 
od aromatiziranih ili zasla đenih voda i drugih bezalkoholnih 
pića iz podbroja 2202 10 00, spomenutih u Objašnjenjima 
HS za tarifni broj 2202, pod A.  
2202 99 91 do 
2202 99 99  ostala, s masenim udjelom masti dobivene od proizvoda 
iz tarifnih brojeva 0401 do 0404  
U ove se podbrojeve razvrstava teku će proizvode komerci ­
jalno poznate kao „punjeno mlijeko”, pod uvjetom da je to 
piće gotovo za potrošnju. „Punjeno mlijeko” je proizvod na 
osnovi obranog mlijeka ili obranog mlijeka u prahu kojem 
su dodane rafinirane biljne masti ili ulja u koli čini koja je 
gotovo jednaka koli čini prirodne masti ekstrahirane iz 
prvotnog cijelog mlijeka. Ovo se pi će razvrstava u ove 
podbrojeve prema sadržaju mlije čne masti. 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 2202 99 19.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 130  
2204  Vino od svježega grož đa, uključujući pojačano vino; 
mošt od grož đa, osim onog iz tarifnog broja 2009  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (a) uz ovo poglavlje u vezi s 
volumnim udjelom stvarnog alkohola.  
2204 10 11 do 
2204 10 98  pjenušavo vino  
Vidjeti napomenu 1 za podbroj uz ovo poglavlje.  
2204 10 11  Champagne  
Champagne je pjenušavo vino koje se proizvodi u francu ­
skoj pokrajini Champagne od grož đa koje se bere isklju čivo 
u toj pokrajini.  
2204 10 15  Prosecco  
Prosecco je pjenušavo vino sa zašti ćenom oznakom izvor ­
nosti, dobiveno iz sorte vinove loze ‚Glera’ ubrane u regi ­
jama s oznakama izvornosti ‚Prosecco’, ‚Conegliano 
Valdobbiadene – Prosecco’, ‚Colli Asolani – Prosecco’ i 
‚Asolo – Prosecco”.  
2204 21 06 do 
2204 21 09  vino, osim vina iz podbroja 2204 10, u bocama s čepo­
vima „u obliku gljive”, pri čvršćenim žičanim košari ­
cama; vino druk čije punjeno, s pove ćanim pritiskom, 
koji je posljedica otopljenog uglji čnog dioksida, ne 
manjim od 1 bar ali manjim od 3 bara, mjereno pri 
temperaturi 20 °C  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. vino, punjeno u boce s čepovima „u obliku gljive”, što 
ne odgovara definiciji „pjenušavog vina” u napomeni 1 
za podbroj uz ovo poglavlje; 
2. vino, punjeno na drugi na čin osim u boce s „gljivastim” 
čepovima, s pritiskom ve ćim od 1 bara ali manjim od 
3 bara kod 20 °C. 
Čepove od pluta što odgovaraju crtežu u nastavku i sli čne 
čepove proizvedene od plasti čnih tvari, smatra se čepovima 
„u obliku gljive”.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 131  
2204 21 11 do 
2204 21 98  ostalo  
Vidjeti dodatne napomene 4 i 5 uz ovo poglavlje. 
U nehlapive sastojke cjelokupnog suhog ekstrakta u smislu 
značenja dodatne napomene 4 A, uklju čuje se šećere, glice ­
rol, tanine, vinsku kiselinu, tvari za bojenje i soli.  
2204 21 11 do 
2204 21 78  vino sa zašti ćenom oznakom izvornosti (ZOI)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
2204 21 23  Tokay  
Vidjeti dodatnu napomenu 4, stavak B (b) uz ovo poglavlje.  
2204 21 79 i 
2204 21 80  vino sa zašti ćenom oznakom zemljopisnog 
podrijetla (ZOZP)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
2204 22 10  vino, osim vina iz podbroja 2204 10, u bocama s čepo­
vima „u obliku gljive”, pri čvršćenim žičanim košari ­
cama; vino druk čije punjeno, s pove ćanim pritiskom, 
koji je posljedica otopljenog uglji čnog dioksida, ne 
manjim od 1 bar ali manjim od 3 bara, mjereno pri 
temperaturi 20 °C  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 2204 21 06 do 
2204 21 09 primjenjuju se i na ovaj podbroj.  
2204 22 22 do 
2204 22 98  ostalo  
Vidjeti dodatne napomene 4 i 5 uz ovo poglavlje. 
U nehlapive sastojke cjelokupnog suhog ekstrakta u smislu 
značenja dodatne napomene 4 A, uklju čuje se šećere, glice ­
rol, tanine, vinsku kiselinu, tvari za bojenje i soli.  
2204 22 22 do 
2204 22 78  vino sa zašti ćenom oznakom izvornosti (ZOI)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
2204 22 33  Tokay  
Vidjeti dodatnu napomenu 4, stavak B (b) uz ovo poglavlje.  
2204 22 79 i 
2204 22 80  vino sa zašti ćenom oznakom zemljopisnog 
podrijetla (ZOZP)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 132  
2204 29 10  vino, osim vina iz podbroja 2204 10, u bocama s čepo­
vima „u obliku gljive”, pri čvršćenim žičanim košari ­
cama; vino druk čije punjeno, s pove ćanim pritiskom, 
koji je posljedica otopljenog uglji čnog dioksida, ne 
manjim od 1 bar ali manjim od 3 bara, mjereno pri 
temperaturi 20 °C  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 2204 21 06 do 
2204 21 09 primjenjuju se i na ovaj podbroj.  
2204 29 22 do 
2204 29 98  ostalo  
Vidjeti dodatne napomene 4 i 5 uz ovo poglavlje. 
U nehlapive sastojke cjelokupnog suhog ekstrakta u smislu 
značenja dodatne napomene 4 A, uklju čuje se šećere, glice ­
rol, tanine, vinsku kiselinu, tvari za bojenje i soli.  
2204 29 22 do 
2204 29 78  vino sa zašti ćenom oznakom izvornosti (ZOI)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
2204 29 79 i 
2204 29 80  vino sa zašti ćenom oznakom zemljopisnog podrijetla 
(ZOZP)  
Vidjeti dodatnu napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje.  
2204 30 10  u fermentaciji, ili sa zaustavljenim vrenjem bez doda ­
vanja alkohola  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 u vezi s dodatnom napo ­
menom 2 (a), 2 (b) i 2 (c) uz ovo poglavlje.  
2204 30 92  koncentrirani  
Vidjeti dodatnu napomenu 7 uz ovo poglavlje.  
2204 30 96  koncentrirani  
Vidjeti dodatnu napomenu 7 uz ovo poglavlje.  
2205  Vermut i ostala vina od svježega grož đa, aromatizirani 
biljem ili aromatskim tvarima  
U vina što ih se razvrstava u ovaj tarifni broj i što su opisana 
u Objašnjenjima HS za tarifni broj 2205, uklju čuje se: 
1. pića poznata kao „Marsala all'uovo”, „Marsala alla 
mandorla” i „Crema di Marsala all'uovo”,koja se temelje 
na vinu vrste Marsala aromatiziranog žumanjcima jaja, 
bademima i drugim aromatskim tvarima; 
2. pića s osnovom vina poznata kao „Sangria”, aromatizirana 
na primjer, s limunom ili naran čom. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 133  
Vidjeti dodatnu napomenu 8 uz ovo poglavlje. Proizvode što 
imaju volumni udio stvarnog alkohola manji od 7 vol. % 
razvrstava se u tarifni broj 2206 00.  
2206 00  Ostala fermentirana pi ća (npr. jabukova ča, kruškova ča, 
medovina, saké); mješavine fermentiranih pi ća i mješa ­
vine fermentiranih i bezalkoholnih pi ća, nespomenute 
niti uklju čene na drugom mjestu 
►M7 Proizvodi dobiveni fermentacijom i dalje se razvrsta ­
vaju u tarifni broj 2206 pod uvjetom da su zadržali svojstvo 
proizvoda koji se razvrstavaju u taj tarifni broj, odnosno da 
su fermentirana pi ća. Svojstva proizvoda kojima su, primje ­
rice, dodani destilirani alkohol, voda i druge tvari (kao što su 
sirup, razli čite arome i bojila te u nekim slu čajevima kremasta 
baza) možda više nisu jednaka. Ako takvi dodaci prouzro če 
gubitak okusa, mirisa i/ili izgleda pi ća koje je proizvedeno od 
određenog voća ili prirodnog proizvoda, odnosno fermenti ­
ranog pića iz tarifnog broja 2206, ti se proizvodi razvrstavaju 
u tarifni broj 2208 (vidjeti u tom smislu na primjer presude 
Suda Europske unije u predmetu C-150/08 (  1 ) i u spojenim 
predmetima C-532/14 i C-533/14 (  2 )). ◄ 
2206 00 10  piquette  
Vidjeti dodatnu napomenu 9 uz ovo poglavlje.  
2206 00 31 do 
2206 00 89  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2206, drugi odlomak, pod 1 
do 10.  
2206 00 31 i 
2206 00 39  pjenušava  
Vidjeti dodatnu napomenu 10 uz ovo poglavlje u vezi s 
pojmom „pjenušava”. 
Glede gljivastih čepova u prethodno spomenutoj napomeni, 
vidjeti objašnjenja za podbrojeve 2204 21 06 do 2204 21 09, 
zadnji odlomak.  
2206 00 51 do 
2206 00 89  ostalo, u posudama obujma  
U ove se podbrojeve razvrstava pi ća što nisu proizvod 
prirodne fermentacije mošta od svježeg grož đa, već su 
proizvedena iz koncentriranog mošta grož đa. Taj je mošt 
stabilan i može ga se skladištiti za uporabu po želji. 
Proces vrenja obi čno započinje kvascem. Še ćer se može 
dodati moštu prije ili tijekom fermentacije. Proizvod 
dobiven ovim postupkom može biti na kraju zasla đen, 
pojačan ili razrije đen. 
2207  Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alko ­
hola 80 % ili ve ćim; etilni alkohol i ostali alkoholi, 
denaturirani, bilo kojeg volumnog udjela alkohola  
_____________  
( 1 ) Presuda Suda od 7. svibnja 2009. u predmetu  Siebrand , C-150/08, ECLI:EU:C:2009:294. 
( 2 ) Presuda Suda od 12. svibnja 2016. u predmetu  Toorank Productions , C-532/14 i C-533/ 
14, ECLI:EU:C:2016:337.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 134  
2207 10 00  nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alko ­
hola 80 % ili ve ćim 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2207, osim četvrtog 
odlomka. 
Alkoholna se pi ća (na primjer, džin, votka) razvrstava u 
podbrojeve 2208 20 12 do 2208 90 78, bez obzira na 
volumni udio alkohola.  
2207 20 00  etilni alkohol i ostali alkoholi, denaturirani, bilo kojeg 
volumnog udjela alkohola  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2207, četvrti 
odlomak.  
2208  Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alko ­
hola manjim od 80 %; rakije, likeri i ostala alkoholna 
pića 
Rakije, likeri i druga alkoholna pi ća iz tarifnog broja 2208 
su alkoholne teku ćine obično namijenjene ljudskoj prehrani, 
a priprema ih se: 
— bilo neposrednom destilacijom (s ili bez dodanih aroma) 
prirodno fermentiranih teku ćina, kao što su vino ili jabu ­
kovača, ili prethodno fermentiranog vo ća, komina, zrna 
ili drugih biljnih proizvoda, ili 
— jednostavnim dodavanjem raznih aromati čnih tvari i 
katkada še ćera alkoholu proizvedenom destilacijom. 
Razna alkoholna pi ća opisana su u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 2208, tre ći odlomak, pod 1 do 18. 
Glede nedenaturiranih alkohola treba naglasiti da oni ostaju 
razvrstani u ovom tarifnom broju čak ako je njihov volumni 
udio alkohola 80 % ili ve ći, bilo da su pripravni za nepo ­
srednu potrošnju kao pi ća ili ne. 
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća alkoholna pi ća dobivena 
fermentacijom (tarifni brojevi 2203 00 do 2206 00).  
2208 30 11 do 
2208 30 88  viski  
Viski (whisky) je alkoholno pi će dobiveno destilacijom 
sladne kaše žitarica s volumnim udjelom alkohola 40 % 
ili većim, u bocama ili u drugim spremnicima. 
Škotski viski (Scotch Whisky) je viski što je destiliran i što 
zrije u Škotskoj. 
Viski s dodanom soda vodom (whisky-soda) isklju čuje se iz 
ovih podbrojeva i razvrstava u podbroj 2208 90 69 ili 
2208 90 78.  
2208 30 30  nemiješani čisti („single malt”) viski  
Škotski viski iz jedne destilerije je žestoko alkoholno pi će 
koje se proizvodi u kotlovima u samo jednoj destileriji 
destilacijom fermentirane sladne kaše samo od otopljenog 
ječma. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 135  
2208 30 41 i 
2208 30 49  miješani („blended malt”) viski, u posudama obujma  
Miješani čisti („malt”) škotski viski proizvodi se miješanjem 
dvaju ili ve ćeg broja škotskih („malt”) viskija iz jedne 
destilerije koji su destilirani/dobiveni iz razli čitih destilerija.  
2208 30 61 i 
2208 30 69  nemiješani („single grain”) i miješani („blended grain”) 
viski, u posudama obujma  
Škotski viski od jedne vrste žitarica („single grain”) je 
žestoko alkoholno pi će koji se ne odnosi na škotski viski 
iz jedne destilerije ili miješani čisti („malt”) škotski viski, a 
koji se proizvodi u samo jednoj destileriji destilacijom 
fermentirane sladne kaše od otopljenog je čma s ili bez 
cijelog zrnja drugih žitarica (pogotovo pšenice i kukuruza). 
Miješani škotski viski od žitarica proizvodi se miješanjem 
dvaju ili ve ćeg broja škotskih viskija od žitarica koji su 
destilirani/dobiveni iz razli čitih destilerija.  
2208 30 71 i 
2208 30 79  ostali miješani („blended”) viski, u posudama obujma  
Ostali miješani škotski viski(„Blended Scotch Whisky”) 
proizvodi se miješanjem jednog ili ve ćeg broja škotskih 
(„malt”) viskija s jednim ili više škotskih viskija od jedne 
vrste žitarica.  
2208 40 11 do 
2208 40 99  rum i druga destilirana pi ća dobivena destilacijom 
fermentiranih proizvoda od še ćerne trske:  
U ove se podbrojeve razvrstava na primjer, rum i tafiju, 
kako su opisani u Objašnjenjima HS za tarifni broj 2208, 
treći odlomak, pod 3, pod uvjetom da zadrže svoje organo ­
leptičke karakteristike.  
2208 50 11 i 
2208 50 19  džin, u posudama obujma  
Džin je alkoholno pi će obično dobiveno jednostavnom ili 
uzastopnom destilacijom pro čišćenog alkohola od žitarica ili 
etilnog alkohola s bobicama kleke i drugim aromati čnim 
tvarima (na primjer, korijandrom, korijenjem an đelike, 
anisom, ingverom). 
Za svrhe ovih podbrojeva, samo alkoholna pi ća što imaju 
organolepti čke značajke džina smatra se džinom. 
Iz ovih se podbrojeva zato isklju čuje sljede ća alkoholna 
pića: 
a) klekova ču (podbroj 2208 50 91 ili 2208 50 99); 
b) aquavit (podbroj 2208 90 56 ili 2208 90 77); 
c) kranawitter (podbroj 2208 90 56 ili 2208 90 77).  
2208 60 11 do 
2208 60 99  votka  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2208, tre ći odlomak, 
pod 5.  
2208 70 10 i 
2208 70 90  likeri i sredstva za okrjepu  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2208, prvi odlomak, 
pod B i tre ći odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 136  
2208 90 11 i 
2208 90 19  arak, u posudama obujma  
Arak je alkoholno pi će proizvedeno, uporabom posebnog 
kvasca, iz melase še ćerne trske ili iz melase slatkih 
sokova biljaka i riže. 
Arak ne treba zamijeniti s pi ćem „raki” dobivenim redes ­
tilacijom grož đica ili rakija od suhih smokava s anisom, što 
ga se razvrstava u podbroj 2208 90 56 ili 2208 90 77.  
2208 90 33 i 
2208 90 38  destilirana pi ća (rakije) od šljiva, krušaka, trešanja ili 
višanja (osim likera), u posudama obujma  
Rakije od šljive, kruške ili trešnje su alkoholna pi ća dobi­
vena isklju čivo fermentacijom i destilacijom mošta šljiva, 
krušaka ili trešanja. 
Glede pojmova „šljive” i „trešnje”, vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 0809.  
2208 90 48  ostalo  
Za svrhe ovog podbroja, rakije destilirane iz vo ća su alko ­
holna pića dobivena isklju čivo alkoholnom fermentacijom i 
destilacijom vo ća (osim šljiva, krušaka ili trešanja), na 
primjer, iz marelica, borovica, malina, kupina, crnog 
ribiza, bijelog ribiza, crvenog ribiza, jagoda, jabuka, uklju ­ 
čujući rakije dobivene od jabukova če. Calvados se 
razvrstava u podbroj 2208 90 45.  
2208 90 56  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava anisovku, raki, rakiju od agave 
(na primjer, tequilu, mezcal), rakije destilirane iz aroma ­
tičnih trava, „digestivne” gor čice, aquavit, kranawitter, 
rakije destilirane iz korijenja (na primjer, gencijanove raki ­
je), rakije iz sirka, hefebrand ili rakija od taloga.  
2208 90 69  ostala alkoholna pi ća 
Pored pi ća spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2208, tre ći odlomak, pod 14 do 18, u ovaj se 
podbroj razvrstava: 
1. alkoholna pi ća s dodanom soda vodom (na primjer, 
whisky-soda); 
2. čaj s alkoholom; 
3. alkoholna pi ća pomiješana me đusobno ili alkoholna pi ća 
pomiješana sa sokovima od vo ća ili povr ća (kokteli).  
2208 90 71  destilirana iz vo ća (voćne rakije)  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 2208 90 48. Ovaj tarifni 
podbroj obuhva ća calvados.  
2208 90 77  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 2208 90 56.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 137  
2208 90 78  ostala alkoholna pi ća 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 2208 90 69.  
2208 90 91 i 
2208 90 99  nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alko ­
hola manjim od 80 %, u posudama obujma 
►M7 Proizvodi koji nisu dobiveni isklju čivo fermentaci ­
jom, nego i postupkom pro čišćavanja, nakon čega su izgu ­
bili svojstva i zna čajke fermentiranih pi ća, a dobili svojstva 
i značajke etilnog alkohola, razvrstavaju se u tarifni broj 
2208 (vidjeti u tom smislu na primjer presudu Suda 
Europske unije u predmetu C-196/10 (  1 ) u pogledu teku ćine 
koja je opisana kao „osnova iz sladnog piva” s volumnim 
udjelom alkohola od 14 % i dobivena od proizvedenog piva 
koje je pro čišćeno i podvrgnuto ultrafiltraciji čime je 
smanjena koncentracija sastojaka kao što su gorke tvari i 
bjelančevine). 
Vidjeti tako đer napomenu s objašnjenjem za tarifni broj 
2206 00. ◄ 
2209 00  Ocat i nadomjesci octa dobiveni od octene kiseline  
2209 00 11 i 
2209 00 19  vinski ocat, u posudama obujma  
Vidjeti dodatnu napomenu 11 uz ovo poglavlje. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2209, dio I, 
drugi odlomak, pod 1.  
2209 00 91 i 
2209 00 99  ostalo, u posudama obujma  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 2209, dio I, drugi odlo ­
mak, pod 2, 3 i 4 te dio II.  
_____________  
( 1 ) Presuda Suda od 14. srpnja 2011. u predmetu  Paderborner Brauerei , C-196/10, 
ECLI:EU:C:2011:487.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 138  
POGLAVLJE 23  
OSTACI I OTPACI OD PREHRAMBENE INDUSTRIJE; 
PRIPREMLJENA ŽIVOTINJSKA HRANA 
Dodatna napo ­
mena 3  Maseni udio potencijalnog alkohola se izra čuna množenjem 
mase šećera (računan u kilogramima invertnog še ćera) sadr­ 
žanog u 100 kg predmetnog proizvoda s faktorom 0,47.  
2301  Brašno, krupica i pelete, od mesa ili mesnih klaoni čkih 
proizvoda te od riba ili rakova, mekušaca ili ostalih 
vodenih beskralježnjaka, neprikladni za prehranu 
ljudi; čvarci  
2301 20 00  brašno, krupica i pelete, od ribe ili rakova, mekušaca ili 
ostalih vodenih beskralježnjaka  
Brašna, krupice i pelete od riba iz ovog podbroja su sastav ­
ljeni iz riba ili ribljih otpadaka, što su ve ćinom kuhani i 
zatim oblikovani u pastu, sušenjem i mljevenjem, a u 
nekim slu čajevima i aglomerirani u oblik peleta. 
Iz podbroja se isklju čuje riblje brašno prikladno za ljudsku 
prehranu (podbroj 0305 10 00).  
2302  Posije i ostali ostaci, neovisno jesu li u obluku peleta ili 
ne, dobiveni prosijavanjem, mljevenjem ili drugom 
obradom žitarica ili mahunarki  
Za razlikovanje izme đu proizvoda iz ovog tarifnog broja i 
onih iz poglavlja 11, vidjeti napomenu 2 A uz poglavlje 11. 
Ostaci spomenuti u Objašnjenjima HS za tarifni broj 2302 
pod B 1 moraju sadržavati 50 % ili više žitarica ili mahu ­
narki. 
Za određivanje sadržaja škroba (u dobivenom proizvodu), 
metoda propisana u Prilog III, dio L, Uredbi Komisije (EZ) 
br. 152/2009 (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.) će se 
primjenjivati.  
2302 10 10 i 
2302 10 90  od kukuruza  
Uz uvjet da zadovoljavaju mjerila postavljena u napo ­
meni 2 A uz poglavlje 11, lomljena zrna kukuruza dobivena 
tijekom prosijavanja o čišćenih neoljuštenih kukuruznih zrna 
isključuje se iz ovih podbrojeva (podbroj 1104 23 98).  
2303  Ostaci od proizvodnje škroba i sli čni ostaci, rezanci od 
šećerne repe, otpaci od še ćerne trske i ostali otpaci od 
proizvodnje še ćera, talozi i otpaci iz pivovara i destile ­
rija, neovisno jesu li u obliku peleta ili ne  
Za određivanje sadržaja škroba i bjelan čevina, metode 
propisane u Prilog III, dijelovi L i C, Uredbi Komisije 
br. 152/2009 (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.) će se 
primjenjivati.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 139  
2303 10 11 i 
2303 10 19  ostaci od proizvodnje škroba od kukuruza (osim koncen ­
triranih teku ćina za namakanje), s masenim udjelom 
bjelančevina, ra čunano na suhi proizvod  
Proizvodi razvrstani u ove podbrojeve moraju zadovoljiti 
mjerila postavljena u dodatnoj napomeni 1 uz ovo poglav ­
lje. 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. kukuruzni gluten (obi čno u obliku brašna), koji se sastoji 
većinom iz glutena kukuruznih zrna dobivenog separa ­
cijom škroba. Sadržaj bjelan čevina (dušik × 6,25) je ve ći 
od 40 mas. %; 
2. glutensku krupicu, što ju se ve ćinom dobiva miješanjem 
suhih ostataka iz proizvodnje škroba od kukuruza s 
čistim glutenom. Takvi proizvodi obi čno sadrže oko 
40 mas. % bjelan čevina (dušik × 6,25); 
3. zrnasto glutensko krmivo, što obi čno sadrži najmanje 
20 mas. % bjelan čevina (dušik × 6,25), a sastavljeno 
je većinom od čestica perikarpa i endosperma, iz kuku ­
ruznog glutena i katkada iz koncentrirane kukuruzne 
tekućine za namakanje, od kojih su svi nusproizvodi 
pri proizvodnji škroba od kukuruza. 
U ove se podbrojeve tako đer razvrstava gore navedene 
proizvode aglomerirane u oblik peleta. 
U ove se podbrojeve razvrstava samo proizvode sa sadr ­ 
žajem škroba ne ve ćim od 28 mas. u suhom proizvodu 
prema metodi iz Priloga III, dio L, Uredbi Komisije (EZ) 
br. 152/2009 (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.) i sadržaju masti 
što ne može prije ći 4,5 mas. % u suhom proizvodu odre ­ 
đeno prema metodi sadržanoj u Prilogu III, dio H, Uredbi 
Komisije (EZ) br. 152/2009 (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.). 
Proizvode s ve ćim sadržajem škroba ili masti obi čno se 
razvrstava u poglavlje 11 ili u podbroj 2302 10 10, 
2302 10 90, 2309 90 41 ili 2309 90 51. Isto se primjenjuje 
za robu što sadrži proizvode ekstrahirane iz kukuruza 
metodom druk čijom od proizvodnje škroba mokrim 
postupkom (ostaci od prosijavanja kukuruznih zrna, mlje ­
venja kukuruznih zrna, ostaci od ekstrakcije ulja iz kuku ­
ruznih klica suhim postupkom, itd.). 
Proizvodi razvrstani u ove podbrojeve ne smiju sadržavati 
ostatke od ekstrakcije ulja iz kukuruznih klica mokrim 
postupkom. 
Koncentriranu kukuruznu teku ćinu za namakanje razvrstava 
se u podbroj 2303 10 90, neovisno o njenom sadržaju 
bjelančevina.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 140  
2303 10 90  ostalo  
Za svrhe ovog podbroja, ostaci iz proizvodnje škroba iz 
korijenja manioke su proizvodi sa sadržajem škroba ne 
većim od 40 mas. % ra čunano na suhu tvar. 
Ako je sadržaj škroba ve ći, takve se proizvode, u obliku 
brašna ili krupice, razvrstava u podbrojeve 1106 20 10 ili 
1106 20 90. Proizvode u obliku peleta razvrstava se u 
podbroj 0714 10. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava: 
1. glutensko krmivo od sirka, što obi čno sadrži najmanje 
18 mas. % bjelan čevina i ve ćinom se sastoji iz čestica 
perikarpa i endosperma sirkovih zrna, iz sirkovog glutena 
i katkada iz koncentrirane sirkove teku ćine za namaka ­
nje, sve nusproizvoda pri proizvodnji škroba iz sirka. 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode sa sadržajem 
škroba ne ve ćim od 40 mas. %, ra čunano na suhu tvar. 
Proizvode s ve ćim sadržajem škroba se obi čno razvrstava 
u poglavlje 11 ili u tarifni broj 2302 ili 2309, ovisno o 
slučaju; 
2. ostatke iz proizvodnje škroba poznate kao „suha krum ­
pirova pulpa”. Sadržaj škroba u tim ostacima je obi čno 
50 mas. % ili više. 
Za odre đivanje sadržaja vlage, metoda propisana u 
Prilogu III, dio A, Uredbi Komisije (EZ) br. 152/2009 
(SL L 54, 26.2.2009., str. 1..) će se primjenjivati. 
Koncentriranu kukuruznu teku ćinu za namakanje se 
razvrstava u ovaj podbroj neovisno o sadržaju bjelan čevina.  
2303 20 10 i 
2303 20 90  rezanci od še ćerne repe, otpaci od še ćerne trske i ostali 
otpaci od proizvodnje še ćera 
Surutku iz koje je djelomi čno odstranjena laktoza ne smatra 
se otpatkom od proizvodnje še ćera i ne razvrstava je se u 
ove podbrojeve (tarifni broj 0404). 
U ove se podbrojeve razvrstava djelomi čno ili potpuno 
desahariziranu še ćernu repu.  
2303 30 00  talozi i otpaci iz pivovara ili destilerija  
Vidjeti Objašnjenja za tarifni broj 2303, prvi odlomak, 
pod E 1 do 5.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 141  
2304 00 00  Uljane poga če i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mlje ­
veni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji 
sojinog ulja  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava sojine pahuljice, mlje ­
vene ili ne, iz kojih nije ekstrahirano sojino ulje (tarifni 
broj 2308).  
2306  Uljane poga če i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mlje ­
veni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji 
biljnih masti ili ulja, osim onih iz tarifnog broja 2304 
ili 2305  
2306 41 00  od sjemena uljane repice niskog sadržaja eruka kiseline  
Vidjeti napomenu 1 za podbroj uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za podbroj 2306 41.  
2306 90 05  od klica kukuruza  
U ovaj se podbroj razvrstava ostatke od ekstrakcije ulja iz 
kukuruznih klica dobivene mokrim ili suhim postupkom što 
odgovaraju mjerilima dodatne napomene 2 uz ovo poglav ­
lje. 
Proizvode što ne odgovaraju ovim mjerilima obi čno se 
razvrstava u poglavlje 11 ili u tarifni broj 2302 ili 2309, 
ovisno o slu čaju. 
2306 90 11 i 
2306 90 19  uljane poga če i drugi ostaci dobiveni pri ekstrakciji 
maslinovog ulja  
Pod pojmom „ostaci pri ekstrakciji maslinovog ulja” podra ­
zumijeva se samo proizvode sa sadržajem masne tvari ne 
većim od 8 mas. %. Istovrsni proizvodi (osim degre) s 
većim sadržajem masnih tvari razvrstava se u iste podbro ­
jeve kao osnovnu tvar (podbroj 0709 92 10 ili 0709 92 90). 
Za određivanje sadržaja masti primjenjuje se metodu propi ­
sanu u Prilog XV Uredbi Komisije (EEZ) br. 2568/91 
(SL L 248, 5.9.1991., str. 1.) će se primjenjivati.  
2307 00  Vinski talog; vinski kamen  
2307 00 11  s masenim udjelom ukupnog alkohola ne ve ćim od 
7,9 % i sadržajem suhe tvari ne manjim od 25 mas. %  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje i odgovara ­
juća objašnjenja.  
2307 00 90  vinski kamen  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2307, drugi odlomak.  
2308 00  Biljni materijali i biljni otpaci, biljni ostaci i sporedni 
proizvodi, neovisno jesu li u obliku peleta ili ne, vrsta 
koje se rabi za hranidbu životinja, nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 142  
2308 00 11  s masenim udjelom ukupnog alkohola ne ve ćim od 
4,3 % i sadržajem suhe tvari ne manjim od 40 mas. %  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje i odgovara ­
juća objašnjenja.  
2308 00 40  žir i divlji kesten; komina od vo ća, osim od grož đa 
U kominu od vo ća, osim od grož đa, uključuje se „naran čine 
stanice”, tj. proizvode koji se sastoje iz dijelova naran či koje 
se u toku stiskanja prvo izdvoje u soku i zatim se iz njih 
odstrani gotovo sve sastojke mesa ploda tako da ostanu 
stanične opne i albedo. Ovi su proizvodi namijenjeni za 
dodavanje razrije đenim koncentratima naran činog soka ili 
bezalkoholnim pi ćima. 
2308 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode odre đene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2308, drugi odlomak, pod 2, 3, 
4, 6, 7, 8 i 9. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava ljuske sojinih zrna, 
mljevene ili nemljevene, iz kojih nije ekstrahirano sojino 
ulje. 
2309  Pripravci koje se rabi za hranidbu životinja  
Vidjeti napomenu 1 uz ovo poglavlje. 
Kad je rije č o mliječnim proizvodima, vidjeti dodatnu napo ­
menu 4 uz ovo poglavlje. 
Sadržaj mlije čnih proizvoda, sadržaj škroba i sadržaj 
glukoze, glukoznog sirupa, maltodekstrina i maltodekstrin ­
skog sirupa, neovisno o njihovu podrijetlu, izra čunavaju se 
za proizvod kako je zaprimljen. 
Kad je rije č o škrobu, primjenjuju se sljede će odredbe: 
— U slu čajevima u kojima prisutnost škroba nije o čita ona 
se može utvrditi primjenom kvalitativne mikroskopske 
metode ili kvalitativnog testa bojenja otopinom joda. 
— Za odre đivanje sadržaja škroba primjenjuje se polarime ­
trijska metoda (poznata i kao modificirana metoda po 
Ewersu) propisana u dijelu L Priloga III Uredbi 
Komisije (EZ) br. 152/2009 (SL L 54, 26.2.2009., str. 
1.). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 143  
Ako polarimetrijska metoda nije primjenjiva, primjerice 
zbog prisutnosti znatnih koli čina materijala poput onih 
navedenih u nastavku, za odre đivanje sadržaja škroba 
primjenjuje se enzimska analiti čka metoda utvr đena u 
Prilogu Uredbi Komisije (EZ) br. 121/2008 (SL L 37, 
12.2.2008., str. 3.). 
Poznato je da sljede ći posebni materijali mogu uzroko ­
vati smetnje pri primjeni polarimetrijske metode: 
a) proizvodi od (še ćerne) repe, kao što su pulpa 
(šećerne) repe, melasa (še ćerne) repe, melasirana 
pulpa (še ćerne) repe, vinassa (še ćerne) repe, še ćer 
(repa; 
b) pulpa agruma; 
c) laneno sjeme; uljna poga ča od lanenog sjemena; 
ekstrahirano laneno sjeme; 
d) sjeme uljane repice; uljna poga ča od sjemena uljane 
repice; ekstrahirano sjeme uljane repice; ljuske 
sjemena uljane repice; 
e) suncokretovo sjeme; ekstrahirano suncokretovo 
sjeme; suncokretovo sjeme, djelomi čno neoljušteno, 
ekstrahirano; 
f) uljna poga ča od kopre; ekstrahirana kopra; 
g) pulpa krumpira; 
h) dehidrirani kvasac; 
i) proizvodi bogati inulinom (na primjer, čips i krupica 
od čičoka); 
j) čvarci; 
k) proizvodi od soje. 
— Proizvodi s masenim udjelom škroba manjim od 0,5 % 
ne bi se trebali smatrati proizvodima koji sadržavaju 
škrob.  
Kad je rije č o glukozi, ona se može odre đivati teku ćinskom 
kromatografijom visoke djelotvornosti (HPLC) (Uredba 
Komisije (EZ) br. 904/2008 (SL L 249, 18.9.2008., str. 9.)).  
2309 10 11 do 
2309 10 90  hrana za pse i ma čke, pripremljena u pakiranja za poje ­
dinačnu prodaju  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode namijenjene 
psima za žvakanje, koje se podnosi u razli čitim oblicima 
(npr. čvorovima, štapi ćima itd.)te koji se sastoje od kože 
kojoj su dodane druge tvari (kao što su škrob, še ćer ili 
suho meso). Me đutim, isklju čuje se proizvode izra đene od 
stopostotne kože koji nisu podvrgnuti dodatnoj pripremi za 
prehranu životinja (tarifni broj 4205).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 144  
2309 90 10  topive tvari od riba ili morskih sisavaca  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2309, dio II, pod B, 
zadnji odlomak, pod 1.  
2309 90 20  proizvodi na koje se odnosi dodatna napomena 5 uz ovo 
poglavlje  
Uporaba kukuruzne teku ćine za namakanje kao rastu ćeg 
medija (hranjiva mesna juha) može dovesti do prisutnosti 
ostataka umrtvljenih fermentacijskih agensa u proizvodu, u 
koncentraciji obi čno ne ve ćoj od 2 %. Ove se proizvode 
može otkriti mikroskopski. 
Pored toga, proizvodi što sadrže ostatke od teku ćine za 
namakanje uporabljene u nekim fermentacijskim postupcima 
sadrže sljede će tvari u vrlo malim koli činama: amilogluko ­
zide, alfa amilaze, xantan gumu, mlije čnu kiselinu, limunsku 
kiselinu, lizin, treonin, triptofan. 
Kukuruzna teku ćina za namakanje sadrži neke od ovih tvari 
(na primjer, amino kiseline) u vrlo malim koli činama te je 
porast koncentracije zbog fermentacije zanemariv. 
Proizvode sa sadržajem škroba ili masti što prelaze granice 
označene u dodatnoj napomeni 5, razvrstava se u 
podbroj 2309 90 41 ili 2309 90 51, ovisno o slu čaju. 
Podudarnost ostataka od proizvodnje škroba iz kukuruza 
uvezenog iz SAD-a provjeravat će se prema Uredbi 
Komisije (EZ) br. 1375/2007 (SL L 307, 24.11.2007., str. 5.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 145  
POGLAVLJE 24  
DUHAN I PRERA ĐENI NADOMJESCI DUHANA 
2401  Neprera đeni duhan; duhanski otpaci  
Glede duhana u prirodnom ili neprera đenom stanju, vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 2401, prvi odlomak, pod 1. 
Treba napomenuti da: 
a) „zračnim tokom sušen” duhan tipa Virginia je duhan što 
je sušen u umjetnim atmosferskim uvjetima, postupkom 
podešavanja topline i ventilacije bez omogu ćavanja 
dolaska dima u kontakt s duhanskim listovima. Boja 
suhog duhana obi čno varira od limunsko žute do 
tamno naran časte ili crvene. Druge boje i kombinacije 
boja često su rezultat razlika u zrelosti ili uzgoju i tehnici 
sušenja; 
b) „svijetli zra čno sušen” duhan tipa Burley (uklju čujući 
Burley hibride) je duhan što je sušen u prirodnim atmos ­
ferskim uvjetima i nema mirisa po dimu ako je uporab ­
ljeno dodatno kruženje toplog zraka. Listovi su obi čno 
svjetlo žutosme đe do crvenkaste boje. Druge boje i 
kombinacije boja često su rezultat razlika u zrelosti ili 
uzgoju i tehnici sušenja; 
c) „svijetli zra čno sušen” duhan tipa Maryland je duhan što 
je sušen u prirodnim atmosferskim uvjetima i nema 
mirisa po dimu ako je bilo uporabljeno dodatno kruženje 
toplog zraka. Listovi su obi čno od svijetložute do tamno 
višnja crvene boje. Druge boje i kombinacije boja često 
su rezultat razlika u zrelosti ili uzgoju i tehnici sušenja; 
d) „na dimu sušen” duhan je duhan, što je sušen u 
umjetnim atmosferskim uvjetima uporabom otvorenog 
plamena, pri čemu dim od drva duhan djelomi čno apsor­
bira. Listovi „na dimu sušenog” duhana su obi čno deblji 
od listova Burley duhana „zra čno sušenog” ili Maryland 
od odgovaraju ćeg dijela stabljike. Boje su obi čno od 
žućkasto sme đe do jako tamnosme đe. Druge boje i 
kombinacije boja često su rezultat razlika u zrelosti ili 
uzgoju i tehnici sušenja. 
„Na suncu sušen” duhan je sušen izravno toplinom sunca na 
otvorenom zraku i potpunoj dnevnoj svijetlosti. 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava žive biljke duhana 
(tarifni broj 0602).  
2401 30 00  duhanski otpaci  
Pored proizvoda nabrojenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2401, prvi odlomak, pod 2, u ovaj se podbroj 
razvrstava:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 146  
1. otpatke nastale pri manipulaciji s duhanskim listovima, 
što su u trgovini op će poznati kao „otpaci”, a tako đer u 
državama članicama kao „sitnjevina”, „winnowings”, 
„sweepings”, „kirinti” ili „broquelins”, itd. Op ćenito 
sadrže ne čistoće ili strana tijela, kao što su prašina, 
biljni otpaci, tekstilna vlakna. Katkada je iz tih ostataka 
prosijavanjem odstranjena prašina; 
2. otpatke od listova duhana, poznate u trgovini kao „sif ­
tings”, dobivene prosijavanjem gore navedenih otpadaka; 
3. otpatke dobivene pri proizvodnji cigara, opisane kao 
„obresci”, koje se sastoje iz obrezaka duhanskih listova; 
4. duhanski prah (otpadni sporedni proizvod dobiven prosi ­
javanjem prethodno navedenih otpadaka). 
U ovaj se podbroj ne razvrstava duhanske otpatke priprem ­
ljene za prodaju kao duhan za pušenje ili kao duhan za 
žvakanje, šmrkanje ili duhanski prah ili duhanske otpatke 
što su tretirani za svrhu uporabe kao duhan za pušenje, 
žvakanje, šmrkanje ili kao duhanski prah (tarifni broj 2403).  
2402  Cigare, cigarilosi i cigarete, od duhana ili nadomjestaka 
duhana  
2402 10 00  cigare i cigarilosi koji sadrže duhan  
Cigare i cigarilosi svici su duhana koji se mogu pušiti te su 
zbog svojih sljede ćih svojstava isklju čivo namijenjeni 
pušenju u neizmijenjenom obliku: 
a) imaju omota č od prirodnog duhana koji u cijelosti 
pokriva proizvod, uklju čujući i filtar, kada je to primje ­
reno ( ), ali ne i u slu čaju cigara bez filtra, čiji su vrh, ili 
b) imaju punjenje od miješanog duhana i vanjski omot 
uobičajene boje cigara, izra đeno od rekonstituiranog 
duhana iz podbroja 2403 91 00, koji u cijelosti pokriva 
proizvod, uklju čujući i filtar, kada je to primjereno, ali 
ne i u slu čaju cigara bez filtra, kod kojih jedini čna masa, 
ne uključujući filtar ili usni dio, nije manja od 2,3 g i ne 
veće od 10 g, a obujam najmanje jedne tre ćine ukupne 
duljine nije manji od 34 mm. 
Pod uvjetom da odgovaraju gornjim preduvjetima, proiz ­
vode s omota čem iz rekonstruiranog duhana koji se mogu 
sastojati djelomi čno iz neduhanskih tvari razvrstava se u 
ovaj podbroj.  
2402 20 10 i 
2402 20 90  cigarete koje sadrže duhan  
Cigarete su svici duhana što ih se može pušiti kao takve, a 
ne pripadaju skupini cigara ili cigarilosa (vidjeti objašnjenja 
za podbroj 2402 10 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 147  
Pod uvjetom da ispunjavaju gornje preduvjete, proizvode 
koji se sastoje djelomi čno iz neduhanskih tvari razvrstava 
se u ove podbrojeve. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava proizvode koji se u 
potpunosti sastoje iz neduhanskih tvari (podbroj 2402 90 00 
ili, ako su namijenjeni za medicinsku uporabu, poglavlje 30).  
2402 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava cigare, cigare otvorene na oba 
kraja, cigarilose i cigarete koje se u cijelosti sastoje iz nado ­
mjestaka duhana, na primjer, cigarete izra đene iz posebno 
pripremljenih listova jedne vrste salate što ne sadrži ni 
duhan ni nikotin.  
2403  Ostali prera đeni duhan i prera đeni nadomjesci duhana; 
homogenizirani i rekonstituirani duhan; duhanski 
ekstrakti i esencije  
2403 11 00  duhan za vodenu lulu odre đen napomenom 1 za podbro ­
jeve uz ovo poglavlje  
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni podbroj 2403 11.  
2403 19 10 i 
2403 19 90  ostalo  
Duhan za pušenje je duhan što je rezan ili druk čije razdvo ­
jen, te savijen ili stisnut u blokove što ih je mogu će pušiti 
bez daljnje industrijske obrade. 
Otpaci nastali pri manipulaciji duhanskim listovima ili 
proizvodnjom duhanskih proizvoda koji se mogu pušiti 
smatraju se duhanom za pušenje ako ne odgovaraju opisu 
za cigare, cigarilose ili cigarete (vidjeti napomene za 
podbrojeve 2402 10 00 i 2402 20 10 i 2402 20 90). 
Duhanske mješavine koji se u djelomi čno sastoje od nedu ­
hanskih tvari tako đer se razvrstava u ove podbrojeve pod 
uvjetom da odgovaraju gornjoj definiciji, osim proizvoda 
koji se namijenjeni su za medicinsku uporabu 
(poglavlje 30). 
U ove se podbrojeve razvrstava rezane cigaretne krpe što su 
gotova duhanska mješavina za proizvodnju cigareta.  
2403 91 00  homogenizirani ili rekonstituirani duhan  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2403, prvi odlomak, 
pod 6.  
2403 99 10  duhan za žvakanje i šmrkanje  
Duhan za žvakanje je duhan u obliku svitaka, štapi ća, traka, 
kocki ili blokova, što su posebno pripremljeni za žvakanje, a 
ne za pušenje i što su pripremljeni za pojedina čnu prodaju. 
Duhan za šmrkanje je duhan u prahu ili zrncima posebno 
obrađen tako da ga se može šmrkati, a ne pušiti.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 148  
Uz uvjet da ispunjavaju gornje preduvjete, proizvode koji se 
sastoje djelomi čno iz neduhanskih tvari se razvrstava u ovaj 
podbroj.  
2403 99 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. ekstrakte duhana i esencije kako su opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 2403, prvi odlomak, pod 7; 
2. duhanski prah (op ćenito dobiven postupkom, na primjer, 
mljevenjem, kojim se postiže odre đena distribucija veli ­ 
čine čestica). Ne smije sadržavati ne čistoće, a veličina 
čestica mora biti manja od 0,4 mm; 
3. predene, mirisne i fermentirane brazilske duhane stisnute 
u kožice u obliku lopte (mangotes); 
4. ekspandirani duhan koji nije rezan ili na drugi na čin 
usitnjen; 
5. proizvode što ih se može pušiti (na primjer, „duhan za 
vodenu lulu”), koje se u cijelosti sastoje iz nadomjestaka 
duhana i potpunosti sastoje iz neduhanskih tvari.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 149  
PRILOG A  
ISPITIVANJE PUŠENJA ZA DUHAN I DUHANSKE PROIZVODE  
Područje primjene  
Područje primjene ispitivanja pušenja je uspostavljanje uskla đene metode za 
razlikovanje prera đenog duhana (duhana koji je spreman za pušenje bez 
dodatne prerade) u podbroju 2403 od neprera đenog duhana u podbroju 2401. 
Kako bi se prera đeni duhan u podbroju 2403 moglo razlikovati od neprera đenog 
duhana u podbroju 2401, provodi se ispitivanje pušenja. Ispitivanje prosijavanjem 
provodi se samo ako uzorak nije mogu će pušiti bez dodatne (industrijske) 
prerade.  
Uvod  
U svrhu podbroja 2403 19 izraz ‚prikladan za pušenje’ zna či da se proizvod 
može smotati u cigaretu ili se njime može  ispuniti cigareta te da ga se može 
izgorjeti u nekoliko uvla čenja ili da se može staviti u lulu i izgorjeti u nekoliko 
uvlačenja.  
Načelo ispitivanja  
Može li se uzorak duhana pušiti ocjenjuje se na nekoliko na čina: motanjem u 
cigaretni papir kako bi se pripremilo cigaretu ru čne izrade i punjenjem u ciga ­
retnu tubu ili punjenjem lule duhanom. Lula i pripremljene cigarete zapale se i 
puše. Ocjenjuju se paljenje i pušenje.  
Područje primjene  
Ispitivanje je primjenjivo na bilo koji duhan ili duhanske proizvode, uklju čujući 
dijelove duhanskih proizvoda kao što je punjenje za cigare. Ispitivanje može biti 
opasno ako je uzorak kontaminiran s plijesni (ako se ona nalazi na njemu).  
Oprema  
Kutija za kontrolu temperature i vlažnosti za kondicioniranje uzorka (temperatura 
22 ± 1 °C i vlažnost 60 ± 3 %)  
Punjač cigaretne tube  
Cigaretni papiri (dužina 70 mm, širina 37 mm)  
Cigaretne tube (promjer 7,3 mm, dužina 85 mm uklju čujući filtar)  
Upaljač 
Četka za čišćenje punja ča cigaretne tube  
Lula 
Nabijač duhana  
Pribor za čišćenje lule  
Stroj za pušenje (u skladu sa standardom ISO 3308)  
Priprema uzorka  
Uzorak se pažljivo miješa i ako je potrebno dijeli na manje uzorke metodama 
stožaste hrpe i četvrtanja. Kada je uzorak suh (maseni udio vode manji od 8 %) 
potrebno ga je kondicionirati (temperatura 22 ± 1 °C i vlažnost 60 ± 3 %) 
najmanje 48 sati.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 150  
Uzorak se ne smije ni na koji na čin rezati, lomiti, drobiti, mrviti niti druga čije 
dijeliti.  
Postupak ispitivanja  
Očistite punja č cigaretne tube i lulu.  
Lula:  
— Odgovaraju ća količina uzorka (najmanje 5,0 g) stavlja se u lulu do ruba lule.  
— Duhan u luli zapali se s pomo ću upaljača i nježno pritisne s pomo ću nabijača 
duhana za lulu. Dim lule uvla či se u pravilnim razmacima od oko jedne 
minute.  
Cigarete:  
— Cigaretni papir: odgovaraju ća količina uzorka stavlja se na cigaretni papir te 
se papir s uzorkom smota u cilindri čan oblik.  
— Punja č cigaretne tube: odgovaraju ća količina uzroka (najmanje 0,5 g) stavlja 
se u punja č cigaretne tube, a cigareta se izra đuje prema uputama za doti čni 
punjač. 
— Pripremljene cigarete pale se s pomo ću upaljača te ih se ostavlja da se žare 
bez uvlačenja (kako bi izgorio suvišni papir). Cigareta se uvla či u pravilnim 
razmacima od otprilike 30 do 60 sekundi, ovisno o kvaliteti duhana, a uvla ­ 
čenje traje otprilike dvije sekunde.  
Ocjenjivanje ispitivanja (tipi čni primjeri)  
Ako je jedno od ispitivanja pušenja pozitivno, duhan se može pušiti (podbroj 
2403 19).  
Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja lule  Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja cigarete ru čne 
izrade  Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja cigaretne tube  Konačna ocjena  Napomena  
Lulu nije mogu će 
napuniti uzorkom 
(cijeli listovi duhana, 
veliki komadi listova 
duhana, stabljike itd.)  Cigaretu nije mogu će 
smotati (cijeli listovi 
duhana, veliki 
komadi listova 
duhana, stabljike itd.)  Cigaretu nije mogu će 
pripremiti (cijeli 
listovi duhana, veliki 
komadi listova 
duhana, stabljike itd.)  Uzorak nije mogu će 
pušiti bez dodatne 
(industrijske) obrade  Tipično za podbrojeve 
2401 10, 2401 20 i 
2401 30  
Uzorak u luli nije 
moguće pušiti 
(punjenje nije 
propusno ili pokazuje 
vrlo malu propusnost i 
lula se gasi gotovo 
odmah nakon paljenja)  Uzorak nije mogu će 
smotati u cigaretu, 
uzorak ne sadržava 
duhanska vlakna 
koja održavaju 
smotuljak (drže ga 
zajedno), punjenje 
ispada iz cigaretnog 
papira  Uzorak je napunjen u 
cigaretnu tubu i 
pripremljena cigareta 
je popušena  Uzorak je prikladan 
za pušenje  Tipično za duhanski 
otpad (male čestice 
spužvastog tkiva) – 
podbroj 2403 19  
Uzorak u luli mogu će 
je pušiti  Uzorak je smotan u 
cigaretni papir i 
pripremljena cigareta 
je popušena  Cigaretna tuba napu ­
njena je uzorkom i 
pripremljena cigareta 
je popušena  Uzorak je prikladan 
za pušenje  Tipično za rezani 
duhan – podbroj 
2403 19  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 151  
Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja lule  Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja cigarete ru čne 
izrade  Ocjenjivanje ispitivanja 
pušenja cigaretne tube  Konačna ocjena  Napomena  
Uzorak u luli nije 
moguće pušiti 
(punjenje vrlo brzo 
izgori i otpušta se 
velika koli čina topline 
– lula može biti ošte ­ 
ćena) Uzorak je smotan u 
cigaretni papir i 
pripremljena cigareta 
je popušena  Cigaretna tuba napu ­
njena je uzorkom i 
pripremljena cigareta 
je popušena  Uzorak je prikladan 
za pušenje  Tipično za sitno rezani 
duhan – podbroj 
2403 19  
Lulu nije mogu će 
napuniti uzorkom 
(čestice uzorka vrlo su 
tvrde)  Cigaretu nije mogu će 
smotati (tvrde čestice 
paraju cigaretni 
papir)  Cigaretnu tubu nije 
moguće napuniti 
(tvrde čestice paraju 
cigaretni papir)  Uzorak nije mogu će 
pušiti bez dodatne 
(industrijske) obrade  Tipično za rezane 
stabljike – podbroj 
2401 30  
Za neke uzorke (pogotovo za duhanski otpad) mogu će je smotati gotovo bezo ­
blične ‚smotuljke’. Ako se takvi ‚smotuljci’ razmrve prije nego što ih se zapali ili 
ako ‚čestice duhana’ ispadnu iz zapaljenih ‚smotuljaka’ nakon prvog uvla čenja, 
rezultat se bilježi na sljede ći način: ‚cigaretu nije mogu će smotati’.  
Literatura  
I ISO 3402 Duhan i duhanski proizvodi – Atmosfera za kondicioniranje i 
ispitivanje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 152  
PRILOG B  
METODA ODRE ĐIVANJA VELI ČINE ČESTICA PROSIJAVANJEM 
UZORKA  
Kako bi se prera đeni duhan u podbroju 2403 moglo razlikovati od neprera đenog 
duhana u podbroju 2401, provodi se ispitivanje pušenja. Ispitivanje prosijavanjem 
provodi se samo ako uzorak nije mogu će pušiti bez dodatne (industrijske) 
prerade.  
Načelo metode  
Metoda se temelji na odre đivanju dijelova mase uzorka koji ostaju na sitima 
različitih veličina mreže kako bi se moglo razlikovati proizvode koji su razvrstani 
u podbroj 2401 20 i proizvode koji su razvrstani u podbroj 2401 30.  
Ako je 50 % ili više mase čestica u uzorku ve će od 3,15 mm (usporedi metodu 
CORESTA br. 16), uzorak je djelomi čno ili potpunosti ižiljen duhan (podbroj 
2401 20).  
Ako je više od 50 % mase čestica manje od 3,15 mm (u jednoj od sve tri 
dimenzije), uzorak je duhanski otpad (podbroj 2401 30).  
Primjena  
Na rezultate mogu utjecati fizikalno-kemijska svojstva uzorka i nekoliko drugih 
čimbenika:  
— Specifi čna težina uzorka i veli čina uzorka – utje ču na vrijeme potrebno za 
prosijavanje i važni su za ocjenu ispitnog dijela uzorka.  
— Osjetljivost uzorka – utje če na mrvljenje uzorka tijekom pripreme i 
prosijavanja.  
— Elektrostati čka i magnetska svojstva – podložnost uzorka dezintegraciji ili 
stvaranju nakupina.  
— Higroskopi čnost uzorka – utje če na težinu i veli činu uzorka.  
Oprema  
Kutija za kontrolu temperature i vlažnosti za kondicioniranje uzorka (temperatura 
(22 ± 1 °C) i vlažnost (60 ± 3 %))  
Analitička vaga – to čnost najmanje 0.01 g  
Komplet okruglih sita prema specifikacijama ISO 3310-1 (metalna ži čana mreža 
– četvrtasti otvor), promjer sita 200 mm, visina sita 50 mm i sljede ći promjeri 
otvora: 0,4 mm, 3,15 mm i 6,3 mm  
Ultrazvučna kupka za čišćenje sita  
Vibracijski prosijavaju ći separator koji može proizvesti vibracije od 50 Hz i 
amplitudu od 3 mm  
Dno i poklopac za komplet sita  
Četka za uklanjanje čestica uzorka iz sita  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 153  
Priprema uzorka  
Uzorak se pažljivo miješa i ako je potrebno dijeli na manje uzorke metodama 
stožaste hrpe i četvrtanja te se dijeli u dva dijela za ispitivanje.  
Uzorak se važe (od 50 g do 150 g) i zatim se najmanje 48 sati kondicionira na 
temperaturi 22 ± 1 °C i vlažnosti 60 ± 3 %.  
Nakon toga sav se rad na uzorku treba obavljati u kontroliranoj atmosferi pri 
temperaturi 22 ± 1 °C i vlažnosti 60 ± 5 %. Temperaturu i vlažnost ispitivanja 
potrebno je mjeriti i uklju čiti u izvješ će o ispitivanju. Isto je tako potrebno mjeriti 
atmosferski pritisak te ga uklju čiti u izvješ će o ispitivanju kada se nalazi izvan 
raspona 86 kPa – 106 kPa.  
Metoda  
Sita trebaju biti čista i neošte ćena. Svako se sito precizno važe (0,01 g). Sita se 
slažu odozdo prema gore na sljede ći način: dno (retencijski spremnik za priku ­
pljanje prašine), sito s najmanjim promjerom otvora, druga sita prema rastu ćim 
promjerima otvora i poklopca.  
Kondicionirani uzorak važe se s apsolutnom to čnošću od 0,01 g i ravnomjerno 
širi na gornjem situ koje se zatim poklopi.  
Komplet sita stavlja se u vibracijski prosijavaju ći separator i tijekom 5 do 15 
minuta (ovisno o težini uzorka) izlaže vibracijama od 50 Hz s amplitudom od 
3 mm.  
Kada je prosijavanje dovršeno, komplet sita uklanja se iz separatora.  
Zatim se uklanjaju poklopac sita i gornje sito. Čestice prašine koje su zapele na 
stranicama gornjeg sita o četkaju se u sito i onda se s pet poteza rukom po situ te 
čestice protresaju u donje sito (sito s manjim promjerom otvora).  
Tu se prašinu postupno uklanja sa svih sita. Svako sito sa česticama uzorka 
precizno se važe (0,01 g), a isto vrijedi i za dno s prašinom.  
Ispitivanje se obavlja paralelno s drugim dijelom uzorka za ispitivanje.  
Izračuni 
Rezultati se izra čunavaju kao dio uzorka mase (ostatak) koji ostaje na odre đenom 
situ. Za svako sito dio uzorka mase  Z X izračunava se prema sljede ćoj formuli:
  
u postocima masenog udjela, pri čemu vrijedi sljede će: 
m R je težina (u g) odre đenog sita s ostacima,  m X je težina (u g) odre đenog sita, a  
m S je težina uzorka (u g).  
Povrat iz prosijavanja  Y s izračunava se prema sljede ćoj formuli:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 154  
u postocima, pri čemu vrijedi sljede će: 
m R je težina (u g) odre đenog sita s ostacima,  m X je težina (u g) odre đenog sita, a  
m S je težina uzorka (u g).  
Ocjena i izražavanje rezultata  
Povrat iz prosijavanja trebao bi biti ve ći od 99 %. Ako nije, cijeli test potrebno je 
ponoviti s drugim dijelom uzorka. Kondicioniranje uzorka provjerava se prema 
standardu ISO 3402.  
Rezultati se izražavaju kao dio uzorka mase (ostatak na odre đenim sitima) u 
postocima masenog udjela zaokruženima na jedno decimalno mjesto. Izvješ će 
o ispitivanju trebalo bi uklju čivati i promjere otvora sita, vrijeme prosijavanja, 
amplitudu i frekvenciju vibracije, težinu uzorka, temperaturu i vlažnost atmosfere 
ispitivanja.  
Mjeriteljski parametri  
Ograničenje kvantifikacije je 5 % masenog udjela.  
Granica ponovljivosti je 1,5 % masenog udjela za dio mase uzorka izme đu 5 i 
20 % masenog udjela. Za dio mase uzorka ve ći od 20 % masenog udjela granica 
ponovljivosti je  r =0,06 × Z  x . 
Nesigurnost mjerenja je 2 % masenog udjela za dio mase uzorka izme đu 5 i 
20 % masenog udjela. Za dio mase uzorka ve ći od 20 % masenog udjela 
nesigurnost mjerenja je  U = 0,1 × Z  x . 
Literatura  
Preporučena metoda CORESTA br. 16: Odre đivanje veli čine čestica trake spuž ­
vastog tkiva ISO 2395 Sita za ispitivanje i ispitno prosijavanje – rje čnik. 
ISO 3310-1 Sita za ispitivanje – Tehni čki uvjeti i ispitivanje – Dio 1.: Sita za 
ispitivanje od metalne ži čane mreže.  
ISO 3402 Duhan i duhanski proizvodi – Atmosfera za kondicioniranje i 
ispitivanje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 155  
ODSJEK V  
MINERALNE TVARI  
POGLAVLJE 25  
SOL; SUMPOR; ZEMLJA I KAMEN; SADRA, VAPNO I CEMENT 
Napomena 1  Flotacija je namijenjena odvajanju elemenata kojima je 
bogata mineralna tvar od jalovine, sakupljanjem na površini 
vode u koju se uranja, dok se jalovina sakuplja na dnu.  
2501 00  Sol (uklju čujući sol za jelo i denaturiranu sol) i čisti 
natrijev klorid, neovisno jesu li u vodenoj otopini ili 
sadrže dodane tvari protiv grudanja ili za poboljšanje 
sipkosti ili ne; morska voda  
2501 00 31  za kemijsku preradu (odvajanje natrija od klora), za 
proizvodnju drugih proizvoda  
Pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti propisani od ovla ­ 
štenih ustanova, u ovaj se tarifni broj razvrstava soli, 
denaturirane ili ne, namijenjene dobivanju kloridne kiseline, 
klora, kalcijevog klorida, natrijevog nitrata, natrijevog hipo ­
klorida, natrijevog sulfata, natrijevog karbonata, natrijevog 
hidroksida, natrijevog klorata, natrijevog perklorata i 
elementarnog natrija.  
2501 00 51  denaturirana ili za industrijsku uporabu (uklju čujući 
rafinaciju), osim za konzerviranje ili pripremu prehram ­
benih proizvoda za ljudsku ili životinjsku potrošnju  
Pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti propisani od ovla ­ 
štenih ustanova, u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. denaturiranu sol, neovisno o njenoj namjeni, osim 
denaturirane soli iz podbroja 2501 00 31; 
2. sol namijenjenu rafinaciji: „rafinacija” u ovom kontekstu 
odnosi se samo na one postupke pro čišćavanje u kojima 
se sol otapa; 
3. sol za industrijske namjene, osim soli za kemijsku trans ­
formaciju, ili za konzerviranje ili pripremnu hrane za 
ljudi ili životinje. „Sol za industrijske namjene” ozna čava 
sol što ju se rabi kao sirovinu u industriji ili kao me đu­
produkt u industrijskoj proizvodnji (na primjer, u meta ­
lurgiji, pri bojenju, u industriji kože i krzna, u proizvo ­
dnji sapuna, za hla đenje i u kerami čkoj industriji). 
Sol osim denaturirane soli koja se koristi za posipanje cesta 
potpada pod podbroj 2501 00 99.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 156  
2501 00 91  sol pogodna za prehranu ljudi  
Sol za prehranu ljudi je nedenaturirana sol pogodna za 
izravnu uporabu u ku ćanstvu ili u industriji kao za čin ili 
sredstvo za konzerviranje hrane. Ona je uglavnom visokog 
stupnja čistoće i jednoli čne bijele boje.  
2501 00 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava nedenaturiranu sol što ju se 
rabi zimi za posipanje cesta i sol što ju se rabi kao hranu za 
životinju (na primjer, slane lizalice).  
2503 00  Sumpor svih vrsta, osim sublimiranog, taloženog i 
koloidnog sumpora  
2503 00 10  sirovi ili nerafinirani  
U ovaj se podbroj razvrstava ostale vrste sumpora navedene 
u Objašnjenjima HS za tarifni broj 2503, prvi odlomak, 
pod 1 do 4. Ove su vrste sumpora uglavnom u obliku 
blokova, praha ili gruda.  
2503 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava ostale vrste sumpora navedene 
u Objašnjenjima HS za tarifni broj 2503, prvi odlomak, 
pod 5 do 7. Ove su vrste sumpora naj češće u obliku 
šipki, kola čića (rafinirani sumpor) ili praha („prosijani 
sumpor”, „vijani sumpor”, „atomizirani sumpor”).  
2508  Ostale gline (osim ekspandiranih glina iz tarifnog broja 
6806), andaluzit, cijanit i silimanit, neovisno jesu li kalci ­
nirani ili ne; mulit; šamotne ili dinas-zemlje  
2508 10 00  bentonit  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2508, tre ći odlomak, 
pod 1. 
Prirodni bentoniti u pravilu imaju pH izme đu 6 i 9,5 (za 5 
postotnu vodenu otopinu i poslije 1 sat stajanja) i sadrže 
natrijevog karbonata manje od 2 %. Ukupan sadržaj natrija i 
kalcija je promjenljiv i ne prelazi 80 meq/100 g. Postoje 
dva tipa: kalcijevi sa smanjenom sposobnoš ću bubrenja i 
natrijevi s visokom sposobnoš ću bubrenja (odnos bubrenja 
je manji od 7 ml/g ili ve ći od 12 ml/g). 
Neki prirodni bentoniti mogu imati karakteristike koji se 
razlikuju od ovih vrijednosti; kada je to slu čaj za nekoliko 
karakteristika, bentonite se u pravilu smatra aktivnim bento ­
nitima. 
Aktivne bentonite se op ćenito razvrstava u tarifni 
broj 3802 90 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 157  
2511  Prirodni barijev sulfat (barit); prirodni barijev karbonat 
(viterit), neovisno je li kalcinirani ili ne, osim barijevog 
oksida iz tarifnog broja 2816  
2511 10 00  prirodni barijev sulfat (barit)  
Bariti sadrže promjenljive koli čine željezovog oksida, alumi ­
nija, natrijevog karbonata i silicijevog dioksida. Budu ći su 
bijeli oblici mnogo traženiji, barite se drobi i prosijava radi 
uklanjanja obojenih elemenata (naj češće žućkastih), sprašuje 
i zatim pro čišćuje homogenizacijom.  
2511 20 00  prirodni barijev karbonat (viterit)  
Viterit se javlja u obliku romboidnih kristala ili žu ćkaste 
mase što su netopivi u vodi.  
2513  Plovu čac; sitnozrnati korund; prirodni korund, prirodni 
granat i ostali prirodni abrazivi, neovisno jesu li 
toplinski obra đeni ili ne  
2513 20 00  sitnozrnati korund, prirodni korund, prirodni granat i 
ostali prirodni abrazivi  
Pojam „ostali abrazivi” u smislu ovog podbroja obuhva ća 
tripoli poznat kao „gnjili kamen”, pepeljasto sivi prah što ga 
se rabi kao blagi abraziv ili za poliranje.  
2516  Granit, porfir, bazalt, pješ čar i ostali kamen za spome ­
nike ili za gra đevinarstvo, neovisno jesu li grubo uobli ­ 
čeni ili samo rezani, piljenjem ili na drugi na čin, u 
blokove ili plo če pravokutnog (uklju čujući kvadratnog) 
oblika ili ne  
Kada kamen četverokutnog oblika nema jednoli čnu 
debljinu, razvrstavanje se vrši prema najve ćoj debljini.  
2516 11 00  sirov ili grubo uobli čen 
Objašnjenja HS za podbroj 2515 11 primjenjuje se, uz 
nužne izmjene, i na ovaj podbroj.  
2516 12 00  samo rezan, piljenjem ili na drugi na čin, u blokove ili 
ploče pravakutnog (uklju čujući kvadratnog) oblika  
Objašnjenja HS za podbroj 2515 12 primjenjuje se, uz 
nužne izmjene, i na ovaj podbroj.  
2516 90 00  ostali kamen za spomenike ili gra đevine  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. tvrde stijene kao što su porfit, sienit, lava, bazalt, gnajs 
(kristalni škriljevac), trahit, diabase, diorit, fonolit, liparit, 
gabro, labrodorit i peridotit; 
2. vapnena čke stijene za spomenike i gra đevine, osim onih 
iz tarifnog broja 2515, tj. one što o čito imaju gusto ću 
manju od 2,5, sirove, grubo oblikovane ili samo rezane, 
piljenjem ili cijepanjem, u blokove ili plo če pravokutnog 
(uključujući kvadratnog) oblika bilo koje debljine.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 158  
3. semperit ili ofilit, sirov, grubo oblikovan ili samo rezan, 
piljenjem ili cijepanjem, u blokove ili plo če pravokutnog 
(uključujući kvadratnog) oblika bilo koje debljine.  
2518  Dolomit, neovisno je li kalciniran ili sinteriran ili ne, 
uključujući dolomit koji je grubo uobli čen ili samo 
rezan, piljenjem ili na drugi na čin, u blokove ili plo če 
pravokutnog (uklju čujući kvadratnog) oblika; dolomitni 
„ramming mix”  
2518 10 00  dolomit, nekalciniran niti sinteriran  
Dolomit je prirodni dvostruki karbonat kalcija i magnezija. 
Ostaje razvrstan u ovom podbroju čak i ako je podvrgnut 
laganoj termi čkoj obradi što nije izmijenila njegov kemijski 
sastav. 
U ovaj se podbroja razvrstava dolomit, nekalcirani i nesin ­
teriran, sirov, grubo oblikovan (u četvrtaste oblike) ili samo 
rezan, piljenjem ili cijepanjem, u blokove ili plo če pravo­
kutnog (uklju čujući kvadratnog) oblika.  
2518 20 00  dolomit, kalciniran ili sinteriran  
Kalcinirani ili sinterirani dolomit je dolomit što je bio 
izložen termi čkoj obradi na visokim temperaturama (oko 
1 500 °C za mrtvo pe čeni (siterirani) dolomit i oko 
800 °C za kalcinirani (prženi) dolomit, kojima je izmijenjen 
kemijski sastav osloba đanjem ugljikovog dioksida.  
2519  Prirodni magnezijev karbonat (magnezit); taljeni magne ­
zijev oksid; mrtvo-pe čeni (sinterirani) magnezijev oksid, 
neovisno sadrži li male koli čine drugih oksida dodanih 
prije sinteriranja ili ne; ostali magnezijevi oksidi, 
neovisno jesu li čisti ili ne  
2519 90 10  magnezijev oksid, osim kalciniranog prirodnoga magne ­
zijevog karbonata  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. magnezijev oksid dobiven kalciniranjem (prženjem) bilo 
magnezijevog hidroksida ili taložnog (precipitiranog) 
magnezijevog karbonata. Rabi ga se naro čito u farmaciji. 
Ova tvar je bijeli prah čistoće ne manje od 98 %; 
2. magnezijev oksid dobiven taljenjem prethodno prženog 
magnezita; magnezit se prži na temperaturi od 1 400 °C 
do 1 800 °C; magnesia se dobiva taljenjem u lu čnoj peći 
na temperaturi od 2 800 °C do 3 000 °C, jednom 
ohlađen daje produkt kristalne strukture koje se sastoji 
gotovo u cijelosti od magnezijevog oksida (taljeni 
magnezijev oksid). Ima iznimno visoku čistoću (naj­
manje 95 %) i sastoji se od staklastih kristala;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 159  
3. magnezijev oksid dobiven iz morske vode, koji se dobiva 
prženjem magnezijevog hidroksida istaloženog iz morske 
vode; produkt obi čno ima čistoću od 91 % do 98 % i 
sadrži više bora kao svojstvenu ne čistoću nego 
mrtvo-pečena (sinterirana) magnesia (oko 100 ppm 
prema oko 40 ppm).  
2520  Sirova sadra; anhidrit; pe čena sadra (koja se sastoji od 
kalcinirane sirove sadre ili kalcijevog sulfata), neovisno 
je li obojeni ili ne, sa ili bez malih koli čina ubrziva ča ili 
usporivača 
2520 20 00  pe čena sadra  
U ovaj se podbroj razvrstava sadru ili gips za gradnju. 
Pečena se sadra za gra đevinarstvo dobiva iz sirovog gipsa 
(vapnenačkih stijena ili drugih tvari što sadrže sadru, na 
primjer, nusprodukata u kemijskoj industriji) posebnim 
postupcima pripremanja i prženjem. Posebne zna čajke 
mogu se dobiti uvo đenjem aditiva tijekom procesa proizvo ­
dnje. Oni imaju ulogu plutaju ćih agensa (na primjer, tvari 
što utječu na svojstva žbuke,primjerice na njenu gusto ću, 
ljepljivost, prianjanje) i ubrziva ča ili usporiva ča. 
Sadra ili gips za gradnju koristi se, primjerice, kao žbuka za 
žbukanje zidova i stropova, u proizvodnji gra đevnih plo ča 
ili drugih gra đevnih elemenata ili za vezivanje plo čica. 
2523  Portland-cement, aluminatni cement, metalurški cement, 
supersulfatni cement i sli čni hidrauli čni cementi, 
neovisno jesu li obojene ili u obliku klinkera ili ne  
2523 90 00  ostali hidrauli čni cementi  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. cementi visokih pe ći sadrže najmanje 20 % masenog 
udjela Portland-cementa u obliku klinkera, 36 do 80 % 
masenog udjela granuliranog metalurškog cementa za 
visoke pe ći i ne više od 5 % masenog udjela drugih 
sastojaka cementa; 
2. pocolanski cement sadrži najmanje 60 % masenog udjela 
portland-cementa u obliku klinkera, najviše 40 % 
masenog udjela prirodnog pocolana ili „lete ćeg” pepela 
i najviše 5 % masenog udjela ostalih sastojaka cementa. 
Za pojam „pocolana”, vidjeti Objašnjenja HS za tarifni 
broj 2530, dio D, odlomak 7. 
„Leteći” prah je fini, lagani prah, dobiven ekstrakcijom 
čestica praha iz plinova izgaranja iz pe ći što kao gorivo 
koriste sprašeni ugljen. Njegova boja varira od sive do 
crne.  
2524  Azbest  
2524 10 00  krokidolit  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2524, drugi odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 160  
2526  Prirodni steatit, neovisno je li grubo uobli čen ili samo 
rezan, piljenjem ili na drugi na čin, u blokove ili plo če 
pravokutnog (uklju čujući kvadratnog) oblika ili ne; 
milovka (talk)  
2526 20 00  drobljeni ili u prahu  
Iz ovog se tarifnog podbroja isklju čuje talk prah, priprem ­
ljen u pakovanja za pojedina čnu prodaju, što ga se rabi za 
toaletne svrhe (tarifni broj 3304).  
2528 00 00  Prirodni borati i njihovi koncentrati (neovisno jesu li 
kalcinirani ili ne), osim borata dobivenih iz prirodne 
slane vode; prirodna borna kiselina koja ne sadrži više 
od 85 % H  3 BO  3 računano na suhu masu  
U ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. kernit i tinkal, tako đer poznat kao „prirodni boraks”; 
2. pandermit i priceit, što su kalcijevi borati; 
3. boracit, što je magnezijev kloroborat; 
4. prirodnu bornu kiselinu dobivenu isparavanjem vode 
nakon kondenzacije prirodnih vrelih vodenih para iz 
izvora u nekim pokrajinama (izvori u Italiji), ili isparava ­
njem vode iscrpljene iz podzemnih izvora u tim pokraji ­
nama, pod uvjetom da ne sadrže više od 85 % H  3 BO  3 
računano na suhu tvar. Me đutim, borska kiselina koja 
sadrži više od 85 % H  3 BO  3 razvrstana je u tarifni 
broj 2810 00. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje natrijev borat (rafinirani 
boraks) dobiven kemijskim postupcima iz kernita ili tinkala 
ili natrijeve borate dobivene postupkom isparavanje vode 
izvjesnih slanih jezera (tarifni broj 2840).  
2530  Mineralne tvari nespomenute niti uklju čene na drugom 
mjestu  
2530 10 00  vermikulit, perlit i kloriti, neekspandirani  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2530, dio D, 
odlomak 3.  
2530 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2530, dio A, B, C i D 
(isključujući treći odlomak, dijela D).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 161  
POGLAVLJE 26  
RUDAČE, TROSKE I PEPELI 
2620  Troska, pepeo i ostaci (osim od proizvodnje željeza ili 
čelika), koji sadrže kovine, arsen ili njihove spojeve  
2620 11 00  talog od prevla čenja cinkom umakanjem (tvrdi cink)  
Tvrdi cink u polugama je ostatak iz galvanizacijskih kupelji, 
a često ga se naziva i „galvanizacijski mate”. Postoje dvije 
osnovne vrste: 
1. Mate od teške galvanizacije su spojevi kovina razli čitog i 
nehomogenog sastava, teže taljivi i ve će gustoće od 
cinka, a talože se na dnu kupelji za vrijeme galvanizacije 
čeličnih ploča, žice i cijevi postupkom vru ćeg cinčanja 
uranjanjem. 
Mate ove vrste vadi se s dna kupelji u obliku guste paste 
i oblikuje u plo če ili „krpe” što mogu imati grubi ili čak 
spužvasti izgled. 
Sadrže od 2 do 5 % masenog udjela željeza. Sadržaj 
cinka varira od 92 do 94 % masenog udjela. Sadržaj 
aluminija je, u principu, nizak i nije ve ći od 0,2 do 
0,3 % masenog udjela; 
2. Mate od lake galvanizacije ili „površinske mate” su 
spojevi kovina iz pjene koji se kontinuirano uklanja s 
površine galvanizacijskih kupelji pomo ću Senzimir 
postupka, i ne sadrže fluksa (sredstva za taljenje). 
Mate ove vrste su manje gusto će od cinka i plutaju na 
površini kupelji. Vadi ih se iz kupki u obliku su guste 
paste i oblikuje u tanke plo če što imaju manje nepravilni 
izgled od onih opisanih u prethodnom stavku. 
Sadržaj željeza je jako nizak, uglavnom manji od 0,5 % 
masenog udjela. Sadržaj aluminija je dosta ve ći: 1 do 
2 % masenog udjela. Sadržaj cinka je reda veli čine od 
98 % masenog udjela. 
Ove vrste mata ne smije se miješati sa slitinama cinka 
(tarifni broj 7901), što naj češće sadrže od 3 do 5 % 
masenog udjela aluminija, a mogu sadržavati i do 3 % 
masenog udjela bakra, ali što imaju to čno definirane 
tehničke karakteristike, dok je sastav mate cinka takav 
da se može korisno rabiti samo u metalurgiji ili za 
kemijsku transformaciju.  
2620 19 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. mate iz rafinacije, što ga se vadi s dna kupelji u kojima 
se rafinira sirovi cink. On sadrži od 4 do 8 % masenog 
udjela olova i do 6 % masenog udjela željeza;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 162  
2. cinkov pepeo, što sadrži cink (od 65 do 70 % masenog 
udjela) i cinkov oksid one čišćen ugljikom i drugim ne či­
stoćama; 
3. cinkovu „pjenu” što sadrži metalni cink, cinkov klorida, 
amonijev klorid, cinkov oksid i željezov oksida, skinutu 
s površine rastaljenog cinka iz glavanizacijskih kupki ili 
iz badnjeva u kojima se pretapa ostatke i otpatke cinka 
(regenerat); 
4. cinkov mulj, ostatak iz nekih industrija u kojima se rabi 
cink kao agens za redukciju; 
5. cinkovu trosku, dobivenu kao ostatak od proizvodnje 
cinkovog oksida iz cinkovih mate; one mogu sadržavati 
oko 60 % masenog udjela cinka, dok je ostatak željezo i 
druge nečistoće; 
6. talog cinkovog oksida, izdvojen otprašivanjem iz plinova 
nastalih kod prerade raznih kovina ili slitina, npr. mjedi. 
Ove se okside ne treba miješati s: 
— cinkovim sivilima (podbroj 3206 49 70), što su vrlo 
nečisti cinkovi oksidi pripremljeni u obliku praha 
homogene boje i fino će čestica, što ih se rabi kao 
pigmente; 
— cinkovim prahom dobivenim atomiziranjem (raspr ­ 
šivanjem) rastaljenog cinka (podbroj 7903 90 00) ili 
cinkovom prašinom što sadrži od 80 do 94 % 
masenog udjela metalnog cinka, regeneriranog iz 
naslaga cinkovog oksida (podbroj 7903 10 00).  
2620 21 00  olovni benzinski talozi i olovni antidetonacijski talozi  
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2620, drugi 
odlomak, pod 10.  
2620 60 00  sa sadržajem arsena, žive, talija ili njihovih mješavina, 
vrsta koje se rabi za ekstrakciju arsena ili navedenih 
kovina ili za proizvodnju njihovih kemijskih spojeva  
Vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
2620 91 00  Sa sadržajem antimona, berilija, kadmija, kroma ili 
njihovih mješavina  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2620, drugi odlomak, 
pod 13.  
2621  Ostale troske i pepeli, uklju čujući pepeo od morskog 
bilja; pepeo i ostaci nastali spaljivanjem gradskog 
otpada  
2621 10 00  pepeo i ostaci nastali spaljivanjem gradskog otpada  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2621, drugi odlomak, 
pod 5.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 163  
POGLAVLJE 27  
MINERALNA GORIVA, MINERALNA ULJA I PROIZVODI NJIHOVE 
DESTILACIJE; BITUMENSKE TVARI; MINERALNI VOSKOVI  
Općenito  
Osim ako nije druk čije navedeno, pojam „ASTM metoda” odnosi se na 
metode ustanovljene od Ameri čkog društva za ispitivanje i materijale 
(„American Society for Testing and Materials”).  
Napomena 2  1. Sadržaj aromatskih sastojaka odre đuje se sljede ćim meto­
dama, i to za: 
— produkte s to čkom završetka destilacije ne ve ćom od 
315 °C: EN 15553 metoda, 
— produkte s to čkom završetka destilacije ve ćom od 
315 °C: vidjeti Aneks A objašnjenja za ovo poglav ­
lje. 
2. Izraz „sli čna ulja” uklju čuje, među ostalim, sljede će 
smjese ugljikovodika: 
— sinteti čka parafinska dizelska goriva, posebice 
„hidroobra đena biljna ulja” (HVO) i „goriva od 
ukapljenog plina”, 
— proizvode iz obnovljivih izvora koji su rezultat slje ­
dećih procesa: „goriva od ukapljene biomase” ili 
„goriva od ukapljenog bioplina”, 
— proizvode iz zajedni čke obrade obnovljivih sirovina 
u rafinerijama s naftnim sirovinama. 
U pogledu proizvodnje „sli čnih ulja” primjenjuju se slje ­
deće definicije: 
— „hidroobrada” zna či termokemijska konverzija trigli ­
cerida u alkane reakcijom s vodikom; odnosi se na 
obradu goriva. Izvori triglicerida su op ćenito masti i 
ulja, prikladan otpad, rezidualne masne frakcije i 
mast podrijetlom od algi, 
— „goriva od ukapljenog plina”, „goriva od ukapljene 
biomase” i „goriva od ukapljenog bioplina” zna či 
konverzija plina u teku će gorivo 
Fischer-Tropschovim postupkom ili jednakovrijednim 
postupkom. Kod „goriva od ukapljene biomase” 
postoji i prethodni korak pretvaranja biomase u plin.  
Dodatna napo ­
mena 5  1. Potrebno je naglasiti da se, osim onog što je predvi đeno 
dodatnom napomenom 5 (n), ovo izuze će primjenjuje na 
cijeli proizvod koji se koristi u specifi čnom procesu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 164  
Prema tome, ako je naftni produkt podvrgnut, na primjer, 
alkiliranju ili polimerizaciji, na onaj dio koji nije trans ­
formiran (alkiliran ili polimeriziran) tako đer se primje ­
njuje oslobo đenje od carine. 
2. U slučajevima kada je prije „specifi čnog procesa” neop ­
hodan prethodni postupak (vidjeti zadnji odlomak 
dodatne napomene 5), za postizanje oslobo đenja od 
carine moraju biti zadovoljena dva uvjeta: 
a) uvezeni produkt mora biti djelotvorno podvrgnut 
„specifičnom procesu”, na primjer, krekiranju; 
b) prethodni postupak mora biti neophodan za „speci ­
fični proces”. 
Niže navedene postupke se posebno smatra neophodnim 
prethodnim postupcima pripreme za produkte namije ­
njene „specifi čnim postupcima”: 
a) otplinjavanje; 
b) dehidracija; 
c) odstranjivanje izvjesnih lakih i teških produkata što bi 
mogli utjecati na proces; 
d) odstranjivanje ili konverzija merkaptana (omekša ­
vanje ili zasla đivanje), drugih sumpornih spojeva ili 
drugih sastojaka što bi mogli štetiti procesu; 
e) neutralizacija; 
f) dekantiranje (odvajanje teku ćine od taloga); 
g) odsoljavanje. 
Svaki produkt što ga se dobije tijekom prethodnog 
postupka, ali koji ne će biti podvrgnut „specifi čnom 
procesu”, podliježe carinskim pristojbama što ih se 
primjenjuje za produkte „za ostale namjene”, prema 
vrsti i vrijednosti uvezene robe, a na osnovi neto mase 
tako dobivenog produkta.  
Dodatna napo ­
mena 5 (a)  Vakuum destilacija je destilacija pod pritiskom ne ve ćim od 
400 mbara, mjereno na vrhu kolone.  
Dodatna napo ­
mena 5 (b)  Redestilacija s preciznim procesom frakcioniranja je konti ­
nuirani ili jednokratni postupak destilacije što ga se primje ­
njuje u industrijskim postrojenjima uporabom destilata iz 
podbrojeva 2710 12 11 do 2710 19 48, 2711 11 00, 
2711 12 91 do 2711 19 00, 2711 21 00 i 2711 29 00 (osim 
propana čistoće 99 % ili ve će) za dobivanje: 
1. pojedina čnih ugljikovodika visoke čistoće (90 % ili ve će 
za olefine i 95 % ili ve će za ostale ugljikovodike), 
mješavina izomera istog sastava kao ugljikovodici što 
ih se smatra izoliranim ugljikovodicima.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 165  
Dozvoljeni su samo oni procesi pomo ću kojih se dobiva 
najmanje tri razli čita produkta, ali ovo se ograni čenje ne 
primjenjuje na postupke koji se sastoje u izdvajanju 
izomera. Tako dugo dok se to ti če ksilena, etilbenzen 
se razvrstava s izomerima ksilena; 
2. proizvodi iz podbrojeva 2707 10 00 do 2707 30 00, 
2707 50 00 i 2710 12 11 do 2710 19 48: 
a) kod kojih se to čka završetka vrenje jedne frakcije ne 
preklapa s to čkom početka vrenja sljede će frakcije, a 
razlika temperatura na kojima izdestilira 5 % i 
90 % vol. (uklju čujući gubitke) nije ve ća od 60 °C  
po ISO 3405 metodi (ekvivalent ASTM D 86 metoda);  
b) kod kojih se to čka završetka vrenja jedne frakcije 
preklapa s to čkom početka vrenja sljede će frakcije, 
a razlika temperatura na kojima izdestilira 5 % i 
90 % vol. (uklju čujući gubitke) nije ve ća od 30 °C  
po ISO 3405 metodi (ekvivalent ASTM D 86 metoda).  
Dodatna napo ­
mena 5 (c)  Krekiranje (kreking) je industrijski postupak kojim se 
mijenja kemijsku strukturu produkata nafte kidanjem mole ­
kula pomo ću topline, s ili bez primjene pritiska te uz ili bez 
pomoći katalizatora. Tako se, posebno, dobiva mješavine 
lakših ugljikovodika što su na sobnoj temperaturi i pritisku 
u tekućem ili plinovitom stanju. 
Glavni kreking procesi su: 
1. termalni (toplinski) kreking; 
2. kataliti čki kreking; 
3. parni kreking kojim se dobiva plinovite ugljikovodike; 
4. hidrokreking (kreking + hidrogenacija); 
5. dehidrogenacija; 
6. dealkilacija; 
7. koksiranje; 
8. kidanje (visbreaking).  
Dodatna napo ­
mena 5 (d)  Reformiranje (reforming) je termi čki ili kataliti čki postupak 
kojim se lakim ili srednjim uljima pove ćava njihov sadržaj 
aromatskih ugljikovodika. Kataliti čko reformiranje se rabi, 
na primjer, za pretvaranje lakih ulja dobivenih ravnotežnom 
destilacijom u laka ulja s visokim oktanskim brojem (s 
višim sadržajem aromatskih ugljikovodika) ili u mješavinu 
ugljikovodika što sadrži benzen, toluen, ksilene, etilbenzen, 
itd. 
Najvažniji postupak kataliti čkog reformiranja je onaj koji se 
odvija na platini kao katalizatoru.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 166  
Dodatna napo ­
mena 5 (e)  Ekstrakcija pomo ću selektivnih otapala je postupak odjelji ­
vanja skupina produkata razli čitih molekularnih struktura, 
uporabom tvari što prvenstveno djeluju kao otapala (na 
primjer, furfural, fenol, dikloretil eter, anhidrid sumporne 
kiseline, nitrobenzen, urea i neki njeni derivati, aceton, 
propan, metil etil keton, isobutil metil keton, glikol,  N-metil­
morfolin).  
Dodatna napo ­
mena 5 (g)  Polimerizacija je industrijski postupak kojim se, uz ili bez 
prisutnosti topline ili katalizatora, od nezasi ćenih ugljikovo ­
dika dobiva njihove polimere ili kopolimere.  
Dodatna napo ­
mena 5 (h)  Alkiliranje je bilo koja termi čka ili kataliti čka reakcija u 
kojoj se nezasi ćeni ugljikovodici vežu s bilo kojim drugim 
ugljikovodicima, posebno, izoparafinima i aromatima.  
Dodatna napo ­
mena 5 (ij)  Izomerizacija je promjena strukture sastojaka naftnih produ ­
kata bez promjene njihovog osnovnog sastava.  
Dodatna napo ­
mena 5 (l)  Postupci odvoštavanja u smislu ove dodatne napomene su: 
1. odvoštavanje hla đenjem (s ili bez otapala); 
2. mikrobiološki postupak; 
3. odvoštavanje pomo ću uree; 
4. postupak pomo ću molekularnog sita.  
Dodatna napo ­
mena 5 (n)  Atmosferska destilacija je destilacija koja se odvija kod 
pritiska od oko 1 013 bara, mjereno na vrhu kolone.  
Dodatna napo ­
mena 6  1. Pod pojmom „kemijska transformacija” podrazumijeva se 
svaki postupak kojim se mijenja molekularnu strukturu 
jednog ili više sastojaka naftnih produkata podvrgnutih 
procesu. 
Kemijskom transformacijom ne smatra se jednostavno 
miješanje naftnih produkata s drugim spojevima (produk ­
tima), neovisno jesu li oni tako đer naftni produkti ili ne. 
Miješanje white spirit-a u dboju, na primjer, ili baznog 
ulja u tiskarsko crnilo, ne smatra se kemijskom trans ­
formacijom u smislu ove definicije. To je tako đer 
slučaj i sa svim uporabama naftnih produkta kao otapa ­
lima ili gorivima. 
2. Primjeri „kemijske transformacije” su: 
a) tretiranje halogenim elementima ili spojevima: 
i. reakcija s propilenom prisutnim u plinovitim 
naftnim frakcijama kojom se dobivaju organski 
derivati (na primjer, za dobivanje propilen oksi ­
da); 
ii. tretiranje naftnih frakcija (motornog benzina, 
kerozina, plinskog ulja) parafina, naftnih 
voskova ili parafinskih ostataka s klorom ili 
spojevima klora, u svrhu dobivanja klorparafina;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 167  
b) tretiranje bazama (na primjer, natrijevim, kalijevim, 
amonijevim hidroksidom) u svrhu dobivanja 
naftenske kiseline; 
c) tretiranje sumpornom kiselinom ili njenim anhidri ­
dom: 
i. za dobivanje sulfonata; 
ii. za ekstrakciju ili dobivanje izobutilena; 
iii. za sulfoniranje plinskih ulja i ulja za podmazi ­
vanje 
Oslobođenje od carine ne vrijedi za ulja što su 
dodana nakon sulfoniranja. 
d) sulfokloriranje; 
e) hidracija, posebno za dobivanje alkohola modifika ­
cijom nezasi ćenih ugljikovodika prisutnih u plino ­
vitim naftnim frakcijama; 
f) tretiranje anhidridom maleinske kisline, posebno, 
tretiranje butadiena pomiješanog s plinovitim 
naftnim frakcijama što sadrže četiri ugljikova 
atoma, u svrhu dobivanja tetrahidroftalne kiseline; 
g) tretiranje fenolom, na primjer, reakcijom naftnih 
olefina s fenolima uz prisutnost katalizatora dobiva 
se alkilfenole; 
h) oksidacija: 
i. oksidacijom teških ulja dobiva se bitumena iz 
podbroja 2713 20 00; 
ii. oksidacijom bilo kojeg naftnog produkta dobiva 
se mnogo složenije kemijske spojeve kao što su 
kiseline, aldehidi, ketoni, alkoholi; na primjer, 
oksidacijom lakih frakcija uz djelovanje topline 
i pritiska dobiva se octenu, mravlju, propionsku 
i sucinsku kiselinu; 
ij) dehidrogenacija, na primjer: 
i. naftenskih ugljikovodika s ciljem dobivanja 
aromatskih ugljikovodika (primjerice, benzola); 
ii. parafinskih ugljikovodika za dobivanje teku ćih 
olefina što ih se rabi, na primjer, u proizvodnji 
biorazgradivih alkilbenzena; 
k) okso (oxo) sinteze; 
l) ireverzibilno (nepovratno) unošenje teških ulja u 
visoke polimere (na primjer, u lateks od prirodne 
ili sintetičke gume, butil gumu, polistiren); 
m) dobivanje produkata iz tarifnog broja 2803; 
n) nitriranje kojim se dobiva nitro derivate; 
o) biološkim tretiranjem izvjesnih naftnih frakcija što 
sadrže  n-parafine dobiva se proteine ili druge 
složene organske spojeve.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 168  
2701  Kameni ugljen; briketi i sli čna kruta goriva proizvedena 
od kamenog ugljena  
Ova se goriva poznata u trgovini u Španjolskoj kao „crni 
lignit” i što ih se vadi iz ugljenokopa u Teruelu, Megui ­
nenzi, Pirenaiki i Baleresu, smatra kamenim ugljenom iz 
ovog tarifnog broja.  
2701 12 10  kameni ugljen za proizvodnju koksa  
Ugljen za koksiranje sadrži izme đu 19 i 41 % hlapivih 
sastojaka.  
2702  Mrki ugljen, neovisno je liaglomerirani ili ne, osim 
gagata  
Mrki ugljeni gore dugim, ali hladnim plamenom, uz 
razvijanje crnog dima oštrog mirisa. Postoje razli čiti 
tipovi: vlaknasti mrki ugljeni (ligniti) čiji je prijelom 
zadržao vlaknastu strukturu izvornog drva i što ima visoki 
sadržaj vlage (do 50 %); obi čni ili zemni mrki ugljeni, 
smeđe ili crne boje, s manjim sadržajem vlage od vlak ­
nastog tipa (oko 15 %) i što imaju prijelom zemljaste struk ­
ture; bitumenozni, masni mrki ugljeni što omekšavaju zagri ­
javanjem, zbog čega su vrlo prikladni za briketiranje; 
voskasti mrki ugljeni, što imaju voskastog prijelom i 
visoki sadržaj voska. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje goriva poznata u trgo ­
vini u Španjolskoj kao „crni lignit”, što ih se vadi iz uglje ­
nokopa u Teruelu, Meguinenzi, Pirenaiki i Baleresu, (tarifni 
broj 2701).  
2704 00  Koks i polukoks od kamenog ugljena, mrkog ugljena ili 
treseta, neovisno jesu li aglomerirani ili ne; retortni 
ugljen  
2704 00 10  koks i polukoks od kamenog ugljena  
Koks se razlikuje od ugljena po tome što gori skoro bez 
plamena te zadržava svoju poroznost i propusnost za 
plinove nakon izgaranja. On je netaljiv, tvr đi i sadrži 
manje sumpora i više ugljika. Suprotno od koksa što ga 
se dobiva karbonizacijom ugljena na visokim temperaturama 
(1 000 do 1 200 °C) bez prisutnosti zraka, polu-koks se 
dobiva karbonizacijom ugljena (uz smanjeni dotok zraka) 
na temperaturi izme đu 450 i 700 °C. 
U ovaj se podbroj razvrstava koks i polu-koks od ugljena 
što ga se rabi u proizvodnji elektroda uglavnom namije ­
njenih za proizvodnju fero-slitina. Koks i polu-koks iz 
ovog podbroja su posebne čistoće (s vrlo malim sadržajem 
pepela) i naj češće u obliku malih komada. 
U ovaj se podbroj razvrstava plinski koks (nusprodukt kod 
proizvodnje plina), ljeva čki koks i polu-koks posebno 
pripremljen za uporabu u metalurgiji (koks za visoke pe ći) 
što je, za razliku od plinskog koksa, tvrd i žilav produkt u 
obliku velikih komada srebrnastog izgleda.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 169  
2704 00 30  koks i polukoks od mrkog ugljena  
Mrki ugljeni nisu prikladni za dobivanje koksa karboniza ­
cijom na visokim temperaturama. Me đutim, karbonizacijom 
na niskim temperaturama dobiva se polu-koks što ga se rabi 
kao bezdimno gorivo. Porozan je, sjajan i čist za rukovanje 
te ga se lako pali i brzo gori.  
2704 00 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. produkte dobivene karbonizacijom treseta; gorenjem 
razvijaju oštar i neugodan miris, a uglavnom ih se rabe 
u industrijskim pe ćima; 
2. retortni ugljen (vidjeti Objašnjenja HS za tarifni 
broj 2704, četvrti i peti odlomak).  
2707  Ulja i ostali proizvodi destilacije katrana kamenog 
ugljena na visokoj temperaturi; sli čni proizvodi kodkojih 
je masa aromatskih sastojaka ve ća od mase nearomat ­
skih sastojaka  
Za određivanje sadržaja aromatskih ugljikovodika, vidjeti 
objašnjenja za napomenu 2 uz ovo poglavlje.  
2707 10 00  benzol (benzen)  
Vidjeti napomenu 3 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje. 
U ovaj se podbroj razvrstava samo benzol (benzen) čistoće 
manje od 95 % masenog udjela. Benzol (benzen) čistoće 
95 % masenog udjela ili ve će, razvrstava se u 
podbroj 2902 20 00.  
2707 20 00  toluol (toluen)  
Vidjeti napomenu 3 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje. 
U ovaj se podbroj razvrstava samo toluol (toluen) čistoće 
manje od 95 % masenog udjela. Toluol (toluen) čistoće 
95 % masenog udjela ili ve će, razvrstava se u 
podbroj 2902 30 00.  
2707 30 00  ksilol (ksilen)  
Vidjeti napomenu 3 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje. 
U ovaj se podbroj razvrstava samo ksilol (ksilen) čistoće 
manje od 95 % masenog udjela (orto-, meta- i 
para-izomeri ksilola (ksilena), bilo izdvojeni ili miješani), 
ustanovljene na plinskom kromatografu. Ksilol (ksilen) 
čistoće 95 % masenog udjela ili ve će, razvrstava se u 
podbrojeve 2902 41 00 do 2902 44 00.  
2707 40 00  naftalen  
Vidjeti napomenu 3 tarifnog podbroja uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 170  
U ovaj se podbroj razvrstava samo naftalen s to čkom krista ­
lizacije nižom od 79,4 °C, odre đeno po metodi opisanoj u 
Aneksu B objašnjenja za ovo poglavlje. Naftalen s to čkom 
kristalizacije 79,4 °C ili višom, razvrstava se u 
podbroj 2902 90 00. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje homologe naftalena (podbro ­
jevi 2707 50 00, 2707 91 00 do 2707 99 99, 2902 90 00 ili 
3817 00 80).  
2707 50 00  mješavine ostalih aromatskih ugljikovodika, od kojih 
65 vol. % ili više volumena (uklju čujući gubitke) predes ­
tilira na temperaturi do 250 °C po ASTM D 86 metodi  
U ovaj se podbroj razvrstava mješavine ugljikovodika u 
kojima prevladavaju aromatski ugljikovodici, osim benzena, 
toluena, ksilena i naftalena, i od kojih 65 % ili više 
volumnog udjela (uklju čujući gubitke) predestilira na 
temperaturi do 250 °C po EN ISO 3405 metodi (ekvivalent 
ASTM D 86 metoda).  
2707 99 11 i 
2707 99 19  sirova ulja  
U ove se podbrojeve razvrstava samo one produkte u 
kojima je masa aromatskih sastojaka ve ća od mase nearo ­
matskih sastojaka. Me đu produkte koje se razvrstava u ove 
podbrojeve su: 
1. produkti dobiveni kod prve destilacije katrana kamenog 
ugljena na visokoj temperaturi. Visoko temperaturni 
katrani kamenog ugljena uglavnom se dobivaju u koksa ­
rama pri temperaturama višima od 900 °C. Destilacijski 
produkti tih katrana ne sadrže samo ugljikovodike, me đu 
kojima aromatski ugljikovodici prevladavaju po masi, 
nego uz njih sadrže i dušik, kisik i sumporove spojeve, 
a vrlo često i nečistoće. Te se produkte obi čno treba dalje 
prerađivati prije uporabe; 
2. produkti dobiveni odstranjivanjem benzola poslije pranja 
plinskih produkata nastalih tijekom koksiranja ugljena i 
3. produkti dobiveni pirolizom otpadnih guma ili drugog 
gumenog i plasti čnog otpada bez daljnje prerade. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava produkte u kojima je 
masa aromatskih sastojaka ve ća od mase nearomatskih 
sastojaka ako su ostaci dobiveni atmosferskom ili vakuum ­
skom destilacijom sirove nafte ili nafte kao goriva za 
plovila. Ti se produkti razvrstavaju u podbroj 2707 99 99. 
„Slični produkti” iz tarifnog broja 2707 zna či produkti koji 
su po sastavu sli čni onima opisanima u prethodnoj to čki 1. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 171  
Međutim, oni mogu imati ve ći sadržaj alifatskih i naftenskih 
ugljikovodika te fenolnih produkata, a manji sadržaj 
kondenziranih aromatskih ugljikovodika od produkata 
opisanih u prethodnoj to čki 1.  
2707 99 20  gornje sumporne frakcije; antracen  
Za potrebe ovog podbroja, pod pojmom „gornje sumporne 
frakcije” podrazumijeva se samo one lake produkte dobi ­
vene tijekom prve destilacije sirovih ulja iz katrana, što 
sadrže sumporove spojeve (na primjer, ugljikov disulfid, 
merkaptane, tiofen) i ugljikovodike me đu kojima prevlada ­
vaju nearomatski, od kojih 90 % ili više volumnog udjela 
predestilira na temperaturi ispod 80 °C. 
Antracen iz ovog podbroja je naj češće u obliku mulja ili 
paste, a op ćenito sadrži fenantren, karbazol i druge 
aromatske sastojke. U ovaj se tarifni podbroj razvrstava 
samo antracen čistoće manje od 90 % masenog udjela. 
Antracen čistoće 90 % masenog udjela ili ve će se razvrstava 
u podbroj 2902 90 00.  
2707 99 50  bazni proizvodi  
Za potrebe ovog podbroja, bazni produkti su aromatski i/ili 
heterocikli čki spojevi s baznom dušikovom skupinom. 
U ovaj se podbroj, naro čito, razvrstava piridinske, kino ­
linske akridinske i anilinske osnove (uklju čujući i njihove 
mješavine). Izvedeni su prvenstveno iz piridina, kinolina, 
akridina i njihovih homologa. 
Među baznim produktima što ih se razvrstava u ovaj 
podbroj su: 
1. piridin čistoće manje od 95 % masenog udjela. Piridin 
čistoće 95 % masenog udjela ili ve će razvrstava se u 
podbroj 2933 31 00; 
2. metilpiridin (pikolin), 5-etil-2-metilpiridin (5-etil-2-piko ­
lin), 2-vinilpiridin, čistoće manje od 90 % masenog 
udjela (odre đeno plinskom kromatografijom). Ove 
produkte čistoće 90 % masenog udjela ili ve će razvrstava 
se u podbroj 2933 39; 
3. kinolin čistoće manje 95 % masenog udjela ra čunano na 
andidrid (odre đeno plinskom kromatografijom). Kinolin 
čistoće 95 % masenog udjela ili ve će razvrstava se u 
podbroj 2933 49 90; 
4. akridin čistoće manje od 95 % masenog udjela ra čunano 
na anhidrid (odre đeno plinskom kromatografijom). Ako 
čistoća nije manja od 95 %, taj proizvod potpada pod 
podbroj 2933 99 80. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje soli bilo kojeg od opisanih 
baznih produkata (tarifni broj 2933 ili 3824).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 172  
2707 99 80  fenoli  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje. 
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. fenole dobivene destilacijom katrana kamenog ugljena na 
visokoj temperaturi te tako đer i slične proizvode u kojih 
je masa aromatskih sastojaka ve ća od mase nearomatskih 
sastojaka. 
Međutim, soli fenola su isklju čene iz ovog tarifnog 
podbroja (op ćenito, tarifni broj 2907 ili podbroj 
3824 99 93); 
2. krezole (zasebni ili pomiješani izomeri) koji sadrže 
maseni udio krezola od manje od 95 % kada se zbroje 
svi izomeri krezola (kao što je odre đeno plinskom 
kromatografijom). Ako je maseni udio 95 % ili ve ći, 
ovi proizvodi potpadaju pod podbroj 2907 12 00; 
3. ksilenole (zasebni ili pomiješani izomeri) koji sadrže 
maseni udio ksilenola od manje od 95 % kada se 
zbroje svi izomeri ksilenola (kao što je odre đeno plin­
skom kromatografijom). Ako je maseni udio 95 % ili 
veći, ovi proizvodi potpadaju pod podbroj 2907 19 10; 
4. ostale fenole koji imaju jedan ili ve ći broj benzenskih 
prstena s jednim ili više hidroksilnih radikala, pod 
uvjetom da to nisu kemijski definirani fenoli iz tarifnog 
broja 2907. Bitan proizvod jest fenol (C  6 H 5 OH) masene 
čistoće manje od 90 %.  
2707 99 91 i 
2707 99 99  ostalo  
U ove se podbrojeve prvenstveno razvrstava produkte koji 
se sastoje od mješavine ugljikovodika. 
Ti proizvodi obuhva ćaju: 
1. teška ulja (osim sirovih) dobivena destilacijom katrana 
kamenog ugljena na visokoj temperaturi i produkti 
slični ovim uljima, pod uvjetom da: 
a) manje od 65 % volumnog udjela predestilira na 
temperaturi do 250 °C po metodi EN ISO 3405 
(ekvivalent ASTM D 86 metoda); i 
b) penetracija igle, mjerena po metodi EN 1426, 
najmanje 400 na 25 °C.; i 
c) imaju karakteristike razli čite od produkata iz tarifnog 
broja 2715 00 00. 
Ti proizvodi naj češće imaju gusto ću veću od 1,000 g/ 
cm 3 na 15 °C po EN ISO 12185 metodi.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 173  
Produkte što ne zadovoljavaju uvjete navedene pod (a) 
do (c), razvrstava se prema njihovim svojstvima u, na 
primjer, podbrojeve 2707 10 00 do 2707 30 00, 
2707 50 00, tarifni broj 2708, podbroj 2713 20 00 ili 
tarifni broj 2715 00 00; 
2. ekstrakti aromatskih ugljikovodika što ne udovoljavaju 
uvjetima propisanim za produkte što su navedeni u obja ­ 
šnjenjima za podbrojeve 2713 90 10 i 2713 90 90; 
3. neki homolozi naftalena i antracena, kao što su etilnafta ­
leni i metilantraceni, pod uvjetom da ih se ne razvrstava 
u tarifni broj 2902; 
4. ostaci dobiveni destilacijom (atmosferskom i vakuum ­
skom) sirove nafte i nafte kao goriva za plovila, u 
kojima maseni udio aromatskih sastojaka prevladava 
nad masenim udjelom nearomatskih sastojaka (odre đen 
metodom opisanom u Prilogu A ovom poglavlju) koji 
imaju sljede ća fizikalno-kemijska svojstva: 
a) prema metodi EN ISO 3405 (ekvivalent ASTM D 86 
metoda), manje od 65 % vol. (uklju čujući gubitke) 
predestilira se na 250 °C; 
b) točka završetka destilacije viša je od 315 °C. 
Na 15 °C gusto ća tih ostataka obi čno je manja od 1 g/ 
cm 3 prema metodi EN ISO 12185. 
Ti ostaci mogu biti namijenjeni specifi čnom postupku.  
2709 00  Nafta i ulja dobivena iz bitumenskih minerala, sirova  
U ovaj se podbroj razvrstava samo produkte što imaju 
osobine svojstvene sirovim uljima razli čitog podrijetla (na 
primjer, gusto ću, krivulju destilacije, sadržaj sumpora, to čku 
tečenja, viskozitet).  
2709 00 10  kondenzati prirodnog plina  
U ovaj se podbroj razvrstava sirova ulja dobivena stabiliza ­
cijom prirodnog plina, neposredno pri ekstrakciji. Ova se 
operacija sastoji od ekstrakcije ugljikovodika što mogu 
kondenzirati, sadržanih u „vlažnom” prirodnom plinu, 
uglavnom hla đenjem i smanjenjem pritiska. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2709, drugi 
odlomak.  
2710  Naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala, 
osim sirovih; proizvodi nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu, s masenim udjelom od 70 % ili ve ćim 
naftnih ulja ili ulja dobivenih od bitumenskih minerala, 
koji čini osnovne sastojke tih proizvoda, 70 % ili ve ćim; 
otpadna ulja  
Vidjeti napomene 2 i 3 uz ovo poglavlje te odgovaraju će 
napomene s objašnjenjem.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 174  
2710 12 11 do 
2710 19 99  naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala 
(osim sirovih) i proizvodi nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu, s masenim udjelom naftnih ulja ili ulja 
dobivenih od bitumenskih minerala, koja čini osnovne 
sastojke tih proizvoda, 70 % ili ve ćim, osim onih koja 
sadrže biodizel i osim otpadnih ulja  
Za definicije ovih produkata vidjeti napomenu 2 uz ovo 
poglavlje i Objašnjenja HS za tarifni broj 2710, dio I. 
Pri razmatranju podbrojeva za produkte namijenjene: 
— podvrgavanju specifi čnom procesu, 
— podvrgavanju kemijskoj transformaciji, 
vidjeti dodatne napomene 5 i 6 uz ovo poglavlje i odgova ­
rajuća objašnjenja. 
I. naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala 
(osim sirovih)  
Ova skupina obuhva ća mješavine izomera (osim stereoi ­
zomera) zasi ćenih acikli čkih ugljikovodika što sadrže 
manje od 95 % pojedina čnog izomera ili nezasi ćenih 
acikličkih ugljikovodika što sadrže manje od 90 % poje ­
dinačnog izomera ra čunano na masu anhidrida. 
Ova skupina tako đer obuhva ća i izdvojene izomere gore 
spomenutih ugljikovodika, čistoće manje od 95 % 
odnosno 90 % masenog udjela, slijedom. 
Ova skupina obuhva ća samo naftna ulja i ulja od bitu ­
menskih minerala: 
1. s točkom kristalizacije, mjereno po ASTM D 938 
metodi (ekvivalent ISO 2207 metoda), manjom od 
30 °C; ili 
2. s točkom kristalizacije 30 °C ili ve ćom i 
a) čija je gusto ća manja od 0,942 g/cm  3 na 70 °C po 
EN ISO 12185 metodi, a radna penetracija, 
mjerena po metodi ASTM D 217 (ekvivalent 
ISO 2137 metoda), najmanje 350 na 25 °C; ili 
b) čija je minimalna gusto ća 0,942 g/cm  3 na 70 °C po 
EN ISO 12185 metodi, a penetracija igle, mjerena 
po metodi EN 1426, najmanje 400 na 25 °C. 
Za potrebe prethodnog dijela I, u naftna ulja i ulja od 
bitumenskih minerala uklju čuje se i takva ulja kojima su 
dodane vrlo male koli čine različitih tvari, na primjer, 
aditivi za poboljšanje kakvo će ili mirisa, za ozna čivanje, 
tvari za bojenje. 
Vidjeti tako đer sljedeći dijagram:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 175  
Kriteriji za razlikovanje nekih naftnih produkta iz 
podbrojeva 2710 12 11 do 2710 19 99 i tarifnih 
brojeva 2712 i 2713 (osim preparata iz podbro ­
jeva 2710 12 11 do 2710 19 99)
  
II. proizvodi nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu, 
s masenim udjelom naftnih ulja ili ulja dobivenih od 
bitumenskih minerala, koja čini osnovne sastojke tih 
proizvoda, 70 % ili ve ćim, osim onih koja sadrže 
biodizel  
Da bi ih se razvrstalo u ove podbrojeve, preparati moraju 
zadovoljiti sljede će uvjete: 
1. sadržaj naftnih ulja i ulja dobivenih od bitumenskih 
minerala, kako je opisano prethodno u dijelu I, mora 
biti 70 % masenog udjela ili ve ći. 
Ovaj udio se odre đuje analizama, a ne po koli čini 
dodanih tvari; 
2. ne smiju biti spomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu; 
3. naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala u 
mješavinama, moraju biti osnovni sastojak preparata, 
odnosno bitni sastojak vezano na uporabu. 
U preparate iz ovih podbrojeva ne uklju čuje se: 
a) boje i lakove (tarifni brojevi 3208, 3209 i 
3210 00); 
b) preparate za uljepšavanje i kozmeti čke preparate 
na osnovi mineralnih ulja (uglavnom tarifni 
broj 3304 ili 3307); 
c) naftne sulfonate (tarifni broj 3402 ili 3824). 
Naftni sulfonati obi čno su u obliku suspenzija u 
naftnom ulju ili ulju dobivenom od bitumenskih 
minerala. Sadržaj čistog sulfonata je obi čno tako 
visok da se isklju čuje izravnu uporabu kao 
maziva;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 176  
d) pripravke za poliranje, pripravke za zaštitu i 
konzerviranje drva, slika, kovina, stakla i drugih 
materijala (tarifni broj 3405); 
e) sredstva za dezinfekciju, insekticide itd., neovisno 
kako su pakirana, koji se sastoje od otopine ili 
disperzije aktivnog sastojka u naftnom ulju ili 
ulju dobivenom od bitumenskih minerala (tarifni 
broj 3808); 
f) pripremljene apreture što ih se rabi u tekstilnoj 
industriji (tarifni broj 3809); 
g) pripremljene aditive za mineralna ulja (što ih se 
također naziva mazivima) (tarifni broj 3811); 
h) složena organska otapala i razrje đivače (na 
primjer, tarifni broj 3814 00); 
ij) veziva za ljeva čke jezgre (podbroj 3824 10 00); 
k) neke antikorozivne pripravke, posebno: 
i) pripremljene, na primjer, na osnovi lanolina 
(oko 20 %) otopljenog u white-spirit-u (pod ­
broj 3403 19 10); 
ii) što sadrže amine kao aktivne sastojke (pod ­
broj 3824 99 92).  
2710 12 11 do 
2710 12 90  laka ulja i proizvodi  
Vidjeti napomenu 4 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
2710 12 21 i 
2710 12 25  specijalni benzini  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (a) uz ovo poglavlje.  
2710 12 21  white spirit  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (b) uz ovo poglavlje.  
2710 19 11 do 
2710 19 29  srednja ulja  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (c), uz ovo poglavlje. 
Kerozin se upotrebljava za niz razli čitih potreba, primjerice 
kao gorivo za zrakoplovne motore ili za grijanje. 
Kerozin je srednje ulje opsega destilacije u skladu s 
metodom EN ISO 3405 (ekvivalentno ASTM D 86 
metodi) od 130 °C do 320 °C. 
Slike priložene ovoj napomeni s objašnjenjima samo su 
indikativne prirode u odnosu na kromatograme jedne od 
kategorija proizvoda koji se razvrstavaju u svaki od tri pred ­
metna podbroja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 177  
2710 19 21  gorivo za mlazne motore („jet”)  
U ovaj se podbroj razvrstava gorivo za mlazne motore kero ­
zinskog tipa. Ovo mlazno gorivo zadovoljava odredbe 
dodatne napomene 2 (c) uz ovo poglavlje. 
Plinsko-kromatografski profil mlaznog goriva kerozinskog 
tipa, na primjer naj češće korištenog mlaznog goriva A-1, 
karakteristi čan je za ulje dobiveno destilacijom sirove 
nafte te drugim petrokemijskim postupcima. Dužina niza 
alkana varira izme đu otprilike 10 i 18 ugljikovih atoma. 
Volumni udio aromatskih spojeva može biti do 25 %. 
Njegova to čka zapaljenja u pravilu je iznad 38 °C, u 
skladu s metodom ISO 13736. To čka smrzavanja obi čno 
nije viša od –40 °C. 
Mlazno gorivo može sadržavati sljede će aditive: antioksi ­
danse, inhibitore korozije, inhibitore smrzavanja, boje za 
obilježavanje.  
PLINSKO-KROMATOGRAFSKI PROFIL MLAZNOG 
GORIVA TIPA A-1 (KEROZIN) SimDis ASTM D 2887 
prošireno (ekvivalentno ISO 3924 metodi)
  
2710 19 25  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kerozin, osim mlaznog goriva. 
Kerozin iz ovog podbroja u skladu je s odredbama dodatne 
napomene 2 (c) uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 178  
Plinsko-kromatografski profil „ostalog” kerozina karakteri ­
stičan je za ulje dobiveno destilacijom sirove nafte. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstavaju: 
— ulja koja se upotrebljavaju u svjetiljkama, s niskim sadr ­ 
žajem aromatskih spojeva i olefina radi sprje čavanja stva ­
ranja čađe tijekom izgaranja; 
— ulja s uskim opsegom destilacije, s plinsko-kromatograf ­
skim profilom koji se sastoji samo od dijeli ća slike plinske 
kromatografije nastavku. 
U nekim su slu čajevima prisutni kemijski markeri. 
Ovaj podbroj ne uklju čuje mješavine kerozina s drugim 
mineralnim uljima ili organskim otapalima.  
PLINSKO-KROMATOGRAFSKI PROFIL KEROZINA 
OSIM MLAZNOG GORIVA (JET) SimDis ASTM D 
2887 prošireno (ekvivalentno ISO 3924 metodi)
  
2710 19 29  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju srednja ulja osim kerozina iz 
podbrojeva 2710 19 21 i 2710 19 25. Ulja iz ovog podbroja 
u skladu su s odredbama dodatne napomene 2 (c) uz ovo 
poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 179  
Obično se proizvodi iz tog podbroja dobivaju jednim ili više 
kemijsko-fizikalnih procesa kojim se može znatno izmijeniti 
njihov kemijski sastav kako bi ih se u činilo prikladnima za 
određene oblike industrijskih primjena. U odre đenim slučaje­
vima izmjene u molekularnoj strukturi tih proizvoda mogu će je 
otkriti primjenom plinske kromatografije ili ispitivanja SimDis, 
a za druge je vrste proizvoda potrebno preciznije odre đivanje 
(npr. plinskom kromatografijom – masenom spektrometrijom). 
Primjer SimDis profila takvih ulja jest profil n-parafina 
prikazan u nastavku:  
PLINSKO-KROMATOGRAFSKI PROFIL N-PARAFINA 
SimDis ASTM D 2887 prošireno (ekvivalentno ISO 3924 
metodi)
  
Još jedan primjer proizvoda iz tog podbroja su proizvodi 
dobiveni postupkom koji se sastoji od više koraka, a koji 
uključuje: 
— ekstrakciju linearnih parafina;  
— hidrogenizaciju ostataka preostalih nakon ekstrakcije paraf- 
ina; 
— frakcioniranje s pomo ću destilacije hidrogeniziranih osta- 
taka preostalih nakon ekstrakcije parafina u proizvodima koji 
sadržavaju frakcije ugljika s manjim brojem atoma ugljika.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 180  
Ti se proizvodi sastoje od zasi ćenih ugljikovodika, ve ćinom 
razgranatih i cikli čkih, pri čemu je udio aromatskih spojeva 
znatno manji od 1 %. Primjer SimDis profila za tu vrstu 
proizvoda prikazan je u nastavku:  
ASTM D 2887 prošireno (ekvivalentno ISO 3924 metodi) 
Vrelište (°C)
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 181
  
Primjenom tehnike plinske kromatografije – masene spek- 
trometrije mogu će je ostvariti profil poput primjera prikaza- 
nog u nastavku: 
x-os: vrijeme (u minutama) 
y-os: relativna brojnost
  
Totalni ionski kromatogram primjenom PK-MS  
Ovaj je profil dobiven pri sljede ćim eksperimentalnim 
uvjetima:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 182  
Taj profil prikazuje sljede ću distribuciju:
  
2710 19 31 do 
2710 19 99  teška ulja  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (d), uz ovo poglavlje.  
2710 19 31 do 
2710 19 48  plinska ulja  
Vidjeti dodatnu napomenu 2 (e) uz ovo poglavlje.  
2710 19 51 do 
2710 19 68  loživa ulja  
Za značajke loživih ulja, vidjeti dodatnu napomenu 2 (f) uz 
ovo poglavlje i sljede ći dijagram:
  
2710 19 71 do 
2710 19 99  ulja za podmazivanje; ostala ulja  
U ove se podbrojeve razvrstava teška ulja definirana u 
dodatnoj napomeni 2 (d) uz ovo poglavlje, po uvjetom da 
ta ulja ne zadovoljavaju uvjete propisane u dodatnoj napo ­
meni 2 (e) (plinska ulja) ili 2 (f) (loživa ulja) uz ovo 
poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 183  
U ove se podbrojeve razvrstava teška ulja od kojih manje od 
85 % volumnog udjela, uklju čujući gubitke, predestilira na 
350 °C po metodi EN ISO 3405 (ekvivalent ASTM D 86 
metoda): 
1. koja, za odgovaraju ću otopinu boje C, imaju viskozitet V: 
a) što ne prelazi vrijednosti prikazane u retku I tablice iz 
dodatne napomene 2 (f) uz ovo poglavlje, kada je 
sadržaj sulfatnog pepela 1 % ili ve ći, a indeks sapo ­
nifikacije 4 ili ve ći; ili 
b) što prelazi vrijednosti u retku II tablice, kada je 
temperatura to čke tečenja manja od 10 °C; ili 
c) što prelazi vrijednosti u retku I, ali ne prelazi vrijed ­
nosti iz retka II, kada manje od 25 vol. % predestilira 
na 300 °C, kada temperatura to čke tečenja nije ve ća 
od minus 10 °C. Ove se odredbe primjenjuje samo za 
ulja što imaju otopinu boje C manju od 2; 
2. za koja se ne može odrediti slijede će: 
a) udio destilata na 250 °C po EN ISO 3405 metodi 
(ekvivalent ASTM D 86 metoda) (nulu se smatra za 
mogućim udjelom); ili 
b) kinemati čki viskozitet na 50 °C po EN ISO 3104 
metodi; ili 
c) razrije đena boja C po metodi ISO 2049 (ekvivalent 
ASTM D 1500 metoda); 
3. koja su umjetno obojena.  
Analitičke metode što ih se rabi za svrhe prethodnog 
točka 1 su one opisane za loživa ulja (vidjeti dodatnu napo ­
menu 2 (f) uz ovo poglavlje). 
Vidjeti tako đer sljedeći dijagram:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 184  
2710 91 00 i 
2710 99 00  otpadna ulja  
Vidjeti napomenu 3 uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za 
tarifni broj 2710, dio II.  
2711  Naftni plinovi i ostali plinoviti ugljikovodici  
Za definicije ovih produkata vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 2711. 
Pri razmatranju podbrojeva za produkte namijenjene: 
— podvrgavanju specifi čnom procesu, 
— podvrgavanju kemijskoj transformaciji, 
vidjeti dodatne napomene 5 i 6 uz ovo poglavlje i odgova ­
rajuća objašnjenja.  
2711 19 00  ostali  
U ovaj se podbroj razvrstava ukapljeni plin dobiven iz 
biomase. 
Ovaj ukapljeni plin rezultat je fermentacije biorazgradivog 
dijela industrijskog otpada, otpada iz ku ćanstava ili komu ­
nalnog otpada i ostataka, mulja ure đaja za pro čišćavanje 
otpadnih voda, biorazgradivog dijela otpada i ostataka iz 
poljoprivrede i šumarstva, otpada i ostataka poljoprivredno- 
prehrambene industrije te ostalih sli čnih sirovina biljnog i 
životinjskog podrijetla dobivenih iz biomase. 
Ovaj plin pretežno sadrži metan, a op ćenito su prisutni i 
ugljikov dioksid te u manjoj mjeri vodikov sulfid, vodik, 
dušik i kisik.  
2711 29 00  ostali  
U ovaj se podbroj razvrstava plin (u plinovitom stanju) 
dobiven iz biomase. 
Ovaj je plin rezultat fermentacije biorazgradivog dijela indu ­
strijskog otpada, otpada iz ku ćanstava ili komunalnog 
otpada i ostataka, mulja ure đaja za pro čišćavanje otpadnih 
voda, biorazgradivog dijela otpada i ostataka iz poljopri ­
vrede i šumarstva, otpada i ostataka poljoprivredno-pre ­
hrambene industrije te ostalih sli čnih sirovina biljnog i živo ­
tinjskog podrijetla dobivenih iz biomase. 
Ovaj plin pretežno sadrži metan, a op ćenito su prisutni i 
ugljikov dioksid te u manjoj mjeri vodikov sulfid, vodik, 
dušik i kisik.  
2712  Vazelin; parafinski vosak, mikrokristalni naftni vosak, 
prešani parafini, ozokerit, vosak mrkog ugljena, vosak 
od treseta, ostali mineralni voskovi i sli čni proizvodi 
dobiveni sintezom ili drugim postupcima, neovisno je li 
obojeni ili ne  
2712 10 10 i 
2712 10 90  vazelin  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2712, pod A. 
Vidjeti tako đer dijagram uz objašnjenja za podbro ­
jeve 2710 12 11 do 2710 19 99, dio I.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 185  
2712 10 10  sirovi  
Vidjeti dodatnu napomenu 3 uz ovo poglavlje.  
2712 20 10 i 
2712 20 90  parafinski vosak s masenim udjelom ulja manjim od 
0,75 %  
U ove se podbrojeve razvrstava parafin opisan u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 2712, pod B, prvi i sedmi odlomak.  
2712 90 11 i 
2712 90 19  ozokerit, vosak od mrkog ugljena ili vosak od treseta 
(prirodni proizvodi)  
U ove se podbrojeve razvrstava produkte opisane Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 2712, pod B, tre ći, četvrti i peti 
odlomak. 
Ozokerit (prirodni vosak) je rijetko prisutan na tržištu (zbog 
osiromašenih izvora i slabog financijskog dobitka), a 
pojmove ozokerit i cerezin (rafinirani ozokerit) se u praksi 
pogrešno primjenjuje na mikrokristalne voskove iz 
podbroja 2712 90 31 do 2712 90 99.  
2712 90 31 do 
2712 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava produkte opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2712, pod B, drugi, šesti i 
sedmi odlomak, osim sintetskih parafina iz podbro ­
jeva 2712 20 10 ili 2712 20 90. 
Ovi produkti imaju sljede će karakteristike: 
1. točku kristalizacije, odre đenu po ASTM D 938 metodi 
(ekvivalent ISO 2207 metoda), ne manju od 30 °C; 
2. gustoću manju od 0,942 g/cm  3 na 70 °C po 
EN ISO 12185 metodi; 
3. radnu penetraciju konusa, mjerenu po ASTM D 217 
metodi (ekvivalent ISO 2137 metoda), manju od 350 
na 25 °C; i 
4. penetraciju konusa, mjerenu po ASTM D 937 metodi 
(ekvivalent ISO 2137 metoda), manju od 80 na 25 °C. 
Vidjeti tako đer dijagram uz objašnjenja za podbro ­
jeve 2710 12 11 do 2710 19 99, dio I.  
2712 90 31 do 
2712 90 39  sirovi  
Vidjeti dodatnu napomenu 4 uz ovo poglavlje. 
Pri razmatranju podbrojeva za produkte namijenjene: 
— podvrgavanju specifi čnom procesu, 
— podvrgavanju kemijskoj transformaciji, 
vidjeti dodatne napomene 5 i 6 uz ovo poglavlje i odgova ­
rajuća objašnjenja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 186  
2713  Naftni koks, naftni bitumen i ostali ostaci od nafte ili 
ulja dobivenih od bitumenskih minerala  
2713 11 00 i 
2713 12 00  naftni koks  
U ove se podbrojeve razvrstava naftni koks opisan u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2713, odlomak A.  
2713 20 00  naftni bitumen  
U ovaj se podbroj razvrstava naftni bitumen opisan u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2713, odlomak B. 
Ovi produkti imaju sljede će karakteristike: 
1. točku kristalizacije ne manju od 30 °C po ASTM D 938 
metodi (ekvivalent ISO 2207 metoda); 
2. gustoću ne manju od 0,942 g/cm  3 na 70 °C po 
EN ISO 12185 metodi; i 
3. penetraciju igle na 25 °C manju od 400 po EN 1426 
metodi. 
Vidjeti tako đer dijagram uz objašnjenja za podbro ­
jeve 2710 12 11 do 2710 19 99, dio I.  
2713 90 10 i 
2713 90 90  Ostaliostaci od nafte ili od ulja dobivenih iz bitumenskih 
minerala  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2713, odlomak C. 
Ekstrakti aromata iz ovih podbrojeva (vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 2713, odlomak C 1), op ćenito zadovo ­
ljavaju sljede će uvjete: 
1. sadržaj aromatskih sastojaka je ve ći od 80 % masenog 
udjela, odre đeno po metodi opisanoj u Aneksu A obja ­ 
šnjenja za ovo poglavlje; 
2. gustoća na 15 °C je ve ća od 0,950 g/cm  3 po 
EN ISO 12185 metodi; i 
3. ne više od 20 % volumnog udjela predestilira na 300 °C po 
EN ISO 3405 metodi (ekvivalent ASTM D 86 metoda).  
Međutim, miješane alkilbenzene i miješane alkilnaftenate što 
također ispunjavaju gore navedene uvjete, razvrstava se u 
tarifni broj 3817.  
2715 00 00  Bitumenske mješavine na osnovi prirodnog asfalta, 
prirodnog bitumena, naftnog bitumena, mineralnog 
katrana ili mineralne katranske smole (na primjer, bitu ­
menski kit, „cutback”)  
Sastav bitumenskih mješavina iz ovog tarifnog broja je 
različit, ovisno o predvi đenoj namjeni.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 187  
1. Produkti što ih se rabi za impregnaciju i zaštitu površina 
ili su namijenjeni za izolaciju  
Produkti što ih se rabi za antikorozivne premaze, izola ­
ciju u elektrotehnici, impregnaciju površina ( čine ih 
nepromočivim), popunjavanje pukotina, itd., naj češće se 
sastoje od veziva (bitumena, asfalta ili katrana), krutih 
punila kao što su mineralna vlakna (azbestna ili stakle ­
na), drvene piljevine i drugih neophodnih tvari što 
produktima daju tražena svojstva ili udovoljavaju 
njihovoj primjeni. Primjeri ovih produkata su: 
a) p e č a t n i b i t u m e n i ( m a s e z a p o p u n j a v a ­
n j e ) 
sa sadržajem otapala manjim od 30 %, što omogu ćuje 
dobivanje premaza debljine 3 do 4 mm ili manje; 
b) b i t u m e n s k i k i t o v i 
sa sadržajem otapala ne ve ćim od 10 %, što omogu ­ 
ćuje: ili dobivanje premaza čija je debljina u grani ­
cama od 4 mm do 1 cm ili šuperenje velikih pukotina 
(2 do 8 cm); 
c) o s t a l i b i t u m e n s k i p r i p r a v c i 
što sadrže punila, ali ne sadrže otapala. Njih se prije 
uporabe mora toplinski tretirati. Pored ostalih 
primjena, rabi ih se i za zaštitu podzemnih ili 
podvodnih cjevovoda. 
2. Produkti što ih se rabe za asfaltiranje cesta  
Bitumenske produkte što ih se rabi za asfaltiranje cesta, 
može se podijeliti u dvije osnovne skupine: 
a) „ c u t - b a c k ” i u l j a z a c e s t e 
„Cut-back” su bitumeni otopljeni u prikladnim teškim 
otapalima, čija količina zavisi o željenom viskozitetu. 
Trgovački naziv ovih proizvoda ovisi o tome da li su 
uporabljena otapala naftnog ili drugog podrijetla. Prvi 
su „žitki bitumeni”, a drugi „taljivi bitumeni”. 
„Ulja za ceste” su sli čna preparatima na osnovi bitu ­
mena što sadrže teška otapala u koli čini ovisno o 
željenom viskozitetu. 
Ovim preparatima se ponekad dodaje i ljepila radi 
povećanja otpornosti na abraziju. 
Svi ovi bitumenski preparati imaju sljede će karakteri ­
stike: 
— penetracija igle, mjerena po EN 1426 metodi, nije 
manja od 400 na 25 °C,  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 188  
— ostatak destilacije, dobiven pod smanjenim priti ­
skom po ASTM D 1189 metodi (povu čen 1979, 
jer ne postoji odgovaraju ća EN/ISO metoda), nije 
manji od 60 % masenog udjela, uz penetraciju 
igle, mjerenu po EN 1426 metodi, manja je od 
400 na 25 °C. 
Sljedeći dijagram pokazuje kriterije razlikovanja: 
— žitkih i taljivih bitumena od bitumena iz 
podbroja 2713 20 00, 
— žitkih i taljivih bitumena od naftnih ulja iz 
podbrojeva 2710 12 11 do 2710 19 99.
  
b) v o d e n e e m u l z i j e 
Ove preparate se dobiva emulgiranjem bitumena s 
vodom. 
Postoje dvije skupine: 
1. anionske ili „alkalne” emulzije na osnovi obi čnog 
sapuna ili sapuna od tal ulja; 
2. kationske ili „kisele” emulzije na osnovi alifatskih 
amina ili kvaternog amonijevog iona.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 189  
PRILOG A  
METODA ZA ODRE ĐIVANJE SADRŽAJA AROMATSKIH SASTOJAKA 
U PRODUKTIMA S TO ČKOM ZAVRŠETKA DESTILACIJE IZNAD 
315 °C  
1. Podru čje primjene  
Ova ispitna metoda obuhva ća određivanje sadržaja aromatskih i nearomatskih 
sastojaka u mineralnim uljima.  
2. Definicija  
2.1. Aromatski sastojci: dio uzorka otopljen u otapalu i adsorbiran na silika-gelu. 
Aromatski sastojci mogu sadržavati: aromatske ugljikovodike, kondenzirane 
naftenske aromate, aromatske olefine, asfaltene, aromatske spojeve koji sadrža ­
vaju sumpor, dušik, kisik i polarne aromate.  
2.2. Nearomatski sastojci: dio uzorka koji nije adsorbiran na silika-gelu i koji je 
eluiran otapalom (poput nearomatskih ugljikovodika).  
3. Princip metode  
Uzorak, otopljen u  n-pentanu, filtrira se kroz posebni kromatografski stupac 
ispunjen silika-gelom. Nearomatski sastojci, eluirani s otapalom, zatim se priku ­
pljaju te se nakon isparavanja otapala važu kako bi se odredila njihova koli čina. 
Uzorke koji se ne otapaju u  n-pentanu potrebno je otopiti u cikloheksanu.  
4. Oprema i reagensi  
Kromatografski stupac staklena je cijev, čiji su oblik i dimenzije prikazane na 
skici. Gornji otvor stupca mora se mo ći zatvoriti spojem čiju se donju ravnu 
stranu pri čvršćuje na vrh stupca pomo ću dvije metalne stege prevu čene gumom. 
Zatvaranje mora biti hermeti čko, kako bi se mogao koristiti dušik ili zrak pod 
pritiskom.  
Silika-gel: fino ća čestica od 200 mesh ili sitnija. Sedam sati prije uporabe mora 
ga se aktivirati sušenjem u sušioniku na temperaturi od 170 °C i zatim ohladiti u 
desikatoru. Nakon aktivacije, silika-gel mora se upotrijebiti unutar nekoliko dana.  
Otapalo I. n -pentan: minimalne čistoće 95 %, bez aromata.  
Otapalo II. cikloheksan: minimalne čistoće 98 %, bez aromata.  
5. Postupak 1 (kromatografski stupac 1)  
Priprema otopine uzorka: otopiti oko 3,6 g (to čno izvaganog) uzorka u 10 ml  n- 
pentana (I.). Ako je uzorak netopiv u  n-pentanu, potrebno ga je otopiti u ciklo ­
heksanu i odre đivanje se provodi s pomo ću cikloheksana (II.) umjesto  n-pentana 
(I.). 
Ispuniti kromatografski stupac (kromatografski stupac 1) prethodno aktiviranim 
silika-gelom do otprilike 10 cm od gornjeg staklenog balona pažljivim nabija ­
njem sadržaja stupca vibratorom tako da ne ostanu praznine. Zatim na vrh stupca 
sa silika-gelom umetnuti čep od staklene vune.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 190  
Navlažiti silika-gel sa 180 ml otapala (I.) ili (II.), pa odozgo primijeniti tlak zraka 
ili dušika sve dok gornja površina teku ćine ne padne do razine vrha silika-gela.  
Pažljivo otpustiti tlak u stupcu i preliti stupac s otprilike 3,6 g (to čno izvagano na 
2 decimale) uzorka otopljenog u 10 ml otapala (I.) ili (II.), zatim isprati čašu s još 
10 ml otapala (I.) ili (II.), te i tu koli činu uliti u stupac.  
Tlak primjenjivati postupno, omogu ćujući tekućini da istje če u kapljicama iz 
donje kapilarne cjev čice stupca brzinom od otprilike 1 ml/min, i tu teku ćinu 
prikupiti u tikvicu zapremine 500 ml.  
Kad razina teku ćine koja sadržava tvar koja se odvaja padne do površine 
silika-gela, još jednom pažljivo otpustiti tlak i dodati 230 ml otapala (I.) ili 
(II.), odmah iznova primijeniti tlak kako bi razina teku ćine pala do površine 
silika-gela i pri tom prikupljati eluat u istu tikvicu kao i prije.  
Prije nego što razina teku ćine koja sadržava tvar koja se odvaja padne do povr ­ 
šine silika-gela, spektroskopijom (FTIR) je potrebno odrediti prisutnost aromata u 
eluatu. Ako eluat sadržava samo alifatske ugljikovodike, nakon otpuštanja tlaka 
ponovno dodati 50 ml otapala (I.) ili (II.). Ponoviti ovaj korak prema potrebi.  
Prikupljenu frakciju smanjiti na malu zapreminu isparavanjem u vakuumskom sušio ­
niku na 35 °C ili u vakuumskom rotiraju ćem ispariva ču ili sličnom uređaju, a potom 
je bez gubitaka prenijeti u tariranu čašu uz dodavanje još otapala (I.) ili (II.).  
Sadržaj čaše ispariti u vakuumskom sušioniku na 35 °C do konstantne mase (W). 
Razlika izme đu posljednje dvije mase ne bi trebala prelaziti 0,01 g. Vrijeme 
između dvaju vaganja trebalo bi iznositi najmanje 30 minuta.  
Maseni udio nearomatskih sastojaka (A), izražen u postotku, izra čunati s pomo ću 
formule:  
A= W/W  1 *100  
pri čemu je W  1 masa uzorka.  
Razlika do 100 postotak je aromatskih sastojaka apsorbiranih u silika-gelu.  
6. Točnost metode  
Ponovljivost: 5 %.  
Obnovljivost: 10 %.  
7. Postupak 2 (kromatografski stupac 2)  
Priprema otopine uzorka: otopiti otprilike 0,9 g (to čno izvaganog) uzorka u 2,5 
ml n-pentana (I). Ako je uzorak netopiv u  n-pentanu, potrebno ga je otopiti u 
cikloheksanu, a odre đivanje se provodi s pomo ću cikloheksana (II.) umjesto  n- 
pentana (I).).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 191  
Ispuniti kromatografski stupac (kromatografski stupac 2) prethodno aktiviranim 
silika-gelom do otprilike 2,5 cm od gornjeg staklenog balona, pažljivim nabija ­
njem sadržaja stupca vibratorom tako da ne ostanu praznine. Zatim na vrh stupca 
sa silika-gelom umetnuti čep od staklene vune.  
Navlažiti silika-gel s 45 ml otapala (I.) ili (II.), pa odozgo primijeniti tlak zraka 
ili dušika sve dok gornja površina teku ćine padne do vrha silika-gela.  
Pažljivo otpustiti tlak u stupcu i preliti stupac s otprilike 0,9 g (to čno izvagano na 
2 decimale) uzorka otopljenog u 2,5 ml otapala (I.) ili (II.), zatim isprati čašu s 
još 2,5 ml otapala (I) ili (II.), te i tu koli činu uliti u stupac.  
Tlak primjenjivati postupno, omogu ćujući tekućini da istje če u kapljicama iz 
donje kapilarne cjev čice stupca brzinom od otprilike 1 ml/min, i tu teku ćinu 
prikupiti u tikvicu zapremine 250 ml.  
Kad razina teku ćine koja sadržava tvar koja se odvaja padne do površine 
silika-gela, još jednom pažljivo otpustiti tlak i dodati 57,5 ml otapala (I.) ili 
(II.), odmah iznova primijeniti tlak kako bi razina teku ćine pala do površine 
silika-gela i pri tom prikupljati eluat u istu tikvicu kao i prije.  
Prije nego što razina teku ćine koja sadržava tvar koju treba odvojiti padne do 
površieu silika-gela, spektroskopijom (FTIR) je potrebno odrediti prisutnost 
aromata u eluatu. Ako eluat sadržava samo alifatske ugljikovodike, nakon otpu ­ 
štanja tlaka ponovno dodati 12,5 ml otapala (I.) ili (II.). Ponoviti ovaj korak 
prema potrebi.  
Prikupljenu frakciju smanjiti na malu zapreminu isparavanjem u vakuumskom 
sušioniku na 35 °C ili u vakuumskom rotiraju ćem ispariva ču ili sličnom uređaju, 
a potom je bez gubitaka prenijeti u tariranu čašu uz dodavanje još otapala (I.) ili 
(II.). 
Sadržaj čaše ispariti u vakuumskom sušioniku na 35 °C do konstantne mase (W). 
Razlika izme đu posljednje dvije mase ne bi trebala prelaziti 0,01 g. Vrijeme 
između dvaju vaganja trebalo bi iznositi najmanje 30 minuta.  
Maseni udio nearomatskih sastojaka (A), izražen u postotku, izra čunati s pomo ću 
formule:  
A= W/W  1 *100  
pri čemu je W  1 masa uzorka.  
Razlika do 100 postotak je aromatskih sastojaka apsorbiranih u silika-gelu.  
8. Točnost metode  
Ponovljivost: 5 %.  
Obnovljivost: 10 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 192  
Kromatografski stupac 1
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 193  
Kromatografski stupac 2
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 194  
PRILOG B  
ODREĐIVANJE TO ČKE KRISTALIZACIJE NAFTALENA  
Rastaliti, uz miješanje, 100 g naftalena u porculanskom lon čiću od 100 ml. 40 ml 
taline unijeti u prethodno zagrijanu „shukoff” tikvicu, i to do tri- četvrtine visine. 
Kroz plutani čep umetnuti termometar graduiran na desetinu stupnja, tako da se 
kugla termometra nalazi u sredini taline. Kada temperatura u termometru padne 
gotovo na temperaturu to čke kristalizacije (oko 83 °C), kristalizaciju pospješiti 
stalnim potresanjem. U momentu stvaranja kristala živa u termometru se zaustavi, 
a zatim po čne padati. O čitati temperaturu na kojoj se zaustavio pad temperatu ­
re.Očitanu temperaturu smatra se to čkom kristalizacije naftalena, poslije korekcije 
za dio stupca žive izvan tikvice.  
Za živin termometar korekciju izra čunati po formuli:  
n ðt – t′Þ 
6000  
gdje je „n” - broj stupnjeva izvan tikvice, „t” - o čitana temperatura, „t ′” - 
temperatura dijela živinog termometra izvan tikvice. „t ′” se može približno odre ­
diti pomo ćnim termometrom čija je kugla smještena na polovicu visine kolone 
što je izvan tikvice. Uporaba kapilarnog termometra osigurava ve ću točnost.  
„Shukoff” tikvica prikazana na slici je staklena posuda s duplim stjenkama, 
između kojih je vakuum.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 195  
ODSJEK VI  
PROIZVODI KEMIJSKE INDUSTRIJE ILI SLI ČNIH INDUSTRIJA  
Općenito  
Za tumačenje napomena 1, 2 i 3 uz odsjek, vidjeti Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za odsjek VI.  
POGLAVLJE 28  
ANORGANSKI KEMIJSKI PROIZVODI; ORGANSKI ILI 
ANORGANSKI SPOJEVI PLEMENITIH KOVINA, KOVINA RIJETKIH 
ZEMALJA, RADIOAKTIVNIH ELEMENATA ILI IZOTOPA  
Općenito  
Izolirani kemijski definirani anorganski spojevi, u obliku prehrambenih 
dodataka u kapsulama (osim mikrokapsula), na primjer, od želatine, 
izuzeti su iz ovog poglavlja jer je pakiranje u kapsule obrada koju ne 
pokriva napomena 1 ovog poglavlja.  
POTPOGLAVLJE II - ANORGANSKE KISELINE I 
ANORGANSKI KISIKOVI SPOJEVI NEMETALA  
2811  Ostale anorganske kiseline i ostali anorganski kisikovi 
spojevi nemetala  
2811 19 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kemijske spojeve navedene u 
napomeni 4 uz ovo poglavlje.  
POTPOGLAVELJE III - HALOGENI ILI SUMPO ­
ROVI SPOJEVI NEMETALA  
2812  Halogenidi i oksihalogenidi nemetala  
kloridi i oksikloridi  
2812 11 00  karbonil diklorid (fosgen)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2812, dio B, pod 5.  
2812 12 00 do 
2812 14 00  fosforov oksiklorid; fosforov triklorid; fosforov penta ­
klorid  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2812, dio A, pod 3 i 
dio B, pod 4.  
2812 15 00 do 
2812 17 00  sumporov monoklorid; sumporov diklorid; tionil klorid  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2812, dio A, pod 2 i 
dio B, pod 1 (a).  
2812 19 90  ostalo  
Uz produkte nabrojane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2812, dio A (osim 2, 3) i dio B (osim 1 (a), 4, 5), 
u ove se podbrojeve razvrstava i telurov tetraklorid (TeCl  4 ), 
što ga se rabi kao sredstvo za davanje patine proizvodima 
od srebra.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 196  
POTPOGLAVLJE IV - ANORGANSKE BAZE, 
OKSIDI, HIDROKSIDI I PEROKSIDI KOVINA  
Peroksidi su spojevi kovina s kisikovom molekulom (kao u 
slučaju vodikovog peroksida) što sadrže vezu –O–O–. 
Okside, hidrokside ili perokside kovina što nisu navedeni u 
prethodnim tarifnim brojevima ili podbrojevima ovog potpo ­
glavlja, razvrstava se u podbroj 2825 90 85.  
2819  Kromovi oksidi i hidroksidi  
2819 10 00  kromov trioksid  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2819, dio A, pod 1.  
2819 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava spojeve navedene u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 2819, dio A, pod 2, i dio B.  
2824  Olovni oksidi; minij i naran často olovo  
2824 90 00  ostalo  
Za pojmove minij i naran často olovo, vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 2824, pod 2  
2825  Hidrazin i hidroksilamin i njihove anorganske soli; 
ostale anorganske baze; ostali oksidi, hidroksidi i pero ­
ksidi kovina  
2825 70 00  molibdenovi oksidi i hidroksidi  
Iz ovog se podbroja isklju čuje molibdenov oksid, tehni čki, 
dobiven samo prženjem molibdenovih koncentrata (pod ­
broj 2613 10 00).  
POTPOGLAVLJE V - SOLI ILI PEROKSISOLI 
ANORGANSKIH KISELINA I KOVINA  
2826  Fluoridi; fluorosilikati, fluoroaluminati i ostale komple ­
ksne soli fluora  
2826 19 10  amonijaka ili natrija  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2826, dio A, pod 1 
i 2. 
2826 19 90  ostalo  
Uz spojeve navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2826, dio A, pod 4 do 9, u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. berilijev difluorid (BeF  2 ), spoj staklastog izgleda, gusto će 
oko 2 g/cm  3 , točke tališta 800 °C, lako topiv u vodi. 
Rabi ga se kao me đuspoj u metalurgiji berilija. Dobiva se 
pečenjem amonijeva fluoroberilata; 
2. bazni berilijev fluorid (5BeF  2 ·2BeO), tako đer staklastog 
izgleda, topiv u vodi, nešto ve će gustoće (oko 2,3 g/ 
cm 3 ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 197  
2826 30 00  natrijev heksafluoroaluminat (sinteti čki kriolit)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2826, dio C, pod 1.  
2826 90 80  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2826, dio B i C, 
pod 2 do 5, s izuzetkom dikalijeva heksafluorcirkonata što 
ga se razvrstava u podbroj 2826 90 10.  
2833  Sulfati; alauni; peroksisulfati (persulfati)  
2833 29 30  kobalta; titana  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. dititanov trisulfat (Ti  2 (SO  4 ) 3 ). U obliku anhidrida je 
zeleni kristali čan prah netopiv u vodi, ali topiv u razrije ­ 
đenim kiselinama s kojima stvara otopinu ljubi časte boje. 
U obliku hidrata je stabilan kristalni prah topiv u vodi. 
Rabi ga se kao reduciraju ći agens u tekstilnoj industriji; 
2. titanov oksid sulfat (titanil sulfat) ((TiO)SO  4 ). Može biti 
u obliku anhidrida koji je bijeli higroskopni prah ili u 
jednom od brojnih hidratnih oblika od kojih je dihidrat 
najstabilniji. Rabi ga se kao sredstvo za nagrizanje kod 
bojenja; 
3. titanov disulfat (Ti(SO  4 ) 2 ), nestabilan, bijeli, jako higro ­
skopni prah.  
2835  Fosfinati (hipofosfiti), fosfonati (fosfiti) i fosfati; polifos ­
fati, neovisno jesu li kemijski odre đeni ili ne  
2835 10 00  fosfinati (hipofosfiti) i fosfonati (fosfiti)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2835, dio A i B.  
2835 22 00 do 
2835 29 90  fosfati  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2835, dio C, prvi 
odlomak, pod I, te drugi odlomak, pod 1 (a), 2 (a), (b) i 
(c) te 3 do 8. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje smjese razli čitih fosfata 
(načelno, poglavlje 31 ili podbroj 3824 99 96).  
2835 31 00 i 
2835 39 00  polifosfati  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2835, dio C, prvi 
odlomak, pod II, III i IV, te drugi odlomak, pod 1 (b) i 
2 (d) do (g).  
2835 39 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. tetraamonijev disfosfat (amonijev pirofosfat) 
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) i pentaamonijev trifosfat ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 198  
2. natrijeve pirofosfate (natrijeve difosfate): tetranatrijev 
pirofosfat (neutralni difosfat) (Na  4 P 2 O 7 ), dinatrijev dihi ­
drogenpirofosfat (difosfatna kiselina) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. natrijeve metafosfate (op će formula (NaPO  3 ) n ), najzna­ 
čajniji među mnogobrojnim su: natrijev ciklo-trifosfat i 
natrijev ciklo-tetrafosfat; 
4. ostale natrijeve polifosfate s visokim stupnjem polimeri ­
zacije. U ovu skupinu spada spoj što ga se nepravilno 
naziva natrijev heksametafosfat, poznat i kao 
Graham-sol, koji je mješavina polimera ((NaPO  3 ) n ) sa 
stupnjem polimerizacije izme đu 30 i 90. 
U ovu se skupinu uklju čuje i amonijeve polifosfate s 
visokim stupanjem polimerizacije, čak i kada su sastavljeni 
od sličnih polimera (katkada ih se naziva amonijevim meta ­
fosfatima). Primjer je Kurrol amonijeva sol (koju se ne 
smije brkati s Kurrojevom soli, natrijevim metafosfatom), 
koja je linearni polimer s visokim prosje čnim stupnjem poli ­
merizacije (nekoliko tisu ća do deset tisu ća jedinica). To je 
bijeli kristali čni prah, slabo topiv u vodi, što ga se 
uglavnom rabi kao vatrootporni agens.  
2840  Borati; peroksiborati (perborati)  
2840 19 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kristalizirani dinatrijev tetra ­
borat (s 10 molekula vode).  
2840 20 10  borati natrija, bezvodni  
U ovaj se podbroj razvrstava natrijev pentaborat i natrijev 
metaborat.  
2841  Soli oksikovinskih ili peroksikovinskih kiselina  
2841 69 00  ostalo  
Manganiti su soli manganske kiseline (H  2 MnO  3 ). Gotovo su 
netopivi u vodi i lako hidroliziraju. 
U ovaj se podbroj razvrstava bakrov manganit (CuMnO  3 ) 
što ga se rabi u plinskim maskama za oksidaciju ugljikovog 
monoksida u ugljikov dioksid, i bakrov bis(hidrogenmanga ­
nit) (Cu(HMnO  3 ) 2 ) što je čak i učinkovitiji. 
Pored manganata nabrojenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2841, pod 3 (a), u ovaj se podbroj razvrstava i manga ­
nate u kojima je mangan peterovalentan, na primjer, 
Na 3 MnO  4 ·10H  2 O. 
2842  Ostale soli anorganskih kiselina ili peroksikiselina 
(uključujući aluminosilikate, neovisno jesu li kemijski 
određeni ili ne), osim azida  
2842 10 00  dvostruki ili kompleksni silikati, uklju čujući aluminosili ­
kate neovisno jesu li kemijski odre đeni ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 199  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2842, dio II, drugi 
odlomak, pod L  
2842 90 10  soli, dvostruke soli ili kompleksne soli selenove ili telu ­
rove kiseline  
Pored spojeva navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2842, dio I, pod C i D, te dio II, drugi odlomak, 
pod D i E, kao i selenovih sulfida, selenovih sulfata i 
tio-telurata navedenih u dijelu II, drugi odlomak, pod C 3, 
u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. indijev selenid (InSe), što ih se rabi kao poluvodi če; 
2. olovni telurid (PbTe) visoke čistoće, što ga se rabi za 
tranzistore, termosklopke, u živinim žaruljama, itd.  
POTPOGLAVLJE VI - RAZNO  
2844  Radioaktivni kemijski elementi i radioaktivni izotopi 
(uključujući fisilne i oplodive kemijske elemente i 
izotope) i njihovi spojevi; mješavine i ostaci što sadrže 
te proizvode  
Vidjeti napomenu 6 uz ovo poglavlje.  
2844 10 10 do 
2844 10 90  prirodni uran i njegovi spojevi; slitine, disperzije (uklju ­ 
čujući kermete), kerami čki proizvodi i mješavine što 
sadrže prirodni uranij ili spojeve prirodnog uranija  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2844, dio IV, pod A 1, 
B 1 i C 1 do 3.  
2844 20 25 do 
2844 20 99  uranij oboga ćen u U 235 i njegovi spojevi; plutonij i 
njegovi spojevi; slitine, disperzije (uklju čujući kermete), 
keramički proizvodi i mješavine što sadrže uranij 
obogaćen u U 235, plutonij ili spojeve tih proizvoda  
Uranijoboga ćen s U 235 prodaje se pod nazivima „slabo 
obogaćen uranij” (sadrži do oko 20 % U 235) i „visoko 
obogaćen uranij” (sadrži više od 20 % U 235). 
Za plutonij i njegove spojeve vidjeti Objašnjenje HS za 
tarifni broj 2844, dio IV, pod A 3, B 2 te C 1 i 3.  
2844 30 11 i 
2844 30 19  uranij osiromašen u U 235 i njegovi spojevi; torij i 
njegovi spojevi; slitine, disperzije (uklju čujući kermete), 
keramički proizvodi i mješavine što sadrže uranij osiro ­
mašen u U 235, torij ili spojeve tih proizvoda  
Uranij osiromašen u U 235 je nusprodukt iz proizvodnje 
obogaćivanja uranijas U 235. Zbog njegovih mnogo nižih 
troškova proizvodnje i velike dostupne koli čine, on zamje ­
njuje prirodni uranij, naro čito kao gnojivo, za zaštitne 
zaslone protiv radijacije, kao teška kovina za proizvodnju 
kotača zamašnjaka i u pripremi apsorpcijskih preparata 
(getera) što ih se rabi za pro čišćavanje nekih plinova.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 200  
2844 30 51 do 
2844 30 69  torij; slitine, disperzije (uklju čujući kermete), kerami čki 
proizvodi i mješavine što sadrže torij ili spojeve tog 
proizvoda  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2844, dio IV, naro čito 
pod A 2 i B 3.  
2844 30 91 i 
2844 30 99  spojevi uranija osiromašenog u U 235 ili torija, neovisno 
jesu li me đusobno pomješani ili ne  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2844, dio IV, 
pod B 1 i 3.  
2844 40 10 do 
2844 40 80  radioaktivni elementi i izotopi te spojevi, osim onih iz 
podbroja 2844 10, 2844 20 ili 2844 30; slitine, disperzije 
(uključujući kermete), kerami čki proizvodi i mješavine 
što sadrže te elemente, izotope ili spojeve; radioaktivni 
ostaci  
Za definiciju pojma „izotopi”, vidjeti zadnju re čenicu napo ­
mene 6 uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za tarifni 
broj 2844, dio I. 
Za ostale produkte iz ovih podbrojeva, vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 2844, dio III.  
2844 50 00  iskorišteni (odzra čeni) gorivi elementi nuklearnih reak ­
tora ( Euratom ) 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2844, dio IV, pod C 4.  
2845  Izotopi, osim izotopa iz tarifnog broja 2844; anorganski 
ili organski spojevi tih izotopa, neovisno jesu li kemijski 
određeni ili ne  
Za definiciju pojma „izotopi”, vidjeti zadnju re čenicu napo ­
mene 6 uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za tarifni 
broj 2844, dio I.  
2845 10 00  teška voda (deuterijev oksid) ( Euratom ) 
U ovaj podbroj se razvrstava tešku vodu (ili deuterijev 
oksid), što sli či običnoj vodi i ima ista kemijska svojstva, 
međutim njena se fizikalna svojstva malo razlikuju. Teška 
voda se rabi kao izvor deuterija i u nuklearnim reaktorima 
se rabi za usporavanje neutrona što ih otpuštaju atomi urana.  
2845 90 10  deuterij i njegovi spojevi; vodik i njegovi spojevi, oboga ­ 
ćeni u deuteriju; mješavine i otopine koje sadrže te 
proizvode ( Euratom ) 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2845, tre ći odlomak, 
pod 1 i 3.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 201  
U ovaj podbroj se razvrstava druge hidrogenizirane 
organske ili anorganske spojeve, u kojima vodikov atom 
može biti zamijenjen deuterijem, djelomi čno ili potpuno. 
Najvažniji su litijev deuterid, deuteriziran amonijak, deute ­
rizirani vodikov sulfid, deuterizirani benzen, deuterizirani 
bifenil i deuterizirani terfenili. Ove se spojeve rabi u 
nuklearnim reaktorima za usporavanje neutrona (moderato ­
ri), kao me đuspojeve u proizvodnji teške vode, ili kod prou ­ 
čavanja termonuklearne fuzije. Ovi spojevi tako đer imaju 
veliku važnost u organskim analizama i sintezama.  
2845 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sljede će izotope i spojeve: 
1. ugljik 13, litij 6, litij 7 i njihove spojeve; 
2. bor 10, bor 11, dušik 15, kisik 18 i njihove spojeve (na 
primjer,  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Oni se koriste u znanstvenim istraživanjima te u nuklearnoj 
industriji.  
2846  Anorganski ili organski spojevi kovina rijetkih zemlji, 
itrija ili skandija ili mješavina tih kovina  
2846 10 00  spojevi cerija  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2846, tre ći odlomak, 
pod 1.  
2846 90 10 do 
2846 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava spojeve kovina iz skupine 
rijetkih zemlji, nazvane lantanidi (jer je lantan prva kovina u 
toj skupini), u koje su uklju čeni oksidi europija, gadolina, 
samarija i terbija (terbit), koje se rabi kao apsorbente 
neutrona u kontrolnim ili sigurnosnim šipkama nuklearnih 
reaktora i u cijevima za televizore u boji. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2846, tre ći 
odlomak, pod 2.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 202  
POGLAVLJE 29  
ORGANSKI KEMIJSKI PROIZVODI  
Općenito  
Skraćenica (INN) koji se pojavljuje iza naziva u kombiniranoj nomen ­
klaturi i njenim objašnjenjima, ozna čava ime sadržano u popisu me đu­
narodnih nevlasni čkih imena za farmaceutske tvari, što ih je objavila 
Svjetska zdravstvena organizacija.  
Skraćenica (INNM) ozna čava da je ime prihva ćeno od Svjetske zdrav ­
stvene organizacije kao „me đunarodno nevlasni čko ime (modificirano)”.  
Skraćenica (ISO) ozna čava da je naziv naveden kao jedan od uobi ča­
jenih naziva za pest-kontrole kemikalije i regulatore rasta biljaka u 
preporuci R 1750 Me đunarodne organizacije za normizaciju.  
Kondenzirani sustav je sustav sastavljen od najmanje dvije jezgre 
(prstena) što imaju samo jednu zajedni čku vezu i samo dva zajedni čka 
atoma.  
Izolirani kemijski definirani organski spojevi, u obliku prehrambenih 
dodataka u kapsulama (osim mikrokapsula), na primjer, od želatine, 
izuzeti su iz ovog poglavlja jer je pakiranje u kapsule obrada koju ne 
pokriva napomena 1 ovog poglavlja.  
Napomena 1 (a)  Vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, dio A, prva četiri odlomka. 
Ovo poglavlje obuhva ća: 
1. antracen čistoće 90 % masenog udjela ili ve će (pod­
broj 2902 90 00); 
2. benzen čistoće 95 % masenog udjela ili ve će (pod­
broj 2902 20 00); 
3. naftalen s to čkom kristalizacije 79,4 °C ili ve ćom (pod­
broj 2902 90 00); 
4. toluen čistoće 95 % masenog udjela ili ve će (pod­
broj 2902 30 00); 
5. ksilene što sadrže 95 % ili više masenog udjela ksilena 
(ukupnih izomera) (podbroj 2902 41 00 do 2902 44 00); 
6. etan i druge zasi ćene acikli čke ugljikovodike (osim 
metana i propana) pripremljene kao pojedina čne 
izomere čistoće 95 % ili ve će gledaju ći volumni udjel 
za plinovite produkte (  1 ) ili maseni udjel za neplinovite 
produkte (podbroj 2901 10 00); 
7. etilen čistoće 95 % volumnog udjela ili ve će (pod­
broj 2901 21 00); 
8. propen (propilen) čistoće 90 % volumnog udjela ili 
veće (podbroj 2901 22 00);  
_____________  
( 1 ) Plinovito stanje se promatra na temperaturi od 15 °C i kod pritiska od 1 013 mbar.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 203  
9. masne alkohole čistoće 90 % masenog udjela ili ve će, 
računane na anhidride, što sadrže šest ili više ugljikovih 
atoma (podbroj 2905 16, 2905 17 00 ili 2905 29 90); 
10. krezole (pojedina čno ili mješavine izomere) što sadrže 
95 % ili više masenog udjela krezola ili svih izomera 
krezola uzimaju ći ih zajedno (podbroj 2907 12 00); 
11. fenol čistoće 90 % masenog udjela ili ve će (pod­
broj 2907 11 00); 
12. ksilenole (pojedina čno ili mješavine izomere) što sadrže 
95 % ili više masenog udjela ksilenola ili svih izomera 
ksilenola uzimaju ći ih zajedno (podbroj 2907 19 10); 
13. masne kiseline (osim oleinske kiseline) čistoće 90 % 
masenog udjela ili ve će, računano na anhidrid, a što 
sadrže šest ili više ugljikovih atoma (tarifni broj 2915 
i 2916); 
14. oleinsku kiselinu čistoće 85 % masenog udjela ili ve će, 
računano na anhidrid (podbroj 2916 15 00); 
15. piridin čistoće 95 % masenog udjela ili ve će (pod­
broj 2933 31 00); 
16. metilpiridin (pikolin), 5-etil-2-metilpiridin (5-etil-2- 
pikolin) i 2-vinilpiridin, čistoće 90 % masenog udjela 
ili veće (podbroj 2933 39); 
17. kinolin čistoće 95 % masenog udjela ili ve će, računano 
na anhidrid (odre đeno plinskom kromatografijom) (pod ­
broj 2933 49 90); 
18. 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilkinolin, čistoće veće od 85 % 
masenog udjela, ra čunano na anhidrid (pod ­
broj 2933 49 90); 
19. akridin čistoće 95 % masenog udjela ili ve će, računano 
na anhidrid (odre đeno plinskom kromatografijom) (pod ­
broj 2933 99 80); 
20. derivate masnih kiselina i masnih alkohola iz pret ­
hodnih to čaka 9,13 i 14 (na primjer, soli, estere (osim 
glicerina), amine, amide, nitrile), pod uvjetom da zado ­
voljavaju kriterije dane za odgovaraju će masne kiseline 
ili alkohole.  
Napomena 1 (b)  Vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, dio A, zadnji odlomak.  
Napomena 1 (d)  Pod vodenim otopinama podrazumijeva se samo prave 
otopine, čak i ako je zbog nedovoljne koli čine vode tvar 
samo djelomi čno otopljena.  
Napomena 1 (f)  Što se ti če dodatka stabilizatora, agensa protiv prašenja, 
bojila, mirisnih tvari, vidjeti Op će napomene s objašnjenjem 
HS-a za ovo poglavlje, dio A, predzadnji odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 204  
Napomena 1 (g)  Što se ti če dodatka stabilizatora, agensa protiv prašenja, 
bojila, mirisnih tvari,vidjeti Op će napomene s objašnjenjem 
HS-a za ovo poglavlje, dio A, predzadnji odlomak.  
Napomena 5  Odredbe ove napomene primjenjuje se samo na razvrstava ­
nje, izme đu tarifnih brojeva, spojeva na koje se odnosi 
(vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a, dio G). 
Za razvrstavanje izme đu podbroja unutar jednog tarifnog 
broja primjenjuju se odredbe iz napomene 1 za podbrojeve 
uz ovo poglavlje.  
POTPOGLAVLJE I - UGLJIKOVODICI I NJIHOVI 
HALOGENI-, SULFO-, NITRO- ILI 
NITROZO-DERIVATI  
2902  Cikli čki ugljikovodici  
2902 19 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: azulen (biciklo[5,3,0]dekapen ­
ten) i njegove alkalne derivate kao što su, primjerice, kama ­
zulen, (7-etil-1,4-dimetilazulen), gvajazulen (7-izopropil-1,4- 
dimetilazulen), vetiverazulen (2-izopropil-4,8-dimetilazulen).  
2903  Halogeni derivati ugljikovodika  
2903 39 28  perfluorirani zasi ćeni fluoridi  
U ovaj se podbroj razvrstava ugljikov tetrafluorid (tetraf ­
luormetan).  
2903 39 39  ostali nezasi ćeni fluoridi  
U ovaj se podbroj razvrstava tetrafluoretilen i trifluoretilen.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-heksaklorocikloheksan (HCH (ISO)), uklju ču­
jući lindan (ISO, INN)  
U ovaj se podbroj razvrstava lindan (ISO). Lindan je gama 
izomer heksaklorcikloheksana (HCH (ISO)) čistoće 99 % ili 
veće. Samo ovaj gama izomer HCH ima insekticidne 
osobine. Lindan se koristi u poljoprivredi te za obradu 
drveta.  
POTPOGLAVLJE II - ALKOHOLI I NJIHOVI 
HALOGENI-, SULFO-, NITRO- ILI 
NITROZO-DERIVATI  
2905  Acikli čki alkoholi i njihovi halogeni-, sulfo-, nitro- ili 
nitrozo-derivati  
2905 14 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava samo: sekbutilni (butan 2-ol) 
alkohol i izobutilni (2-metilpropan-1-ol) alkohol.  
2905 19 00  Ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava pentanol (amilni alkohol) ili 
sljedeće alkohole:  n-amilni (pentan-1-ol), sekamilni (pentan- 
2-ol), tertamilni (2-metilbutan-2-ol, amilen hidrat), izoamilni 
(3-metilbutan-1-ol), secizoamilni (3-metilbutan-2-ol), 2- 
metilbutan-1-ol, neopentilni (neoamil, 2,2-dimetilpropan-1- 
ol), pentan-3-ol.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 205  
2905 44 11 do 
2905 44 99  D-glucitol (sorbitol)  
U ove podbrojeve se razvrstava samo D-glucitol (sorbitol) 
što udovoljava odredbe napomene 1 uz ovo poglavlje. 
Oblike D-glucitola (sorbitola) što to ne udovoljavaju, 
razvrstava se u podbrojeve 3824 60 11 do 3824 60 99.  
2906  Cikli čki alkoholi i njihovi halogeni-, sulfo-, nitro- ili 
nitrozo-derivati  
2906 11 00  Mentol  
U ovaj se podbroj razvrstava samo: (–)-paramentol-3 ((–)- 
trans-1,2-cis-1,5-izopropil-2-metil-5-cikloheksanol), (±)-pa ­
ramentol-3 i (+)-paramentol-3. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje neomentol, izomentol i 
neoizomentol (podbroj 2906 19 00).  
POTPOGLAVLJE VI - SPOJEVI S KETONSKOM I 
KINONSKOM SKUPINOM  
2914  Ketoni i kinoni, neovisno imaju li drugu kisikovu 
skupinu ili ne, te njihovi halogeni-, sulfo-, nitro- ili 
nitrozo-derivati  
2914 50 00  keton fenoli i ketoni s drugom kisikovom skupinom  
Za potrebe ovog podbroja, pojam „drugom kisikovom 
skupinom” odnosi se na svaku kisikovu skupinu spomenutu 
u prethodnim tarifnim brojevima ovog poglavlja, osim alko ­
holnih aldehidnih i fenolnih skupina.  
2914 61 00 do 
2914 69 80  kinoni  
U ove se podbrojeve razvrstava spojeve spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2914, dio E i F. Za potrebe 
ovih podbrojeva, pod pojmom „kinoni” u širem se smislu 
podrazumijeva na primjer, „kinone bilo da sadrže ili ne 
kisikove skupine”. Oni stoga obuhva ćaju kinone bez druge 
kisikove skupine (osim kinonske skupine), kinon-alkohole, 
kinon-fenole, kinon-aldehide i kinone s drugom kisikovom 
skupinom (osim prethodno spomenutih).  
POTPOGLAVLJE VII - KARBOKSILNE KISELINE I 
NJIHOVI ANHIDRIDI, HALOGENIDI, PEROKSIDI I 
PERKISELINE, TE NJIHOVI HALOGENI-, SULFO-, 
NITRO- ILI NITROZO-DERIVATI  
2915  Zasi ćene acikli čke monokarboksilne kiseline i njihovi 
anhidridi, halogenidi, peroksidi i perkiseline; njihovi 
halogeni-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati  
Za kriterije čistoće masnih kiselina i njihovih derivata, 
vidjeti objašnjenja za ovo poglavlje, op će odredbe za napo ­
menu 1 (a), to čke 13 i 20.  
2916  Nezasi ćene acikli čke monokarboksilne kiseline, cikli čke 
monokarboksilne kiseline, njihovi anhidridi, halogenidi, 
peroksidi i perkiseline; njihovi halogeni-, sulfo-, nitro- ili 
nitrozo-derivati  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 206  
Za kriterije čistoće masnih kiselina i njihovih derivata, 
vidjeti objašnjenja za ovo poglavlje, op će odredbe za napo ­
menu 1 (a), to čke 13, 14 i 20.  
POTPOGLAVLJE IX - SPOJEVI S DUŠIKOVIM 
SKUPINAMA  
2921  Spojevi s amino skupinom  
2921 42 00  derivati anilina i njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2921 42 do 2921 49.  
2921 43 00  toluidini i njihovi derivati; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2921 42 do 2921 49.  
2921 44 00  difenilamin i njegovi derivati; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2921 42 do 2921 49.  
2921 45 00  1-naftilamin (alfa-naftilamin), 2-naftilamin (beta-naftila ­
min) i njihovi derivati; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2921 42 do 2921 49.  
2921 49 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2921 42 do 2921 49.  
2923  Kvarterne amonijeve soli i hidroksidi; lecitini i ostali 
fosfoaminolipidi, neovisno jesu li kemijski odre đeni ili ne  
2923 20 00  lecitini i ostali fosfoaminolipidi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2923, četvrti odlo ­
mak, pod 2. 
Ostali fosfoaminolipidi iz ovog podbroja su esteri (fosfatidi) 
slični lecitinima. Oni uklju čuju cefalin, dušikove organske 
baze od kojih su kolamin i serin, sfingomilin, dušikove baze 
od koji su kolin i sfingozin  
2925  Spojevi s karboksiimidnom skupinom (uklju čujući 
saharin i njegove soli) i spojevi s imino skupinom  
2925 11 00  saharin i njegove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2925, dio A, prvi 
odlomak, pod 1.  
POTPOGLAVLJE X - ORGANSKO-ANORGANSKI 
SPOJEVI, HETEROCIKLI ČKI SPOJEVI, 
NUKLEINSKE KISELINE I NJIHOVE SOLI I 
SULFONAMIDI  
2930  Organski sumporni spojevi  
Organske sumporne spojeve, definirane napomenom 6 uz 
ovo poglavlje, razvrstava se u ovaj tarifni broj, neovisno 
da li sadrže ili ne drugu nekovinu ili kovinu direktno 
vezanu na ugljikove atome.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 207  
2932  Heterocikli čki spojevi samo s heteroatomom ili heteroa ­
tomima kisika  
2932 20 10 do 
2932 20 90  laktoni  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2932 20. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2932, prvi 
odlomak, dio B.  
2933  Heterocikli čki spojevi samo s dušikovim heteroatomom 
(atomima):  
2933 11 10 i 
2933 11 90  fenazon (antipirin) i njegovi derivati  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2933 11, 2933 21 i 
2933 54.  
2933 21 00  hidantoin i njegovi derivati  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2933 11, 2933 21 i 
2933 54.  
2933 49 10  halogeni derivati kinolina; derivati kinolinkarboksilne 
kiseline  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2933, prvi odlomak, 
pod D. 
Za potrebe ovog tarifnog podbroja, pojam „halogeni derivati 
kinolina” odnosi se samo na one derivate kinolina kod kojih 
su jedan ili više atoma vodikau sustavu aromatskih prste ­
nova zamijenjeni odgovaraju ćim brojem atoma halogena. 
Pojam „derivati kinolinkarboksilne kiseline” uklju čuje deri­
vate kinolinkarboksilne kiseline kod kojih su jedan ili više 
atoma vodikau sustavu aromatskih prstenova i/ili kiselinskoj 
skupini zamijenjeni.  
2933 52 00  malonilurea (barbiturna kiselina) i njene soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2933 11, 2933 21 i 
2933 54.  
2933 54 00  ostali derivati maloniluree (barbiturne kiseline); njihove 
soli 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 2933 11, 2933 21 i 
2933 54.  
2933 79 00  ostali laktami  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2933 79. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2933, prvi 
odlomak, dio G, pod 2 do 7.  
POTPOGLAVLJE XI - PROVITAMINI, VITAMINI I 
HORMONI  
2936  Provitamini i vitamini, prirodni ili proizvedeni sintezom 
(uključujući prirodne koncentrate), njihovi derivati koje 
se rabi prvenstveno kao vitamine te me đusobne mješa ­
vine prethodno navedenih spojeva, neovisno jesu li u 
nekom otapalu ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 208  
Proizvodi iz ovog tarifnog broja mogu biti: 
— stabilizirani u uljnom obliku, 
— stabilizirani prevla čenjem, npr. želatinom, voskom, 
mastima, gumom raznih vrsta ili derivatima celuloze u 
obliku mikrokapsula, 
— apsorbirani na silicijevom dioksidu. 
Na razvrstavanje u ovaj tarifni broj ne utje če dodatak 
omekšiva ča ili agensa protiv grudanja. 
Međutim, produkte apsorbirane na ionskim izmjenjiva čima 
isključuje se iz ovog tarifnog broja i razvrstava prema 
njihovom sastavu i uporabi.  
2936 90 00  ostalo, uklju čujući prirodne koncentrate  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2936 90.  
2937  Hormoni, prostaglandini, tromboksani i leukotrieni, 
prirodni ili dobiveni sintezom; njihovi derivati i struk ­
turni analozi, uklju čujući lančano modificirane polipep ­
tide, koje se rabi prvenstveno kao hormone  
Za definiciju pojma „hormoni” i izraza „koje se rabi prven ­
stveno kao hormone”, vidjeti napomenu 8 uz ovo poglavlje. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo one produkte što 
zadovoljavaju uvjete dane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2937, prvi odlomak .pod I do VI, i drugi odlomak.  
2937 11 00  somatotropin, njegovi derivati i strukturni analozi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio A, pod 1.  
2937 12 00  inzulin i njegove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio A, pod 2.  
2937 19 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio A, pod 3 do 20.  
2937 21 00 do 
2937 29 00  steroidni hormoni, njihovi derivati i strukturni analozi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio B. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis 
steroida što ih se rabi u prvom redu radi njihovog hormon ­
skog djelovanja”, produkte što su navedeni kao „kortikoste ­
roidi”.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 209  
2937 21 00  kortizon, hidrokortizon, prednizon (dehidrokortizon) i 
prednizolon (dehidrohidrokortizon)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio B, pod 1 (a), (b), (c) i (d).  
2937 22 00  halogenirani derivati kortikosteroidnih hormona  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio B, pod 2.  
2937 23 00  estrogeni i progestogeni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio B, pod 3. 
Vidjetijoš i Napomene s objašnjenjemHS-a tarifnog 
broja 2937, „Popis steroida što ih se rabi u prvome redu 
zbog njihove hormonske funkcije”, u vezi tvari koje su na 
popisu navedene kao „estrogeni” ili „progestogeni”.  
2937 29 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio B, pod 1 (e) i (f), te B pod 4.  
2937 50 00  prostaglandini, tromboksani i leukotrieni, njihovi deri ­
vati i strukturni analozi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio C.  
2937 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2937, „Popis produ ­
kata što ih se razvrstava kao produkte iz tarifnog 
broja 2937”, dio D.  
POTPOGLAVLJE XII - GLIKOZIDI I ALKALOIDI, 
PRIRODNI ILI DOBIVENI SINTEZOM, TE NJIHOVE 
SOLI, ETERI, ESTERI I OSTALI DERIVATI  
2938  Glikozidi, prirodni ili dobiveni sintezom, te njihove soli, 
eteri, esteri i ostali derivati  
Glikozidi iz ovog tarifnog broja sastoje se od še ćernog 
dijela i neše ćernog dijela (aglikona). Ovi su dijelovi 
vezani jedan na drugi preko anomernog ugljikovog atoma 
šećera. Stoga se spojeve kao što su vacin i hamamelitanin iz 
tarifni broja 2940 ne smatra glikozidima. 
Najčešći glikozidi koji se javljaju u prirodi su O-glikozidi. 
Međutim, u prirodi se javljaju i N-glikozidi, S-glikozidi i 
C-glikozidi, u kojima je še ćerni anomerni ugljikov atom na 
aglikon vezan preko dušikovog, sumporovog ili ugljikovog 
atoma (na primjer, sinigrin, aloin, skoparin).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 210  
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje sljede će spojeve: 
a) nukleozide i nukleotide iz tarifnog broja 2934 (vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 2934, tre ći odlomak, 
pod D 5; 
b) alkaloide iz tarifnog broja 2939 (na primjer, tomatin); 
c) antibiotike iz tarifnog broja 2941 (na primjer, toiokami ­
cin). 
2938 90 10  digitalis glukozidi  
Pored spojeva spomenutih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 2938, tre ći odlomak, pod 2, u ovaj se podbroj razvrsta ­
va: 
— acetildigitoksin, acetildigoksin, acetilgitoksin, 
— dezacetilanatosid A, B, C i D, 
— digifolein, diginatin, diginin, digipurpurin, digitalij 
verum i germanikum, 
— gitalin, gitaloksin, gitonin, glukoverodoksin, 
— lanafolein, lanatosid A,B, C i D, 
— trigonin, verodoksin.  
2938 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava spojeve spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 2938, tre ći odlomak, pod 4 
do 9, kao i u zadnja dva odlomka.  
2939  Alkaloidi, prirodni ili dobiveni sintezom te njihove soli, 
eteri, esteri i ostali derivati  
2939 69 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sljede će alkaloide glavice raži: 
ergotaminin; ergozin i ergozinin; ergokristin i ergokristinin; 
ergokriptin i ergokriptinin; ergokornin i ergokorninin; ergo ­
bazin i ergobazinin, i njihovi derivati, na primjer, dihidroer ­
gotamin, dihidroergotoksin, metilergobazin.  
2939 71 00  kokain, ekgonin, levometamfetamin, metamfetamin 
(INN), metamfetamin racemat; njihove soli, esteri i 
ostali derivati  
Ovaj podbroj uklju čuje alkaloide dobivene sintezom.  
2939 79  Ostalo  
Vidjeti objašnjenje uz podbroj 2939 71 00.  
POTPOGLAVLJE XIII - OSTALI ORGANSKI 
SPOJEVI  
2941  Antibiotici  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 211  
2941 10 00  penicilini i njihovi derivati sa strukturom penicilinske 
kiseline; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2941 10. 
Neki primjeri penicilina su: natrijev benzilpenicilin (fenace ­
tilpenin natrija), natrijev amilpenicilin (n-karboksiheksenil ­
penin natrija), biosinterizirani penicilini i penicilini sa zaka ­ 
šnjelim otpuštanjem kao što je prokain penicilin i benzatin 
dipenicilin.  
2941 20 30 i 
2941 20 80  streptomicini i njihovi derivati; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2941 20. 
Pored streptomicina, u ove se podbrojeve razvrstava mano ­
sidostreptomicin i sve soli ovih spojeva, na primjer, njihovi 
sulfati i pantotenati.  
2941 30 00  tetraciklini i njihovi derivati; njihove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2941 30. 
U ovaj se podbroj razvrstava oksitetraciklin i tetraciklin 
hidroklorid.  
2941 40 00  kloramfenikol i njegovi derivati; njegove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2941 40.  
2941 50 00  eritromicin i njegovi derivati; njegove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 2941 50. 
Soli eritromicina uklju čuju hidrokloride, sulfate, citrate, 
palmitate, stearate, glukoheptonate; s kloridima kiselina 
daju odgovaraju će estere, s anhidrima kiselina stvaraju 
monoestere kao što su glutarat, maleat i ftalat.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 212  
POGLAVLJE 30  
FARMACEUTSKI PROIZVODI  
Općenito  
Opis proizvoda kao lijeka u zakonodavstvu Unije (osim onog odre đenog 
za razvrstavanje u kombiniranu nomenklaturu) ili u nacionalnim zako ­
nodavstvima država članica, ili u bilo kojoj farmakopeji, nije odlu čujući 
kada se razmatra razvrstavanje u ovo poglavlje.  
Dodatna napo ­
mena 1  1. Biljni medicinski pripravci su pripravci na osnovi jedne 
ili više aktivnih tvari, što ih se dobiva iz bilja ili njihovih 
dijelova postupcima kao što je sušenje, mljevenje, 
ekstrakcija ili pro čišćavanje. 
Aktivna tvar je kemijski odre đena tvar, kemijski odre ­ 
đena skupina tvari (na primjer, alkaloidi, polifenoli, anto ­
cijanini) ili biljni ekstrakt. Ove aktivne tvari moraju imati 
medicinska svojstva prevencije ili lije čenja odre đenih 
bolesti, slabosti ili njihovih simptoma. 
2. Homeopatski medicinski pripravci pripremljeni su od 
proizvoda, tvari ili smjesa što ih se naziva homeopatske 
sirovine (mati čne-izvorne tinkture). Stupanj razrje đenja 
mora biti naveden (na primjer, D6). 
3. Vitaminski ili mineralni pripravci su pripravci na osnovi 
vitamina iz tarifnog broja 2936, ili minerala, uklju čujući 
elemente u tragovima te njihovih smjesa. Oni su namije ­
njeni liječenju ili prevenciji od odre đenih bolesti, slabosti 
ili njihovih simptoma. Takvi pripravci sadrže uglavnom 
veće količine vitamina ili minerala, op ćenito najmanje tri 
puta ve će vrijednosti od preporu čenih dnevnih 
količina (RDA). 
Kad je rije č o dnevnom preporu čenom unosu odre đenih 
vitamina i minerala primjerice vidjeti tablicu iz Priloga 
XIII. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i 
Vijeća od 25. listopad. 2011. o informiranju potroša ča o 
hrani (SL L 304, 22.11.2011., str. 58.), navedenu u 
nastavku:  
Vitamini i minerals  RDA  
vitamin A  800 μg 
vitamin D  5 μg 
vitamin E  12 mg  
vitamin K  75 μg 
vitamin C  80 mg  
tiamin  1,1 mg  
riboflavin  1,4 mg  
niacin  16 mg  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 213  
Vitamini i minerals  RDA  
vitamin B  6 1,4 mg  
folna kiselina  200 μg 
vitamin B  12 2,5 μg 
biotin  50 μg 
pantotenska kiselina  6 mg  
kalij 2 000 mg  
klorid  800 mg  
kalcij  800 mg  
fosfor  700 mg  
magnezij  375 mg  
željezo  14 mg  
cink 10 mg  
bakar  1 mg  
mangan  2 mg  
fluorid  3,5 mg  
selen  55 μg 
krom  40 μg 
molibden  50 μg 
jod 150 μg 
4. Preporu čena dnevna koli čina (RDA) esencijalnih amino- 
kiselina za odrasle osobe težine 70 kg, u skladu sa 
zajedničkim savjetovanjem stru čnjaka WHO-a/FAO-a/ 
UNU-a iz 2007:  
Esencijalna aminokiselina  RDA (mg)  
Histidin  700  
Izoleucin  1 400  
Leucin  2 730  
Lizin  2 100  
Metionin + Cistein  1 050  
Cistein  287  
Metionin  728  
Fenilalanin + Tirozin  1 750  
Treonin  1 050  
Triptofan  280  
Valin  1 820  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 214  
Preporučena dnevna koli čina (RDA) esencijalnih masnih 
kiselina za odrasle osobe težine 70 kg, u skladu sa 
zajedničkim savjetovanjem stru čnjaka WHO-a/FAO-a/ 
UNU-a iz 2007: 
Vrste esencijalnih 
masnih kiselina  Naziv esencijalne 
masne kiseline  RDA (g)  
n-3 višestruko neza ­
sićene masne kise ­
line linolenska 
kiselina (ALA)  2 
dugolančane n-3 
višestruko nezasi ­ 
ćene masne kiseline  EPA i DHA  0,25  
n-6 višestruko neza ­
sićene masne kise ­
line linolna kiselina  10  
Iz tarifnog broja 3004 isklju čuje se, izme đu ostalog, 
prehrambene dodatke i dijetetske pripravke (vidjeti tako đer 
napomenu 1 (a) uz ovo poglavlje).  
3001  Žlijezde i ostali organi za organoterapijsku uporabu, 
sušeni, neovisno jesu li u prahu ili ne; ekstrakti od 
žlijezda ili drugih organa ili od njihovih izlu čevina, za 
organoterapijsku uporabu; heparin i njegove soli; ostale 
ljudske ili životinjske tvari pripremljene za terapijsku ili 
profilakti čnu uporabu, nespomenute niti uklju čene na 
drugom mjestu  
3001 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i intrinzi čni faktor (osušeni, 
pročišćeni ekstrakt sluznice želuca svinja).  
3001 90 20 do 
3001 90 98  ostalo  
Osim proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3001, pod A, ovi tarifni podbrojevi obuhva ćaju još i 
hipofizu, nandbubrežnu žlijezdu i štitnja ču. 
3001 90 91  heparin i njegove soli  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3001, pod C.  
3002  Ljudska krv; životinjska krv pripremljena za terapijsku, 
profilakti čnu ili dijagnosti čku uporabu; antiserumi te 
ostale frakcije krvi i modificirani imunološki proizvodi, 
dobiveni biotehnološkim postupcima ili na drugi na čin; 
cjepiva, toksini, kulture mikroorganizama (osim 
kvasaca) i sli čni proizvodi  
3002 12 00  antiserumi i druge frakcije krvi  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode što su opisani u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 3002, pod C 1, drugi i 
treći odlomak. 
U ove se podbrojeve razvrstava i „normalni” serum, plazmu, 
fibrinogen, fibrin i, pod uvjetom da je pripremljen za tera ­
pijsku ili profilakti čnu uporabu, krvni albumin (na primjer, 
dobiven frakcioniranjem plazme ljudske krvi).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 215  
Krvni albumin što nije pripremljen za terapijsku ili profilak ­
tičnu uporabu se stoga isklju čuje (napomena 1 (h) uz ovo 
poglavlje) (tarifni broj 3502). 
Ne uključuje serume koji se upotrebljavaju kao reagensi za 
utvrđivanje krvnih grupa ili krvnih faktora (tarifni 
broj 3006).  
3002 13 00 do 
3002 19 00  imunološki proizvodi i ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvod opisan u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3002, pod C 2.  
3002 20 00  cjepiva za humanu medicinu  
Za tumačenje pojma „cjepiva (vakcine)”, vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 3002, pod D 1.  
3002 30 00  cjepiva za veterinarsku uporabu  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 3002 20 00.  
3002 90 50  kulture mikroorganizama  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3002, pod D 3.  
3002 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i toksine te, ukoliko su njima 
„slični proizvodi”, simbiotske parazite što ih se rabi za lije ­ 
čenje odre đenih bolesti, na primjer,  Plasmodium  (parazit 
malarije) i  Trypanosoma cruzi . 
3003  Lijekovi (osim proizvoda iz tarifnih brojeva 3002, 3005 
ili 3006) koji se sastoje od dvaju ili više sastojaka pomi ­
ješanih za terapijsku ili profilakti čnu uporabu, nepri ­
premljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja 
za pojedina čnu prodaju  
3003 10 00  koji sadrže peniciline ili njihove derivate, sa strukturom 
penicilinske kiseline, ili streptomicine i njihove derivate  
U ovaj se podbroj razvrstava i kombinacije penicilina i 
streptomicina.  
3004  Lijekovi (osim proizvoda iz tarifnih brojeva 3002, 3005 
ili 3006) koji se sastoje od pomiješanih ili nepomiješanih 
proizvoda za terapijsku ili profilakti čnu uporabu, 
pripremljeni u odmjerene doze (uklju čujući i one u obli ­
cima za transdermalni sustav primjene) ili u oblike ili 
pakiranja za pojedina čnu prodaju  
Vidjeti dodatnu napomenu 1 uz ovo poglavlje. 
Za razliku od prethodnog tarifnog broja, u ovaj se tarifni 
broj razvrstava tako đer „nepomiješane proizvode”. Za tuma ­ 
čenje pojma „nepomiješani proizvodi”, vidjeti napo ­
menu 3 (a) uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za tarifni 
broj 3004, četvrti i peti odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 216  
Pojmovi „u odmjerenim dozama (uklju čujući i one za trans ­
dermalni sustav primjene)” i „u oblicima ili pakiranjima za 
pojedinačnu prodaju za terapijsku ili profilakti čnu uporabu” 
definirani su u Objašnjenjima HS za tarifni broj 3004, prvi i 
drugi odlomak. 
Lijekove pripremljene u pakiranja za dulje razdoblje 
primjene ili za bolnice i sli čne ustanove se tako đer 
razvrstava ovdje. U tom je slu čaju uglavnom na pakiranju 
naznačeno da sadrži ve ći broj pojedina čnih proizvoda nami ­
jenjenih za dulje razdoblje primjene ili da su namijenjeni za 
bolničku uporabu. 
Činjenica da se lijekovima što, primjerice, sadrže antibio ­
tike, hormone ili liofilizirane proizvode te onima koji su 
pripremljeni u ampule ili bo čice i dalje mora dodati voda 
bez pirogena ili neko drugo sredstvo za razrje đivanje prije 
njihove primjene ne isklju čuje ih iz ovog tarifnog broja.  
►M8 Ovaj tarifni broj uklju čuje, među ostalim, pripravke 
hormona, koenzima i kofaktora. Ti se pripravci temelje na 
hormonima iz tarifnog broja 2937, enzimskim kofaktorima i 
njihovim mješavinama. Takvi pripravci sadržavaju dostatnu 
količinu aktivnih tvari za ostvarivanje terapeutskih ili profi ­
laktičnih učinaka kod odre đenih bolesti ili tegoba. Dnevna 
doza preporu čuje se na oznaci, ambalaži ili na popratnim 
uputama za uporabu. 
Anatomsko-terapijsko-kemijski (ATK) indeks lijekova 
(https://www.whocc.no/atc_ddd_index/), koji je sastavila 
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), nazna čuje defini ­
ranu dnevnu dozu (DDD) s terapijskim ili profilakti čnim 
učinkom ako se primjenjuje u koli činama koje su jednake 
količinama navedenim u tom indeksu ili ve će od njih. 
Vrijednosti definiranih dnevnih doza za kategoriju α- 
lipoične kiseline i melatonina prikazane su u sljede ćoj 
tablici:  
Naziv aktivne 
tvari Definirana 
dnevna doza  Jedinica  Način primjene  
α-lipoična 
kiselina ili 
tioktična 
kiselina  0,6 g  oralno  
0,6 g  parenteralno  
Melatonin  2  mg  oralno  ◄ 
3005  Vata, gaza, zavoji i sli čni proizvodi (npr. pripremljeni 
zavoji, flasteri, pripremljeni oblozi), impregnirani, 
premazani ili prevu čeni farmaceutskim tvarima ili 
pripremljeni u oblike ili pakiranja za pojedina čnu 
prodaju za kiruršku, medicinsku, zubarsku ili veteri ­
narsku uporabu  
3005 10 00  ljepljivi zavoji i ostali proizvodi koji imaju ljepljivi sloj  
Iz ovog se podbroja isklju čuje teku će zavoje (pod ­
broj 3005 90 99).  
3006  Farmaceutska roba navedena u napomeni 4 u ovom 
poglavlju  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 217  
3006 10 10 do 
3006 10 90  sterilni kirurški katgut, sli čni sterilni materijali za 
kirurško šivanje (uklju čujući sterilni apsorpcijski konac 
za kirurgiju ili zubarstvo) i sterilni ljepljivi materijali za 
kirurško zatvaranje rana; sterilna laminarija i sterilni 
tamponi; sterilna apsorpcijska sredstva za zaustavljanje 
krvarenja u kirurgiji i zubarstvu; sterilne ljepljive bari ­
jere za kirurgiju ili zubarstvo, neovisno jesu li apsorp ­
cijske ili ne  
Pojmove u ovim podbrojevima treba tuma čiti doslovno. U 
ove se podbrojeve zato ne uklju čuje na primjer, sterilne 
spojnice za spajanje rana, rezova ili sli čnog u kirurgiji 
(tarifni broj 9018).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 218  
POGLAVLJE 31  
GNOJIVA 
3103  Fosfatna gnojiva, mineralna ili kemijska  
3103 11 00 i 
3103 19 00  superfosfat  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3103, pod A 1.  
3105  Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri 
gnojiva elementa - dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; 
roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sli čnim obli­
cima ili u pakiranjima bruto mase ne ve će od 10 kg  
Vidjeti napomenu 6 uz ovo poglavlje za definiciju „ostalih 
gnojiva” koja se koristi u ovom tarifnom broju.  
3105 10 00  roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sli čnim obli­
cima ili u pakiranjima bruto mase ne ve će od 10 kg  
Pojam „sli čni oblici” odnosi se na robu pripremljenu u 
izmjerenim koli činama. Iz toga slijedi da se gnojiva 
pripremljena u uobi čajene industrijske oblike (na primjer, 
granule) ne smatra sli čnim oblicima.  
3105 20 10 i 
3105 20 90  mineralna ili kemijska gnojiva, koja sadrže tri gnojiva 
elementa – dušik, fosfor i kalij  
Pojam „koja sadrže tri gnojiva elementa-dušik, fosfor i 
kalij” odnosi se na te elemente prisutne u dovoljnim koli či­
nama da vrše funkciju pravog gnojenja i nisu obi čne neči­
stoće. 
Dušik može biti prisutan u obliku nitrata, amonijevih soli, 
uree, kalcijevog cijanamida ili drugih organskih spojeva. 
Fosfor je ve ćinom prisutan u obliku fosfata, više ili manje 
topivih, ili se ponekad pojavljuje u organskom obliku. 
Kalij je prisutan u obliku soli (karbonata, klorida, sulfata, 
nitrata itd.). 
U trgovini se sadržaj dušika, fosfora i kalija izražava, ovisno 
o vrsti, kao N, P  2 O 5 i K  2 O. 
U ove se podbrojeve razvrstava i gnojiva što su navedena u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 3105, pod B i C, pod 
uvjetom da sadrže tri gnojiva elementa - dušik, fosfor i 
kalij. Ponekad ih se naziva „NPK gnojiva”. 
Dvostruki amonijev kalijev fosfat, kada je kemijski odre đen 
spoj, isklju čuje se iz ove podbrojeve (podbroj 2842 90 80).  
3105 51 00 i 
3105 59 00  ostala mineralna i kemijska gnojiva koja sadrže dva 
gnojiva elementa – dušik i fosfor  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 219  
Objašnjenja za podbrojeve 3105 20 10 i 3105 20 90 primje ­
njuje se, uz nužne izmjene, i na ove podbrojeve u pogledu 
tumačenja pojma „koja sadrže dva gnojiva elementa - dušik 
i fosfor”.  
3105 51 00  koja sadrže nitrate i fosfate  
U ovaj se podbroj razvrstava gnojiva što sadrže i nitrate i 
fosfate bilo kojeg kationa, uklju čujući amonijev, ali isklju ­ 
čujući kalijev. 
Proizvodi što su opisani u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3105, pod B 2, ali što su dobiveni bez dodanih kali ­
jevih soli, primjeri su gnojiva što ih se razvrstava u ovaj 
podbroj.  
3105 59 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. mješavine mineralnih soli što sadrže fosfate bilo kojih 
kationa (isklju čujući kalij) te amonijevih soli osim 
nitrata; 
2. fosfo-duši čna gnojiva kod kojih je dušik prisutan u 
nekom drugom obliku osim u nitratnom ili amonijevom 
tj. u obliku kalcijevog cijanamida, uree ili u obliku 
drugih organskih spojeva. 
3. fosfo-duši čna gnojiva, vrsta što su opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 3105, pod C 1 i 3.  
3105 60 00  mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva gnojiva 
elementa - fosfor i kalij  
Objašnjenja za podbrojeve 3105 20 10 i 3105 20 90 primje ­
njuje se, uz nužne izmjene, na ove podbrojeve u pogledu 
tumačenja pojma „koja sadrže dva gnojiva elementa - fosfor 
i kalij”. 
U ove se podbrojeve razvrstava i gnojiva pripremljena od 
sljedećih smjesa: 
— kalciniranih prirodnih fosfata i kalijevog klorida, 
— superfosfata i kalijevog sulfata. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje kemijski odre đene kalijeve 
fosfate iz podbroja 2835 24 00, čak i onda kad bi ih se 
moglo uporabiti kao gnojiva.  
3105 90 20 i 
3105 90 80  ostalo  
Ovi tarifni podbrojevi obuhva ćaju: 
1. sva gnojiva koja sadrže dva gnojiva elementa - dušik i 
kalij. Međutim, iz ovih se podbrojeva isklju čuje kemijski 
određen kalijev nitrat i onda kada je namijenjen za 
uporabu kao gnojivo (podbroj 2834 21 00); 
2. gnojiva s jednim gnojivim elementom, osim onih što ih 
se razvrstava u tarifne brojeve 3102 do 3104.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 220  
POGLAVLJE 32  
EKSTRAKTI ZA ŠTAVLJENJE ILI BOJENJE; TANINI I NJIHOVI 
DERIVATI; BOJILA, PIGMENTI I DRUGE TVARI ZA BOJENJE; 
BOJE I LAKOVI; KITOVI I DRUGE MASE ZA BRTVLJENJE; 
TISKARSKE BOJE I TINTE 
Napomena 4  Pojam „otopine” u ovoj napomeni i u napomeni 6 (a) uz 
poglavlja 39 ne odnosi se na koloidne otopine.  
3201  Ekstrakti za štavljenje biljnog podrijetla; tanini i njihove 
soli, eteri, esteri i ostali derivati  
3201 20 00  ekstrakt mimoze  
Ekstrakti za štavljenje od mimoze (Australske akacije) dobi ­
vaju se iz kore razli čitih vrsta akacija (naro čito Acacia 
decurrens , Acacia pycnantha , Acacia mollissima ). 
Ekstrakt crnog drva iz  Acacia catechu , razvrstava se u 
tarifni podbroj 3203 00 10.  
3201 90 20  ekstrakt rujevine, ekstrakt valoneje, ekstrakt hrasta, 
ekstrakt kestena  
Valoneja su časke (kapice) žira od posebne vrste hrasta (na 
primjer od  Quercus valonea ) 
3201 90 90  ostalo  
Kao ekstrakte za štavljenje biljnog podrijetla, u ovaj se 
podbroj razvrstava: 
1. ekstrakte od kore smreke, mangrovog drveta, eukaliptusa, 
vrbe, breze; 
2. ekstrakte drva tizera i urunday ( Astronium balansae 
Engl. ); 
3. ekstrakte od plodova mirobolan i divi – divi; i 
4. ekstrakte od gambir listova.  
3202  Sinteti čke organske tvari za štavljenje; anorganske tvari 
za štavljenje; pripravci za štavljenje, neovisno sadrže li 
prirodne tvari za štavljenje ili ne; enzimatski pripravci 
za predštavljenje  
3202 10 00  sinteti čke organske tvari za štavljenje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3202, pod I A.  
3202 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3202, pod I B i II.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 221  
3203 00  Bojila biljnog ili životinjskog podrijetla (uklju čujući 
ekstrakte za bojenje, ali isklju čujući životinjsko crnilo) 
neovisno jesu li kemijski odre đena ili ne; pripravci na 
osnovi bojila biljnog ili životinjskog podrijetla navedeni 
u napomeni 3 uz ovo poglavlje  
3203 00 10  tvari za bojenje biljnog podrijetla i pripravci na osnovi 
tih tvari  
Ekstrakte od posebnih vrsta Perzijskih bobica ne rabi se 
prvenstveno kao tvari za bojenje i zato ih se isklju čuje iz 
ovog podbroja. To se odnosi posebno na ekstrakte od 
bobica vrste  Rhamnus cathartica  što ih se rabi za medi ­
cinske namjene i zbog toga ih se razvrstava u 
podbroj 1302 19 70. 
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća crno drvo ( Acacia catechu ). 
Crno drvo je ekstrakt za bojenje koji se dobiva od jednog 
varijeteta akacije.  
3204  Sinteti čka organska bojila, neovisno jesu li kemijski 
određena ili ne; pripravci na osnovi sinteti čkih organ ­
skih bojila navedeni u napomeni 3 uz ovo poglavlje; 
sintetički organski proizvodi vrsta koje se rabi kao sred ­
stva za fluorescentno izbjeljivanje ili kao luminofori, 
neovisno jesu li kemijski odre đeni ili ne  
3204 11 00 do 
3204 19 00  sintetička organska bojila i pripravci na osnovi tih bojila 
navedeni u napomeni 3 uz ovo poglavlje  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. sintetička organska bojila, me đusobno pomiješane ili 
nepomiješane, razrije đene ili nerazrije đene mineralnim 
tvarima što nemaju svojstvo bojenja, ali što sadrže 
male koli čine površinski aktivnih tvari ili drugih aditiva 
što olakšavaju prodiranje i vezanje bojila (vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 3204, dio I, drugi odlomak, 
pod A i B); i 
2. pripravke navedene u napomeni 3 uz ovo poglavlje, 
posebno proizvode opisane u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 3204, dio I, drugi odlomak, pod C do E. 
Kada bojila iz podbrojeva 3204 11 00 do 3204 19 00, zbog 
svoje uporabe mogu spadati u dvije ili više skupina unutar 
različitih podbrojeva, za njihovo razvrstavanje vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, jedanaesti 
odlomak.  
3204 11 00  disperzivna bojila i pripravci na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
drugi odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 222  
3204 12 00  kisela bojila, neovisno jesu li metalizirana ili ne i 
pripravci na osnovi tih bojila; nagrizna bojila i pripravci 
na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
treći i četvrti odlomak.  
3204 13 00  bazi čna bojila i pripravci na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
peti odlomak.  
3204 14 00  direktna bojila i pripravci na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
šesti odlomak.  
3204 15 00  redukcijska bojila (uklju čujući one koje ih se rabi u tom 
stanju kao pigmente) i pripravci na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
sedmi odlomak.  
3204 16 00  reaktivna bojila i pripravci na osnovi tih bojila  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
osmi odlomak.  
3204 17 00  pigmenti i pripravci na osnovi pigmenata  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
deveti odlomak.  
3204 19 00  ostalo, uklju čujući mješavine bojila iz dvaju ili više 
podbrojeva od 3204 11 do 3204 19  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3204 11 do 3204 19, 
deseti do dvanaesti odlomak.  
3204 20 00  sinteti čki organski proizvodi vrsta koje ih se rabi kao 
sredstva za fluorescentno izbjeljivanje  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 3204, dio II, pod 1.  
3204 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sinteti čke organske proizvode 
što ih se rabi kao luminofore, kao što je opisano u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3204, dio II, pod 2 i u sljede ća 
tri odlomka.  
3206  Ostala bojila; pripravci navedeni u napomeni 3 uz ovo 
poglavlje, osim onih iz tarifnog broja 3203, 3204 ili 
3205; anorganski proizvodi vrsta koje ih se rabi kao 
luminofori, neovisno jesu li kemijski odre đeni ili ne  
Vidjeti napomenu 5 uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 223  
Pigmente s jezgrom (nukleate), tj. pigmente koji se sastoje 
od jezgre inertnog materijala (obi čno od silicijeva dioksida) 
koja je pojedina čno posebnim tehni čkim postupkom prevu ­ 
čena slojem anorganske tvari za bojenje, razvrstava se u 
tarifni broj što odgovara tvari za bojenje koja se nalazi u 
sloju za prevla čenje. 
Tako se, na primjer, pigmente gore spomenute vrste čiji se 
sloj za prevla čenje sastoji od olovnog siliko-kromata, 
razvrstava u podbroj 3206 20 00; one čiji se sloj za prevla ­ 
čenje sastoji od bakrova borata ili kalcijeva plumbata, 
razvrstava se u podbroj3206 49 70.  
3206 11 00 i 
3206 19 00  pigmenti i pripravci na osnovi titanovog dioksida  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3206, dio A, pod 1, a 
ukoliko se radi o pripravcima iz ovih podbrojeva, četiri 
sljedeća odlomka iza to čke 13. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za podbroj 3206 19.  
3206 20 00  pigmenti i pripravci na osnovi spojeva kroma  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3206, dio A, pod 2, a 
ukoliko se radi o pripravcima iz ovog podbroja, četiri slje­
deća odlomka iza to čke 13. 
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. molibden crvena, koja se sastoji od smjese kristala 
olovna molibdata, olovna kromata i obi čno olovna 
sulfata; 
2. smjesu kristala olovna sulfata, olovna kromata, barijeva 
kromata, cinkova kromata ili stroncijeva kromata; 
3. pigmente na osnovi željezova kromata („siderin” žuto), 
na osnovi kalijeva dikromata i kalcijeva dikromata ili 
kromova oksida.  
3206 41 00  ultramarin i pripravci na osnovi ultramarina  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3206, dio A, pod 3, a 
ukoliko se radi o pripravcima iz ovog podbroja, četiri slje­
deća odlomka iza to čke 13.  
3206 42 00  litopon i ostali pigmenti i pripravci na osnovi cinkovog 
sulfida  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3206, dio A, pod 4, a 
ukoliko se radi o pripravcima iz ovog podbroja, četiri slje­
deća odlomka iza to čke 13.  
3206 49 10  magnetit  
U ovaj se podbroj razvrstava samo fino samljeveni magnetit.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 224  
Magnetit čiji maseni udio od 95 % ili ve ći prođe kroz sito s 
otpadom od 0,045 mm smatra se fino mljevenim.  
3206 49 70  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3206, dio A pod 5 do 13, a ukoliko se radi o priprav ­
cima iz ovaj podbroj, četiri sljede ća odlomka iza to čke 13, u 
ovaj se podbroj razvrstava i: 
1. mangan plavo - pigment na osnovi barijeva manganata i 
barijeva sulfata; 
2. umjetni oker - pigment dobiven iz željezova umjetnog 
oksida; i 
3. žuti pigment na osnovi niklova titanata. 
Kod pigmenata koji se sastoje od fino samljevene ruda če, 
pojam „fino samljeven” tuma či se na isti na čin kao i za 
magnetit iz podbroja 3206 49 10.  
3206 50 00  anorganski proizvodi vrsta koje se rabe kao luminofore  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3206, dio B.  
3207  Pripremljeni pigmenti, pripremljena sredstva za zamu ći­
vanje i pripremljena bojila, staklasti emajli i glazure, 
glineni premazi, teku ći kerami čki lakovi i sli čni 
pripravci, vrsta koje se rabi u industriji keramike, 
emajla ili stakla; staklena frita i ostalo staklo, u obliku 
praha, granula ili ljuskica  
3207 10 00  pripremljeni pigmenti, pripremljena sredstva za zamu ći­
vanje, pripremljena bojila i sli čni pripravci  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 3207, prvi odlomak, pod 1. 
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća: 
1. pigmente poznate kao kobaltovi aluminati, koji se 
sastoje od nestehiometrijske smjese aluminijeva oksida 
i kobaltova oksida; 
2. pigmente poznate kao kobaltovi silikati, koji se sastoje 
od nestehiometrijske smjese silicijeva i kobaltova 
oksida; 
3. smjese kromova oksida i kobaltova oksida; 
4. smjese željezova oksida, kromova oksida i cinkova 
oksida; 
5. smjese olovna i željezova antimonata; 
6. vanadij žuto, koji se sastoji od cirkonijeva oksida i male 
količine vanadijeva pentoksida;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 225  
7. vanadij plavo, koji se sastoji od cirkonijeva silikata i 
male koli čine vanadijeva trioksida; 
8. praseodim žuto, koji se sastoji od cirkonijeva silikata i 
praseodimova oksida; 
9. željezno crvenu, koji se sastoji od cirkonijeva silikata i 
željezova oksida; 
10. pripravke za zamu ćivanje na osnovi kositrova oksida, 
cirkonijeva oksida i cirkonijeva silikata itd.  
3207 20 10  glineni premazi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3207, prvi odlomak, 
pod 3.  
3207 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava razli čite ustakljive smjese. Ovi 
su proizvodi uglavnom u obliku praha, granula ili ljuskica, 
pomoću kojih će se zagrijavanjem ostakliti proizvode od 
keramike ili kovine homogenom i glatkom površinom. Ta 
površina može biti sjajna ili bez sjaja, obojena ili bijele 
boje, prozirna ili zamu ćena. 
Ovi proizvodi mogu biti sljede ćeg sastava: 
1. od smjese, u obliku praha, staklene frite iz 
podbroja 3207 40 85 s drugim tvarima kao što je silicijev 
dioksid, feldspat, kaolin, pigmenti i dr.; 
2. od smjese, u obliku praha, silicijeva dioksida, feldspata, 
kalcijeva karbonata, magnezijeva karbonata itd. (tj. od u 
vodi netopivih osnovnih sastavina staklene frite) i 
ponekad od pigmenta. 
Ova dva tipa staklastih sastava proizvode prozirne 
premaze, obojene ili neobojene; 
3. od proizvoda navedenih to čke 1 i 2, s dodatkom sredstva 
za zamućivanje. U tom je slu čaju premaz zamu ćen, bijel 
ili obojen; 
4. od frite u obliku praha, granula ili ljuskica - sastavljene i 
dobivene kao što je navedeno u objašnjenjima za podbro ­
jeve 3207 40 40 i 3207 40 85 - ali kojoj je dodan još i 
pigment za bojenje ili sredstvo za zamu ćivanje, a 
ponekad oksidi što poboljšavaju vezanje premaza za 
kovinsku površinu. 
Pigmenti za bojenje koji se dodaju proizvodima iz ovog 
podbroja uklju čuju okside i soli kobalta, nikla, bakra, 
željeza, mangana, urana i kroma. 
Kao sredstvo za zamu ćivanje dodaje se uglavnom kositrov 
oksid, cirkonijev oksid, cirkonijev silikat, titanov oksid i 
anhidrid arsenove kiseline. 
Kao sredstva za poboljšanje vezanja premaza na kovinsku 
površinu dodaje se niklov i kobaltov oksid.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 226  
3207 30 00  teku ći keramički lakovi i sli čni pripravci  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3207, prvi odlomak, pod 4, u ovaj se podbroj 
razvrstava i pripravke na osnovi srebra dispergiranog u 
kolodiju ili terpentinskom ulju. Ove se pripravke nanosi 
na tinjac ili staklo u elektroindustriji ili kerami čkoj 
industriji.  
3207 40 40 i 
3207 40 85  staklena frita i ostalo staklo, u obliku praha, granula ili 
ljuskica  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. staklenu fritu, tj. proizvode dobivene naglim hla đenjem u 
vodi, teku će mase ili paste nastalih fuzijom izvornih 
komponenti stakla. Ove komponente su, na primjer, sili ­
cijev dioksid, natrijev karbonat, magnezijev karbonat, 
barijev karbonat, kalijev karbonat, kalcijev karbonat, 
natrijev sulfat, kalcijev sulfat, natrijev nitrat, kalijev 
nitrat, olovni oksid (olovna gle đa i minij), kaolin, feld ­
spat, boraks i borna kiselina. 
Staklenu fritu iz ovih podbrojeva uglavnom se rabi za 
pripremu ustakljivih smjesa. Razlikuje se od ustakljivih 
smjesa iz podbrojeva 3207 20 10 i 3207 20 90 po tome 
što ne sadrži pigmente, sredstva za zamu ćivanje i okside 
što poboljšavaju vezanje premaza na kovinsku površi ­
nu.Ovi proizvodi nakon ustakljivanja zagrijavanjem, 
daju više ili manje prozirnu površinu, ali ne jednoli čno 
zamućenu ili obojenu; 
2. prah i granule od stakla dobivene drobljenjem i mljeve ­
njem staklenih krhotina i staklenih otpadaka. Ove se 
proizvode, isto kao i neke vrste staklene frite opisane u 
točke 1, rabi u proizvodnji brusnih papira, brusnih 
tkanina i za sinteriranje u oblik diska, plo ča, cijevi i 
sl., kao i za razli čite laboratorijske namjene; 
3. „emajlirano staklo” u obliku praha, granula itd., što je 
specijalno staklo za ukrašavanje staklenih proizvoda. 
Obično se stali izme đu 540 i 600 °C u prozirnu i 
uglavnom obojenu masu. Kada je u masi, razvrstava ga 
se u tarifni broj 7001 00, a kada je u obliku šipke, palice 
ili cijevi u podbrojeve 7002 20 90 ili 7002 39 00; 
4. staklo u ljuskicama, bilo obojeno ili posrebreno, što ga se 
rabi za ukrašavanje i za dobivanje sitnih sfernih kuglica 
puhanog stakla; 
5. vitrit, poznat kao pjenasto staklo, u prahu ili granulama, 
što ga se dobiva od bijele, sive ili crne spužvaste mase, 
ovisno o sadržaju prisutnih ne čistoća.Uglavnom ga se 
rabi u proizvodnji elektri čnih izolatora (npr. osnova elek ­
tričnih žarulja).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 227  
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje staklene mikrokuglice što 
ih se rabi za prevla čenje kinematografskog platna, elektro ­
ničkih zaslona itd. (podbroj 7018 20 00).  
3212  Pigmenti (uklju čujući metalni prah i ljuskice) dispergi ­
rani u nevodenom mediju, u obliku teku ćine ili paste, 
vrsta koje se rabi u proizvodnji premaznih boja (uklju ­ 
čujući emajle); tiskarske folije; bojila i ostale tvari za 
bojenje pripremljeni u oblike ili pakiranja za pojedi ­
načnu prodaju  
3212 10 00  tiskarske folije  
Vidjeti napomenu 6 uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za 
tarifni broj 3212, dio B.  
3212 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3212, dijela A i C. 
Metalni prah i ljuskice, kako su navedeni u dijelu A Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 3212, uklju čuju: 
1. cinkov prah, što ne podnosi kisela veziva, ali je izvrsni 
antikorozivni pigment; 
2. lamelarni prah od nehr đajućeg čelika i nikla, što ga se 
rabi u antikorozivnim premazima otpornim na kiseline; 
3. olovni prah, pigment s bazi čnom reakcijom, rabi ga se 
kao zaštitu od korozije (posebno pomiješan s minijem ili 
bazičnim olovnim sulfatom) u uljnim premazima ili 
uljnim lakovima što ih se nanosi kao osnovni premaz 
za velike čelične objekte (hangari, mostovi, vijadukti 
itd.); 
4. bakreni i bron čani prah čiji lamelarni listi ći u lakovima 
na osnovi alkohola, prirodnih ili umjetnih smola daju 
dekorativne premaze.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 228  
POGLAVLJE 33  
ETERIČNA ULJA I REZINOIDI; PARFUMERIJSKI, KOZMETI ČKI ILI 
TOALETNI PROIZVODI 
3301  Eteri čna ulja (bez terpena ili ne), uklju čujući konkrete i 
absolute; rezinoidi; ekstrahirane oleosmole; koncentrati 
eteričnih ulja u mastima, nehlapivim (masnim) uljima, 
voskovima ili sli čno, dobiveni ekstrakcijom eteri čnih 
ulja pomo ću masti ili maceracijom; sporedni terpenski 
proizvodi deterpenacije eteri čnih ulja; vodeni destilati i 
vodene otopine eteri čnih ulja  
Neki sastavni dijelovi eteri čnih ulja po prirodi kvare miris 
ulja i zato ih je poželjno ukloniti, kao što su terpenski 
ugljikovodici (na primjer, pineni, kamfeni, limoneni). 
Eterična se ulja može deterpenirati razli čitim metodama, 
ovisno o njihovom sastavu, posebno frakcijskom destila ­
cijom u vakuumu, frakcijskom kristalizacijom, hla đenjem 
na niske temperature, odjeljivanjem pomo ću otapala itd. 
Eterična ulja što još sadrže svoje terpenske sastavine, kao i 
eterična ulja što po svojoj prirodi ne sadrže terpene (na 
primjer, zimzelenovo ulje i ulje gorušice) smatraju se 
uljima što nisu deterpenirana („nedeterpeniranim”).  
3301 12 10 do 
3301 19 80  eterična ulja iz plodova agruma  
Ta su ulja gotovo u potpunosti dobivena iz kore plodova. 
Imaju ugodan miris koji je sli čan mirisu vo ća upotrijeblje ­
nome u njihovoj pripravi. Ulja iz naran či nih cvjetova (ulje 
neroli) ne smatraju se eteri čnim uljima iz plodova agruma te 
se razvrstavaju u podbroj 3301 29 41 ili 3301 29 91. 
Deterpenirano eteri čno ulje jest eteri čno ulje iz kojeg je 
sadržaj monoterpenskih ugljikovodika djelomi čno ili u 
potpunosti odstranjen.  
3301 90 10  terpenski sporedni proizvodi deterpenacije eteri čnih ulja  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3301, pod C.  
3301 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. koncentrate eteri čnih ulja u mastima, u krutim uljima ili 
u voskovima (vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3301, 
pod B); 
2. vodene destilate i vodene otopine eteri čnih ulja (vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 3301, pod D, prvi do 
četvrti odlomak)  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 229  
3304  Proizvodi za uljepšavanje ili šminkanje i proizvodi za 
njegu kože (osim lijekova), uklju čujući pripravke za 
zaštitu od sunca ili pripravke za tamnjenje; pripravci 
za manikuru ili pedikuru  
3304 30 00  preparati za manikuru ili pedikuru  
Ovaj podbroj obuhva ća pripravke koji se upotrebljavaju za 
njegu ili tretman noktiju na rukama i nogama, kožice oko 
noktiju i kurjih o čiju. Međutim, isklju čeni su pripravci koji 
se upotrebljavaju za njegu kože, na primjer kreme za ruke 
(općenito, podbroj 3304 99 00).  
3304 99 00  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća proizvode za njegu kože (osim lije ­
kova), koji se nalaze na vati, pustu ili netkanim materija ­
lima, kao što su hidratiziraju ća sredstva, tonici i sredstva za 
čišćenje kože. Me đutim, ako su vata, pust ili netkani mate ­
rijali impregnirani, premazani ili prekriveni proizvodima 
koji im daju temeljno obilježje parfema, kozmetike, 
sapuna ili deterdženta, oni su isklju čeni iz ovog tarifnog 
broja (tarifni broj 3307 odnosno 3401).  
3305  Pripravci za uporabu na kosi  
3305 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava losione za kosu koji se na kosu 
nanose u teku ćem obliku i koji djeluju ili na vlasište ili na 
tjeme. To su op ćenito vodene ili alkoholne otopine.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 230  
POGLAVLJE 34  
SAPUN, ORGANSKA POVRŠINSKI AKTIVNA SREDSTVA, PRIPRAVCI 
ZA PRANJE, PRIPRAVCI ZA PODMAZIVANJE, UMJETNI VOSKOVI, 
PRIPREMLJENI VOSKOVI, PRIPRAVCI ZA POLIRANJE ILI 
RIBANJE, SVIJE ĆE I SLI ČNI PROIZVODI, PASTE ZA 
MODELIRANJE, „ZUBARSKI VOSKOVI” TE ZUBARSKI PRIPRAVCI 
NA OSNOVI SADRE 
3401  Sapun; organski površinski aktivni proizvodi i pripravci 
koje se rabi kao sapun, u obliku štapi ća, koluta, lije ­
vanih ili oblikovanih komada, neovisno sadrže li sapun 
ili ne; organski površinski aktivni proizvodi i pripravci 
za pranje kože, u obliku teku ćine ili kreme i priprem ­
ljeni u pakiranja za pojedina čnu prodaju, neovisno 
sadrže li sapun ili ne; papir, vata, pust i netkani mate ­
rijali, impregnirani, premazani ili prekriveni sapunom ili 
deterdžentom  
3401 11 00  za toaletnu uporabu (uklju čujući proizvode s ljekovitim 
tvarima)  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 3401, dio I, sedmi odlomak, pod 1, 
i takve proizvode objašnjene u dijelu II i IV za toaletnu 
uporabu.  
3401 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje sapun u obliku teku ćine ili 
paste.  
3401 30 00  organski površinski aktivni proizvodi i pripravci za 
pranje kože, u obliku teku ćine ili kreme i pripremljeni 
u pakiranja za pojedina čnu prodaju, neovisno sadrže li 
sapun ili ne  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3401, dio III.  
3403  Pripravci za podmazivanje (uklju čujući rezna ulja, 
pripravke za otpuštanje vijaka ili matica, pripravke 
protiv hr đe ili korozije i pripravke za odvajanje 
kalupa, na osnovi sredstava za podmazivanje) i pripravci 
vrsta koje se rabi za nauljivanje ili maš ćenje tekstilnih 
materijala, kože, krzna ili drugih materijala, ali isklju ­ 
čujući pripravke s masenim udjelom naftnih ulja ili ulja 
dobivenih od bitumenskih minerala, kao osnovnim 
sastojcima, 70 % ili ve ćim 
3403 19 80  ostalo  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća pripravke za podmazivanje 
strojeva, aparata i vozila. 
U ovaj se podbroj razvrstava pripravke navedene u Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 3403, prvi odlomak, pod A, što 
sadrže po masi manje od 70 % naftnih ulja ili ulja dobi ­
venih iz bitumenskih materijala.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 231  
Iz ovog se podbroja isklju čuje takve pripravke što sadrže po 
masi 70 % ili više naftnih ulja ili ulja dobivenih od bitu ­
menskih minerala. Kada takva ulja čine osnovne sastojke 
ovih proizvoda, razvrstava ih se u podbrojeve 2710 12 11 
do 2710 19 99, a u ostalim slu čajevima u 
podbroj 3403 19 10. 
Ovaj podbroj obuhva ća, među ostalim, pripravke na osnovi 
sintetičkih maziva. To se posebno odnosi na pripravke na 
osnovi jednog ili više sljede ćih sastavnih dijelova: 
— polialfaolefina ili poliizobutilena od kojih se manje od 
60 % vol. destilira na 300 °C, nakon konverzije na 1 
013 mbara ako se primjenjuje destilacija pod smanjenim 
pritiskom, 
— dugolan čanih alkilnih aromata, 
— estera, 
— poliglikola, 
— silikona.  
3403 91 00 i 
3403 99 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava pripravke vrsta spomenutih 
u tarifnom broju 3403 što ne sadrže naftna ulja ili ulja 
dobivena od bitumenskih materijala. Pojam „naftna ulja ili 
ulja dobivena od bitumenskih materijala” definiran je u 
napomeni 2 uz poglavlje 27. 
Ovi tarifni podbrojevi obuhva ćaju: 
1. pripravke za podmazivanje koji se sastoje od molibde ­
novog disulfida i polipropilenovog glikola te ostale 
pripravke za podmazivanje na osnovi molibdenovog 
disulfida, koncentrirane ili u obliku olovaka, šipki, 
pločica, listova i sli čno; 
2. pripravke za odjeljivanje kalupa koji se sastoje od 
vodene disperzije polietilenskog voska i aminoalkohol 
sapuna; 
3. pripravke za podmazivanje na osnovi natrijevog sapuna 
ili kalcijevog sapuna i boraksa namijenjenih zaštiti i 
podmazivanju čelične žice za vrijeme postupka izvla če­
nja; 
4. pripravci za podmazivanje strojeva, aparata i vozila  
3405  Politure i laštila, za obu ću, pokućstvo, podove, karose ­
rije, staklo ili kovine, paste i praškovi za ribanje te sli čni 
pripravci (neovisno jesu li u obliku papira, vate, pusta, 
netkanih materijala, celularne plasti čne mase ili celu ­
larne gume, impregniranih ili prevu čenih takvim 
pripravcima, ili ne), osim voskova iz tarifnog broja 3404  
3405 10 00  politure, laštila i sli čni pripravci za obu ću i kožu  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 232  
Osnovne komponente što ih se rabi u proizvodnji pripravaka 
za zaštitu obu će, uglavnom su voskovi (životinjski, biljni, 
mineralni ili umjetni), hlapiva otapala (terpentin, white spirit 
itd.), tvari za bojenje i razne druge supstance (alkohol, 
boraks, sinteti čka ulja, emulgatori itd.). 
Bojila za kožu, posebno ona za obu ću od antilop kože, ne 
smatra se laštilima i politurama i razvrstava ih se u 
podbroj 3212 90 00 (ako su, što je op ćenito slučaj, priprem ­
ljeni u oblike ili pakiranja za pojedina čnu prodaju). Iz ovog 
se podbroja tako đer isklju čuje i bjelilo za obu ću iz 
podbroja 3210 00 90. Sredstva za maš ćenje obuće općenito 
se razvrstava u podbrojeve 3403 11 00 ili 3403 91 00.  
3405 20 00  politure, laštila i sli čni pripravci za održavanje drvenog 
pokućstva, podova i ostale drvenarije  
Proizvodi namijenjeni održavanju drveta (podova, poku ć­
stva, drvenarije) imaju svojstva čišćenja te na površinama 
na koje se nanose ostavljaju tanki zaštitni sloj koji, nakon 
sušenja, a u nekim slu čajevima i poliranja, posvjetljuje boju 
tih površina ili im daje sjajan izgled. Takve se proizvode 
uglavnom isporu čuje u limenkama, bocama ili dozama s 
raspršivačem. Za njihovu se proizvodnju, osim voskova, 
otapala, tvari za bojenje i posebnih aditiva što ulaze i u 
sastav politura i laštila za obu ću, često rabi sljede će tvari: 
masne kiseline, biljna ulja (na primjer, palmino ulje, laneno 
ulje) ili mineralna ulja, sapune ili površinski aktivne tvari, 
smole (kopal, kolofonij itd.), silikone, mirise (na primjer, 
esencija bora, ružmarina), insekticide itd., ali ne i abrazivne 
materijale.  
3405 30 00  politure i sli čni pripravci za karoserije, osim politura za 
kovine  
Proizvodi namijenjeni održavanju karoserija vozila op ćenito 
se sastoje od emulzije voska ili otopine što sadrži silikone, 
ulja, emulgatore i, mogu ćne, meke abrazivne materijale.  
3405 40 00  paste, praškovi i ostali pripravci za ribanje  
Praškovi za ribanje ( čišćenje) kada za kupanje, umivaonika, 
pločica itd., sastoje se od smjese vrlo fino usitnjenih abra ­
ziva (na primjer, plovu ćac, pijesak) i sredstva za čišćenje u 
prahu (na primjer, anionske površinski aktivne tvari, sapun 
u prahu, natrijev fosfat, bezvodni natrijev karbonat). Oni su 
općenito pripremljeni u limenke ili paketi će. Paste za ribanje 
su proizvodi za ribanje izra đeni iz praška za ribanje s vezi ­
vom, na primjer, otopinom voska.  
3405 90 10  za poliranje kovina  
Sredstva za poliranje kovina namijenjena su za vra ćanje 
izvornog izgleda korodiranih, zaprljanih ili vremenskim 
uplivom istrošenih površina kovina. Taj se rezultat postiže 
brušenjem (mehani čkim poliranjem abrazivom) te pomo ću 
kemijskog ili čistećeg djelovanja kiselina ili lužina na 
okside, sulfide ili ostala zaprljanja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 233  
Osnovni materijali što ih se rabi za proizvodnju sredstava za 
poliranje kovina su fino usitnjeni abrazivi (npr. plovu ćac, 
kreda, kizelgur, tripolit, bentonit, silicijev dioksid), kiseline 
(na primjer, oksalna kiselina, oleinska kiselina, fosforna 
kiselina, sumporna kiselina), hlapiva otapala (na primjer, 
white spirit, trikloretilen, denaturirani alkohol), lužine (na 
primjer, amonijak, soda), površinski aktivne tvari kao što 
je sulfonirani masni alkohol, masti, sapuni i ponekad tvari 
za bojenje i sinteti čki mirisi. 
Sredstva za poliranje kovina dolaze u obliku praha, pasti 
različitog sastava (krema ili emulzija) ili teku ćina. Ovisno 
o vrsti, isporu čuje ih se u bocama, limenkama, kovinskim 
tubama, kutijama ili u obliku gruda, kugli, šipki itd.  
3405 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava, prije svega: 
1. politure za staklo što op ćenito sadrže vodu, alkohol, male 
količine amonijaka ili kiselina (na primjer, oksalna, 
vinska) i meke abrazivne materijale; 
2. proizvode za poliranje, gla čanje i fino brušenje drugih 
materijala.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 234  
POGLAVLJE 35  
BJELAN ČEVINASTE TVARI; MODIFICIRANI ŠKROBOVI; LJEPILA; 
ENZIMI 
3501  Kazein, kazeinati i ostali derivati kazeina; kazeinska 
ljepila  
3501 10 10 do 
3501 10 90  kazein  
U ove podbrojeve razvrstava se kazein pojašnjen u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3501, pod A 1. Ovaj se kazein 
bez obzira na postupak precipitacije prilikom dobivanja, 
razvrstava u ove podbrojeve kada sadrži po masi 15 % ili 
manje vode; u suprotnom ga se razvrstava u tarifni 
broj 0406. 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju proizvode vrste „cagliata”, 
kao što su opisani u objašnjenjima za podbrojeve 0406 10 30 
do 0406 10 80, tre ći stavak.  
3501 10 90  ostalo  
Kazein iz ovog podbroja rabi se, prije svega, u proizvodnji 
dijetetskih proizvoda (na primjer, keksa, kruha); može ga se 
također rabiti u proizvodnji hrane za životinje.  
3501 90 10  kazeinska ljepila  
Kazeinsko ljepilo, tako đer poznato kao hladno ljepilo, je 
pripravak na osnovi kazeina i vapna s dodatkom malih 
količina ostalih proizvoda kao što su boraks i prirodni 
amonijev klorid. Oni mogu tako đer sadržavati i punjenja, 
primjerice, feldspar. 
Kalcijev kazeinat bez dodatka ostalih tvari, iako se rabi kao 
ljepilo, razvrstava se u podbroj 3501 90 90.  
3501 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kazeinate i ostale derivate 
kazeina, na koje se odnose Objašnjenja HS za tarifni 
broj 3501, pod A 2 i A 3. 
Kazeinate se isporu čuje u obliku bijelog ili slabo žu ćkastog 
praha i skoro su bez mirisa.  
3504 00  Peptoni i njihovi derivati; ostale bjelan čevinaste tvari i 
njihovi derivati, nespomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu; kožni prah, neovisno je li kromiran ili ne  
3504 00 10  koncentrirane mlije čne bjelan čevine navedene u 
dodatnoj napomeni 1 uz ovo poglavlje  
Koncentrate mlije čnih bjelan čevina obi čno se dobiva djelo ­
mičnim uklanjanjem laktoze i mineralnih soli iz odma ­ 
šćenog mlijeka, na primjer, pomo ću ultrafiltracije. Sastoje 
se uglavnom od kazeina i bjelan čevina sirutke (laktoglobu ­
lin, laktalbumin itd.) u omjeru približno 4:1. Udio bjelan če­
vina obra čunava se množenjem udjela dušika faktorom 
konverzije od 6,38.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 235  
Ako udio bjelan čevina u koncentriranim mlije čnim bjelan ­ 
čevinama iznosi 85 % ili manje od mase suhe tvari, 
proizvod je obuhva ćen podbrojem 0404 90. 
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća proizvode vrste „cagliata”, 
kao što su opisani u objašnjenjima za podbrojeve 0406 10 30 
do 0406 10 80, tre ći stavak.  
3504 00 90  ostalo  
Ovaj tarifni broj uklju čuje biljne proizvode s visokim 
udjelom bjelan čevina većim od 85 % masenog udjela izra ­ 
čunano na suhu tvar. Proizvodi koji su isklju čeni općenito 
su razvrstani u tarifne brojeve 2106 ili 2309.  
3506  Pripremljena ljepila i ostala pripremljena sredstva za 
lijepljenje, nespomenuta niti uklju čena na drugom 
mjestu; proizvodi prikladni za uporabu kao ljepila ili 
sredstva za lijepljenje, pripremljeni u pakiranja za poje ­
dinačnu prodaju kao ljepila ili sredstva za lijepljenje, 
neto-mase ne ve će od 1 kg  
3506 10 00  proizvodi prikladni za uporabu kao ljepila ili sredstva za 
lijepljenje, pripremljeni u pakiranja za pojedina čnu 
prodaju kao ljepila ili sredstva za lijepljenje, neto-mase 
ne veće 1 kg  
Vezano uz pojavne oblike ovih proizvoda, vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 3506, prvi odlomak, pod A. 
U ovaj se podbroj razvrstava ljepilo od metilceluloze u 
ljuskicama ili komadi ćima, čijim se otapanjem u vodi 
dobiva ljepilo, naro čito prikladno za lijepljenje tapeta.  
3506 99 00  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3506, prvi stavak, pod B 1 do 3, ovaj podbroj obuh ­
vaća još i ljepila na osnovi lišajeva, paste na osnovi brašna 
te ljepila na osnovi agar-agar.  
3507  Enzimi; pripremljeni enzimi, nespomenuti niti uklju čeni 
na drugom mjestu  
3507 90 90  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3507 (isklju čujući sirilo i njegove koncentrate, lipopro ­
tein lipaze i  Aspergillus  alkalnu proteazu) u ovaj se podbroj 
razvrstava penicilinaze, asparaginaze i 
kallidinogenaze (INN) (kallikrein).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 236  
POGLAVLJE 36  
EKSPLOZIVI; PIROTEHNI ČKI PROIZVODI; ŠIBICE; PIROFORNE 
SLITINE; POJEDINI ZAPALJIVI PRIPRAVCI 
3603 00  Sporogore ći štapini; detoniraju ći štapini; udarne i 
eksplozivne kapsule; upalja či; elektri čni detonatori  
3603 00 20  sporogore ći štapini  
U ovaj se podbroj razvrstava samo proizvode opisane u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 3603, drugi odlomak, 
pod A.  
3603 00 30  detoniraju ći štapini  
U ovaj se podbroj razvrstava samo proizvode opisane u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 3603, drugi odlomak, 
pod B.  
3604  Proizvodi za vatromete, signalne rakete, rakete protiv 
tuče, signalne rakete za maglu i ostali pirotehni čki proiz­
vodi 
3604 10 00  proizvodi za vatromete  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3604, prvi odlomak, 
pod 1 (a).  
3604 90 00  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3604, prvi odlomak, pod 1 (b) i 2 te drugi odlomak, u 
ovaj se podbroj razvrstava i kresiva što ih se rabi u sigurno ­
snim svjetiljkama, poznatim kao protupožarne svjetiljke, 
namijenjene otkrivanju prisutnosti zapaljivog plina (plina 
praskavca) u rudarskim oknima. Ta se kresiva nanosi na 
uske vrpce od tekstilnog materijala, približne širine 4 mm 
i dužine oko 35 cm. Na svakoj se vrpci, što je obi čno 
namotana na svitak, nalazi uglavnom po 30 kresiva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 237  
POGLAVLJE 37  
FOTOGRAFSKI ILI KINEMATOGRAFSKI PROIZVODI 
3702  Fotografski filmovi u svitcima, osjetljivi na svjetlost, 
neosvijetljeni, od bilo kojeg materijala osim od papira, 
kartona ili tekstila; filmovi u svitcima za trenutne (brze) 
fotografije, osjetljivi na svjetlost, neosvijetljeni  
3702 32 10  mikrofilm; film za grafi čku uporabu  
Mikrofilm što ga se razvrstava u ovaj podbroj obi čno se ne 
razlikuje od kinematografskog filma, ali ga se obi čno rabi za 
reprodukciju dokumenata slika-po-slika. Tako đer ga se rabi 
za reprodukciju ispisa kompjutorskih programa, u kom 
slučaju imaju oznaku COM. Mikrofilmovi su uobi čajene 
širine 8 mm, 16 mm i 35 mm, a dužine približno 30 m, 
61 m, 122 m i 305 m. 
Film za grafi čku uporabu se rabi u tiskarstvu za fotomeha ­
ničke reprodukcije ilustracija i tekstova (na primjer, fotoli ­
tografija, heliogravura, fotokromatripografija, fotostatska 
reprodukcija)  
3702 96 10  mikrofilm; film za grafi čku uporabu  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 3702 32 10.  
3702 97 10  mikrofilm; film za grafi čku uporabu  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 3702 32 10.  
3705  Fotografske plo če i filmovi, osvijetljeni i razvijeni, osim 
kinematografskih filmova  
3705 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava mikrofilmove i umanjene 
reprodukcije dokumenata (na primjer, poslovnih dokume ­
nata, arhivskih dokumenata, industrijskih nacrta), dobivene 
fotografskim postupkom. 
Mikrofilm je ravni film („microfiches”, mikrofiš) ili film u 
svicima koji se sastoje iz niza mikro slika. Mikrofiševi 
ostaju razvrstani u ovom podbroju čak i kada su uokvireni. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje mikrokopije na fotografskom 
papiru, osvijetljene i razvijene (u obliku mikrokartica, knjiga 
itd.) i razvrstava ih se u podbroj 4911 91 00.  
3706  Kinematografski filmovi, osvijetljeni i razvijeni, neovisno 
imaju li zvu čni zapis ili sadrže samo zvu čni zapis ili ne  
U ovaj se tarifne broj, kao zvu čne filmove, razvrstava samo 
one što sadrže i vizualni zapis i zvu čni zapis na istoj vrpci. 
U slučaju zvučnih filmova što su snimani na odvojenim 
vrpcama, neovisno jesu li isporu čene zajedno ili ne, svaku 
se vrpcu razvrstava u svoj odgovaraju ći podbroj, tj. one što  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 238  
sadrže samo zvu čni zapis u podbroj 3706 10 20 ili u 
podbroj 3706 90 52 ovisno o njihovoj širini, dok se vrpce 
što sadrže vizualni zapis razvrstava u jedan ili drugi od 
navedenih podbrojeva ili u podbrojeve 3706 90 91 do 
3706 90 99 (primjena dodatne napomene 1 uz ovo poglav ­
lje). 
3706 10 20  samo sa zvu čnim zapisom; negativi; me đupozitivi  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća: 
1. izvorne (originalne) negativ filmove; 
2. međupozitive razvijene iz izvornih (originalnih) negativa; 
u crno-bijeloj tehnici oni su poznati kao „pozitivi za 
umnožavanje”, „kestenasto sme đi pozitivi”, „svjetlo 
ljubičasti pozitivi”, „master pozitivi”, „master otisci”, 
„finozrnati master otisci” ili „blijedo ljubi časti pozitivi” 
ili „pozitivi za dupliciranje”, dok su u kolor tehnici 
poznati pod imenom „pozitivi za dupliciranje”, „me đu­
pozitivi” ili „posredni pozitivi”; pripremljeni su na 
osnovi što je blago svjetlo ljubi často ili kestenasto 
smeđe nijansirana, ili na nenijansiranoj osnovi; ove se 
filmove obi čno ne rabi za projiciranje, ali su namijenjeni 
izradi duplikata izvornih (originalnih) negativa. Unato č 
tome može ih se iznimno rabiti za gledanje, za ure đi­
vanje ili naknadnu sinkronizaciju filma. 
Kao me đupozitive, razvrstava se i tri odvojena 
crno-bijela pozitiva dobivena iz izvornog (originalnog) 
kolor negativa uporabom filtra (plavog, zelenog i crve ­
nog), što ih se rabi za dobivanje, uporabom sli čnih filtra, 
kolor me đunegativa namijenjenog izradi pozitiv kopija; 
3. duplikat-negative dobivene iz me đupozitiva, namijenjene 
izradi pozitiv kopija; poznati su kao „negativi za dupli ­
ciranje” u crno-bijeloj tehnici, a kao „me đunegativi” u 
kolor tehnici (  1 ); 
4. reverzibilne me đunegative što ih se, u kolor tehnici 
dobiva izravno iz izvornog (originalnog) negativa i iz 
kojih se izra đuje kopije namijenjene prikazivanju; 
5. „matriks filmove” (crvene, zelene, plave) što su, u kolor 
tehnici, dobiveni iz negativa i iz kojih se izra đuje kopije. 
Kada su širine 35 mm ili ve će, svi ovi filmovi - osim 
„matriks filmova” - obi čno imaju tipi čnu perforaciju za 
negative (u obliku ba čve). 
To omogu ćuje razlikovanje me đupozitiva na bezbojnoj 
podlozi od pozitiv filmova namijenjenih prikazivanju, što 
imaju perforaciju tipi čnu za pozitive.  
_____________  
( 1 ) Slični pojmovi: — Dupe negative: contretype négatif (francuski) — Dup Negativ 
(njemački) — controtipi negativi (telijanski) — duplicaat-negatief (nizozemski); — 
Intermediate negative, internegative (me đunegativ): internégatif (francuski) — 
Zwischennegativ (njema čki) — internegativi (telijanski) — internegatief (nizozemski).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 239
  
Međutim, treba napomenuti da filmovi iz nekih zemalja 
(posebno iz zemalja bivšeg SSSR-a) imaju jedinstveni oblik 
perforacije (Dubray-Howell), koja je vrlo sli čna normalnoj 
perforaciji pozitiva, a može je se na ći i na izvornim 
(originalnim) negativ filmovima, na me đupozitivima i 
međunegativima, kao i na pozitiv kopijama namijenjenim 
za prikazivanje. 
„Matriks filmovi” imaju perforaciju tipi čnu za pozitive ali ih 
se može prepoznati po njihovoj debljini (skoro su dvostruko 
deblji od pozitiva), po njihovoj uo čljivoj kestenasto sme đoj 
nijansi i po blago reljefnim slikama.  
3706 10 99  ostali pozitivi  
U ovaj se podbroj razvrstava pozitive namijenjene prikazi ­
vanju (projiciranju). 
Pozitiv filmove s dvije ili više vrpci zapisa treba razvrstavati 
i cariniti prema širini i dužini filma nakon njihovog rezanja, 
tj. prema širini i dužini filma u obliku kako će se projicirati. 
Na primjer, film širine 35 mm ( četiri vrpce od 8 mm s 
rubom) i dužine 100 m, treba razmatrati kao 8 mm - film 
dužine 400 m.
  
3706 90 52  samo sa zvu čnim zapisom; negativi; me đupozitivi; 
filmski žurnali  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 240  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 3706 10 20. 
Za definiciju pojma „filmski žurnali”, vidjeti dodatnu napo ­
menu 2 uz ovo poglavlje.  
3706 90 91 i 
3706 90 99  ostali, širine  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 3706 10 99.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 241  
POGLAVLJE 38  
RAZNI KEMIJSKI PROIZVODI 
3801  Umjetni grafit; koloidni ili polukoloidni grafit; pripravci 
na osnovi grafita ili drugih vrsta ugljika, u obliku paste, 
blokova, plo ča ili drugih poluproizvoda  
3801 10 00  umjetni grafit  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3801, pod 1.  
3801 20 10 i 
3801 20 90  koloidni ili polukoloidni grafit  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3801, pod 2.  
3801 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava koloidni grafit u vodenoj 
suspenziji i ostalim suspenzijama osim u ulju.  
3801 30 00  ugljikove paste za elektrode i sli čne paste za oblaganje 
peći 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3801, pod 3 (b).  
3802  Aktivni ugljen; aktivni prirodni mineralni proizvodi; 
životinjski ugljen, uklju čujući istrošeni  
3802 10 00  aktivni ugljen  
Aktivni ugljen iz ovog podbroja ima jodni broj 300 ili ve ći 
(miligrami joda apsorbirani po gramu ugljena), kako je 
propisano po ASTM D 4607-86 metodi.  
3802 90 00  ostalo  
Aktivirani diatomiti iz ovog podbroja, što su kalcinirani uz 
prisutnost sredstva za sinteriranje kao što je natrijev klorid 
ili natrijev karbonat (vidjeti Objašnjenja HS za tarifni 
broj 3802, dio A, tre ći odlomak, pod (b) 1), op ćenito 
imaju sljede ća svojstva: 
— bijeli su i ostaju bijeli nakon što su podvrgnuti kalcini ­
ranju; 
— pH vrijednost 10 %-ne suspenzije u vodi iznosi izme đu 
7,5 i 10,5; 
— gubitak žarenjem na 900 °C iznosi manje od 0,5 %; 
— sadržaj natrija, izražen kao Na  2 O veći je od 1,5 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 242  
U ovaj se podbroj razvrstava aktivirani bentonit što odgo ­
vara opisu za aktivirane zemlje (vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 3802, dio A, tre ći odlomak, pod (b) 3). Aktivi ­
rani bentonit iz ovog podbroja razlikuje se od prirodnog 
bentonita iz podbroja 2508 10 00 po pH vrijednosti što je 
općenito manja od 6 (kiseli bentonit) ili ve ća od 9,5 (za 5 
postotnu vodenu otopinu i poslije 1 sat stajanja), po sadržaju 
natrijeva karbonata što prelazi 2 % ili po ukupnom sadržaju 
izmjenjivog natrija i kalcija što je ve ći od 80 meq/100 g 
(aktivirani natrijev bentonit). 
Organofilni bentonit dobiva se dodavanjem, na primjer, 
stearilamina i op ćenito ga se razvrstava u 
podbroj 3824 99 96. 
Prirodni bentonit što je samo pomiješan s malom koli činom 
natrijeva karbonata, razvrstava se u podbroj 3824 99 96.  
3803 00  Tal-ulje, neovisno je li rafinirano ili ne  
3803 00 10  sirovo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3803, prva dva 
odlomka.  
3804 00 00  Ostatne lužine iz proizvodnje drvne celuloze, neovisno 
jesu li koncentrirane, desahanirane ili kemijski obra đene 
ili ne, uklju čujući lignin sulfonate, ali isklju čujući tal-ulje 
iz tarifnog broja 3803  
Ovaj tarifni broj obuhva ća sulfitne lužine. 
Koncentrirane sulfitne lužine dobivaju se strogim koncen ­
triranjem ostatnih lužina iz proizvodnje drvne celuloze 
sulfitnim procesom, ponekad i nakon prikladne kemijske 
obrade za modificiranje stupnja kiselosti ili alkalnosti, 
udjela pepela, boje i koloidnih svojstava.  
3805  Smolni, drvni ili sulfatni terpentin i ostala terpenska ulja 
dobivena destilacijom ili drugim postupkom iz crnogo ­
ričnog drva; sirovi dipenten; sulfitni terpentin i ostali 
sirovi para-cimeni; borovo ulje koje sadrži 
alfa-terpineol kao osnovni sastojak  
3805 10 10  smolni terpentin  
U ovaj se podbroj razvrstava samo proizvode dobivene 
isključivo i destilacijom (parnom ekstrakcijom) iz oleo ­
smola, što su izlu čene i skinute sa žive crnogorice.  
3805 10 30  drvni terpentin  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3805, drugi odlomak, pod 2 (a).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 243  
3805 10 90  sulfatni terpentin  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3805, drugi odlomak, pod 2 (b).  
3805 90 10  borova ulje  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3805, drugi odlomak, pod 5.  
3805 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava terpentin kojemu je gotovo u 
cijelosti uklonjen beta - pinen pomo ću frakcijske destilacije 
ili naknadnim miješanjem s drugim frakcijama. Ovi su 
proizvodi poznati pod nazivom „rekonstituirani špirit od 
terpentina”.  
3806  Kolofonij i smolne kiseline te njihovi derivati; kolofo ­
nijski špirit i kolofonijska ulja; teku će smole  
3806 10 00  kolofonij i smolne kiseline  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3806, dio A.  
3806 20 00  soli kolofonija, smolnih kiselina ili derivata kolofonija, 
osim soli kolofonijskih adukata  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3806, dio B.  
3806 30 00  smolni esteri  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3806, dio C.  
3806 90 00  ostalo  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća: 
1. derivate kolofonija ili smolnih kiselina navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3806, dio D, pod I, kao i 
disproporcionirani (dismutirani) kolofonij kojemu je dio 
smolnih kiselina dehidrogeniran i dio hidrogeniran, 
tehničke smolne amine (na primjer, dehidroabietilamine) 
i tehničke smolne nitrile; 
2. kolofonijski špirit i kolofonijska ulja navedena u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3806, dio D, pod II; 
3. tekuće smole navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3806, dio D, pod III.  
3807 00  Drvni katran; ulja od drvnog katrana; drvni kreozot; 
drvna nafta; biljne smole; pivarska smola i sli čni 
pripravci na osnovi kolofonija, smolnih kiselina ili 
biljnih smola  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 244  
3807 00 10  drvni katran  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3807, drugi odlomak, 
pod A 1.  
3807 00 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3807, drugi odlomak, pod A 2 
i 3 te B, C i D.  
3808  Insekticidi, rodenticidi, fungicidi, herbicidi, sredstva 
protiv klijanja, sredstva za reguliranje rasta biljaka, 
dezinficijensi i sli čni proizvodi, pripremljeni u oblike ili 
pakiranja za pojedina čnu prodaju ili kao pripravci ili 
proizvodi (na primjer, posumporene vrpce, fitilji, 
svijeće i papiri za muhe)  
3808 91 10 do 
3808 91 90  insekticidi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3808, pod I iza tri 
zvjezdice.  
3808 92 10 do 
3808 92 90  fungicidi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3808, pod II iza tri 
zvjezdice.  
3808 92 10  pripravci na osnovi spojeva bakra  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. Bordošku smjesu, dobivenu od bakrova sulfata i gašenog 
vapna, za uporabu u poljoprivredi kao fungicid; 
2. pripravke na osnovi bazi čnog bakrova klorida i bazi čnog 
bakrova sulfata, bakrova oksiklorida, bakrova silikata, 
bakrova acetoarsenita, bakrova oksida, bakrova hidro ­
ksida ili bakrova karbonata za navedene namjene; 
3. pripravke na osnovi bakrova naftenata ili bakrova fosfata 
za zaštitu tekstila i drva od gljivica; 
4. helate organskih bakrovih soli s kovinskim sapunima. 
Pripravci iz ovog podbroja mogu biti u obliku praha, teku ­ 
ćine ili pastila, u rasutom stanju ili u pakiranjima za pojedi ­
načnu prodaju, a mogu pored spojeva bakra sadržavati i 
dodane aktivne tvari kao što su spojevi cinka ili žive.  
3808 93 90  sredstva za reguliranje rasta biljaka  
U ovaj se podbroj razvrstava tvari što, kada ih se primje ­
njuje na biljkama, mijenjaju njihove fiziološke procese u 
željenom smjeru. Primjenjuje ih se na cijelu biljku, na dije ­
love biljke ili na tlo. 
Njihovo djelovanje može utjecati, na primjer, na: 
a) sveukupan rast;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 245  
b) njihovu visinu (produljenje ili skra ćenje stabljike); 
c) veličinu ili oblik korijena; 
d) duljinu izme đu čvorova (poboljšanje otpornosti na 
puštanje žila); 
e) broj i veli činu plodova; 
f) sadržaj rezervnih tvari (ugljikohidrata, bjelan čevina, 
masti); 
g) vrijeme cvjetanja ili dozrijevanja ploda; 
h) sterilnost bilja; 
ij) broj ženskih cvjetova. 
Sredstva za reguliranje rasta biljaka može se podijeliti u 
četiri osnovne skupine: 
1. auksine što djeluju na formiranje korijena, rast stabljika i 
formiranje ploda. Najvažnija je indol-3-octena kiselina; 
2. gibereline što prvenstveno utje ču na raslinstvo i cvatnju. 
Svi su oni na osnovi giberelinske kiseline; 
3. citokinine što posebno utje ču na diobu stanica i uspora ­
vaju starenje biljaka. Najpoznatiji su kinetin (6-furfurila ­
minopurin) i zeatin; 
4. usporiva če rasta. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) gnojiva; 
b) poboljšiva če tla (kondicionere); 
c) herbicide, selektivne ili neselektivne (podbro ­
jevi 3808 93 11 do 3808 93 27); 
d) sredstva protiv klijavosti (podbroj 3808 93 30).  
3808 94 10 do 
3808 94 90  dezinficijensi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3808, pod IV iza tri 
zvjezdice, prva tri odlomka.  
3809  Sredstva za doradu, nosa či bojila, sredstva za ubrza ­
vanje bojenja ili fiksiranje bojila te drugi proizvodi i 
pripravci (na primjer, sredstva za apreturu i nagriza ­
nje), vrsta koje se rabi u tekstilnoj, papirnoj, kožarskoj 
i sličnim industrijama, nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu  
3809 10 10 do 
3809 10 90  na osnovi škrobnih tvari  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 246  
Pored proizvoda i pripravaka na osnovi škroba opisanih u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 3809, tre ći odlomak, 
pod A 1 i 11, te pod B 1 i 2, u ove se podbrojeve 
razvrstava smjese škroba s boraksom ili s karboksimetilce ­
lulozom (za škrobljenje rublja) i smjese topivog škroba i 
kaolina (za uporabu u proizvodnji papira).  
3809 91 00 do 
3809 93 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode i pripravke što ne 
sadrže škrobne tvari, opisane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3809, tre ći odlomak, pod A, B i C, samo ako te tvari 
na osnovi škroba ne čine osnovu tih proizvoda i pripravaka, 
posebno: 
1. različita apreturna sredstva što ih se rabi u tekstilnoj 
industriji protiv gužvanja ili protiv skupljanja. Tu se 
uključuje pretkondenzate od urea-formaldehida, 
melanin- formaldehida i glioksaldiurea, u koliko 
nemaju zna čajke polikondenzacijskih proizvoda u 
smislu poglavlja 39 ili kemijski odre đenih spojeva 
(poglavlje 29). Pored njih, u ove se podbrojeve 
razvrstava vodene otopine spojeva (na primjer, dimetila ­
lurea, trimetilolmelanin) kojima su dodane mirisne tvari 
za prekrivanje mirisa formaldehida što nastaje kao poslje ­
dica djelomi čne razgradnje ovih tvari; 
2. apreturna sredstva što, pored otpornosti na vodu, daju 
proizvodu i znatnu otpornost na ulje i prljanje i k tome 
propuštaju zrak; 
3. antistati čka apreturna sredstva, tj. pripravke što sprje ča­
vaju akumulaciju stati čkog elektriciteta u tekstilnim vlak ­
nima ili proizvodima. To su op ćenito pripravci na osnovi 
vodotopivih pretkondenzata polielektrolita što, nakon 
kratke obrade kod srednje temperature, imaju sposobnost 
formiranja umreženih netopivih polikondenzata na 
vlaknu, koji su otporni na ponovno pranje ili suho čišće­
nje. U ovu se skupinu uklju čuje proizvode na osnovi 
bazičnih, vodotopivih, linearnih poliamida pripremljenih 
iz dikarbonskih kiselina (na primjer, adipinska, sukcinska 
ili tereftalna) s poliaminima što sadrže jednu ili više 
sekundarnih amino skupina (na primjer, dietilen-triamin, 
trietilen-tetramin) i spoja s alkiliraju ćim djelovanjem 
(sposobnih za umrežavanje poliamida što nakon 
toplinske obrade postaju netopivi) koji se sastoje od, na 
primjer, posebnih dihalida (polietilenglikoldijodid s rela ­
tivno niskom molekularnom težinom, epiklorhidrin itd.); 
4. vatrootporna sredstva za apreturu koja snižavaju zapalji ­
vost posebno tekstila i kože. To su uglavnom pripravci 
na osnovi amonijevih soli, borne kiseline, kloriranih 
parafina, antimonova oksida, cinkova oksida, ostalih 
kovinskih oksida i nekih organskih spojeva dušika i/ili 
fosfora.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 247  
3811  Antidetonacijski pripravci, inhibitori oksidacije, smolni 
inhibitori, poboljšiva či viskoznosti, antikorozijski 
pripravci i ostali pripremljeni aditivi, za mineralna ulja 
(uključujući benzin) ili za ostale teku ćine koje se rabi za 
iste namjene kao i mineralne ulja  
3811 11 10  na osnovi tetraetil-olova  
U ovaj se podbroj razvrstava pripravke kod kojih je 
tetraetil-olovo jedina antidetonacijska komponenta.  
3811 11 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje pripravke kod kojih je 
tetrametil-olovo ili etilmetil-olovo ili smjesa tetraetil- i 
tetrametil-olova jedina ili osnovna antidetonacijska 
komponenta.  
3815  Inicijatori reakcije, ubrziva či reakcije i kataliti čki 
pripravci, nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu  
3815 11 00 do 
3815 19 90  katalizatori na nosa ču 
Ovo je široko primjenjiva vrsta katalizatora, što je nanesena 
na podlogu, op ćenito impregnacijom, koprecipitacijom ili 
miješanjem. Obi čno se sastoje od jedne ili više aktivnih 
supstanci nanesenih na nosa č ili od smjese na osnovi 
aktivnih supstanci. Aktivne supstance su obi čno vrlo fino 
usitnjene kovine, kovinski oksidi ili ostali spojevi kovina. 
Kovine što ih se najviše rabi za te namjene su one što 
pripadaju u VIII skupinu periodnog sustava elemenata 
(posebno kobalt, nikal, paladij i platina) te molibden, 
krom, bakar i cink. Nosa č se obično sastoji od aluminijeva 
oksida, silikagela, fosilnog brašna aktiviranog ili ne, kera ­
mičkih materijala itd. 
Rabi ih se u industrijskim procesima za proizvodnju organ ­
skih i anorganskih spojeva ili kod rafinacije nafte (na 
primjer, u sintezi amonijaka, hidrogenaciji masti, hidroge ­
naciji olefina). 
U ovu se vrstu katalizatora uklju čuje također i sljede će 
proizvode: 
1. neke pripravke na osnovi spojeva prijelaznih kovina. 
Njihova zada ća sastoji se u tome da olakšaju oksidaciju 
i time uklanjanje ostatka ugljika izgaranjem u oblik uglji ­
kova dioksida (kao u parnim kotlovima i gorionicima); 
2. katalizatore „za naknadno izgaranje” namijenjene za 
uvođenje u ispušni sustav motornih vozila. Oni smanjuju 
onečišćenje ispušnim plinovima vozila pretvaranjem 
ugljikova monoksida u ugljikov dioksid i pretvaranjem 
ostalih toksi čnih produkta (na primjer, heterocikli čke 
spojeve) nastalih izgaranjem benzina.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 248  
3815 90 10 i 
3815 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava smjese na osnovi spojeva 
čiji kvalitativni i kvantitativni sastav ovisi o vrsti kemijske 
reakcije koju će katalizirati. Prvenstveno ih se rabi u proiz ­
vodnji plasti čnih masa, često pod nazivom inicijatori, tvari 
za prijenos, terminatori ili telomeri i tvari za umrežavanje. 
One obuhva ćaju sljede će: 
1. „radikal” katalizatore  
To su pripravci, na osnovi organskih tvari, koji se 
tijekom reakcije sporo razgra đuju i stvaraju dijelove, 
koji prilikom sudaranja s po četnim monomerom, 
pomažu u izgradnji veze i stvaranju novih slobodnih 
radikala sposobnih da ponavljaju postupak i proširuju 
lanac. 
Između ostalih to su: 
a) pripravci na osnovi organskih peroksida tipa 
R–O–O–R ′ (organske otopine peroksida kao što je 
acetil peroksid i benzoil peroksid). Tijekom reakcije 
formiraju se radikali RO · i R′O· koji djeluju kao 
aktivatori; 
b) pripravci na osnovi azo-spojeva (kao 
azo-bisizobutironitril), što razgradnjom tijekom reak ­
cije osloba đaju dušik i pritom stvaraju slobodne 
radikale; 
c) redoks-pripravci (na primjer, smjese kalijeva pero ­
ksida i dodecilmerkaptana) kod kojih aktivni radikali 
nastaju redoks-reakcijom. 
2. ionske katalizatore  
To su uglavnom organske otopine spojeva što stvaraju 
ione sposobne da se oni sami pri čvrste na dvostruku vezu 
i tako stvaraju proizvode s aktivnim mjestima za veziva ­
nje; 
Oni uklju čuju: 
a) katalizatore ziegler-tipa za proizvodnju poliolefina (na 
primjer, smjesu titana i trietilaluminija); 
b) katalizatore ziegler-natta-tipa (stereokatalizatore, 
orijentirane katalizatore) što su smjese titanova triklo ­
rida i trialkilaluminija, a rabi ih se za proizvodnju 
izotaktičkog polipropilena i etile-olefin blok 
kopolimera; 
c) katalizatore za proizvodnju poliuretana (na primjer, 
smjese trietilendiamina i spojeva kositra); 
d) katalizatore za proizvodnju aminoplasta (na primjer, 
fosforna kiselina u organskom otapalu); 
3. katalizatore za polikondenzacijske reakcije  
To su preparati na osnovi razli čitih spojeva (na primjer, 
smjese kalcijeva acetata, antimonova trioksida, titanova 
alkoholata itd.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 249  
3821 00 00  Pripremljene podloge za razvoj ili održavanje mikroor ­
ganizama (uklju čujući viruse i sli čno) ili biljnih, ljudskih 
ili životinjskih stanica  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava jaja, bilo oplo đena ili 
neoplođena, iako su oslobo đena patogenosti, ako nisu 
pripremljena za uzgoj mikroorganizama (tarifni broj 0407 
ili 0408).  
3823  Industrijske monokarbonske masne kiseline; kisela ulja 
od rafinacije; industrijski masni alkoholi  
3823 11 00  stearinska kiselina  
Za potrebe ovog podbroja, stearinskom kiselinom smatra se 
smjesu masnih kiselina što je kod normalne temperature u 
krutom stanju i što sadrži čiste stearinske kiseline 30 % ili 
više ali manje od 90 %, prera čunato na masu suhog proiz ­
voda. 
Proizvode vrsta što sadrže 90 % ili više po masi stearinske 
kiseline razvrstava se u podbroj 2915 70 50.  
3823 12 00  oleinska kiselina  
Za potrebe ovog podbroja, oleinskom kiselinom smatra se 
smjesu masnih kiselina što je kod normalne temperature u 
tekućem stanju i što sadrži čiste oleinske kiseline 70 % ili 
više, ali manje od 85 %, prera čunato na masu suhog proiz ­
voda. 
Proizvode vrsta što sadrže 85 % ili više po masi oleinske 
kiseline razvrstava se u podbroj 2916 15 00.  
3823 13 00  masne kiseline tal ulja  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3823, dio A, drugi 
odlomak, pod 3. 
Proizvode ovih vrsta što sadrže manje od 90 % masnih 
kiselina po masi, razvrstava se u tarifni broj 3803 00.  
3823 70 00  industrijski masni alkoholi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3823, dio B. 
U ovaj se podbroj razvrstava samo one industrijske masne 
alkohole (smjese acikli čkih alkohola), kod kojih udio čiste 
alkoholne komponente nije ve ći od 90 % po masi, prera ču­
nato na suhi proizvod. 
Proizvode ovih vrsta što sadrže 90 % ili više pojedina čnog 
masnog alkohola po masi, op ćenito se razvrstava u tarifni 
broj 2905.  
3824  Pripremljena vezivna sredstva za ljevaoni čke kalupe ili 
jezgre; kemijski proizvodi i pripravci kemijske ili 
srodnih industrija (uklju čujući one koji se sastoje od 
mješavine prirodnih proizvoda), nespomenuti niti uklju ­ 
čeni na drugom mjestu  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 250  
3824 10 00  pripremljena vezivna sredstva za ljevaoni čke kalupe ili 
ljevaoničke jezgre  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3824, dio A.  
3824 30 00  neaglomerirani metalni karbidi me đusobno pomiješani 
ili s metalnim vezivima  
U ovaj se podbroj razvrstava pripremljene praške za 
pripremu „tvrdih kovina” sinteriranjem. Sastoje se od 
smjese razli čitih kovinskih karbida (volframova, titanova, 
tantalova i niobijeva karbida), s ili bez dodatka metalnog 
veziva (prah od kobalta ili nikla) i često s dodatkom male 
količine parafinskog voska (oko 0,5 % po masi). Čak se i 
jednostavne smjese jednog od gore navedenih karbida s 
metalnim vezivom razvrstava u ovaj podbroj, dok se pojedi ­
načne karbide razvrstava u tarifni broj 2849.  
3824 40 00  pripremljeni aditivi za cemente, mortove ili betone  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3824, dio B, sedmi 
odlomak, pod 3.  
3824 50 10  beton pripremljen za ulijevanje  
U ovaj se podbroj uklju čuje betone kojima je ve ć dodana 
voda. Obi čno ih se transportira u miješalicama za beton.  
3824 50 90  Ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. betone što još nisu pomiješani s vodom; 
2. žbuke.  
3824 60 11 do 
3824 60 99  sorbitol osim onog iz tarifnog podbroja 2905 44  
U ove se podbrojeve uklju čuje „nekristaliziraju će” vrste 
sorbitola (D-glucitola) što ih se uglavnom dobiva hidroge ­
nacijom pod visokim pritiskom glukoznog sirupa što sadrži 
određenu količinu ostalih oligosaharida. Sadržaj sorbitola 
(D-glucitola) u njima iznosi 60 do 80 %, ra čunano na 
suhu tvar. Ostali osnovni sastojci su prije svega djelomi čno 
hidrogenirani polialkoholi i oligosaharidi. Zbog toga je 
sposobnost sorbitola (D-glucitola) za kristalizaciju u 
velikoj mjeri smanjena (odatle naziv nekristaliziraju ći 
sorbitol (D-glucitol)). 
Sorbitol što udovoljava zahtjevima napomene 1 uz 
poglavlje 29, razvrstava se u podbrojeve 2905 44 11 do 
2905 44 99.  
3824 71 00 do 
3824 79 00  mješavine koje sadrže halogenirane derivate metana, 
etana ili propana  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3824 71 do 3824 79.  
3824 99 10  petrolejski sulfonati, osim petrolejskih sulfonata alkalnih 
kovina, amonijaka ili etanolamina; tiofenirane sulfonske 
kiseline iz ulja dobivenih od bitumenskih minerala, 
njihove soli  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 251  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. petrolejske sulfonate kalcija ili barija, što uglavnom 
sadrže po masi od 55 do 70 % mineralnog ulja. 
Uglavnom ih se rabi za proizvodnju aditiva za mineralna 
ulja; 
2. tiofenirane sulfonske kiseline od ulja dobivenih od bitu ­
menskih minerala, dobivene suhom destilacijom nekih 
bitumenskih škriljevaca i naknadnom obradom 
sumpornom kiselinom, namijenjene uporabi u farmaciji 
i s ukupnim sadržajem sumpora po masi uglavnom 
većim od 9 %, kao i njihove soli, naro čito kalcijeve.  
3824 99 15  ionski izmjenjiva či 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3824, dio B, sedmi 
odlomak, pod 14. 
U ovaj se podbroj uklju čuje ionske izmjenjiva če na osnovi 
sulfoniranog ugljika, kao i na osnovi odre đenih vrsta gline 
pod uvjetom da su nakon posebne obrade prikladni za 
uporabu kao ionski izmjenjiva či (uglavnom kationski); 
među njima je glukonit u obliku alumino-silikatnog gela, 
dobiven od prirodnog pješ čanog lapora iz mora. Rabi ga 
se prije svega za omekšavanje vode. Ostali proizvodi što 
ih se rabi za iste namjene su na osnovi montmorilonita i 
kaolinita. 
Ovaj podbroj tako đer uključuje sinteti čke ionske izmjenji ­
vače, kao što su umjetni zeoliti i one na osnovi aluminijeva 
oksida ili silika gela. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) čisti silika gel (podbroj 2811 22 00); 
b) čisti aluminij, aktivirani ili neaktivirani (tarifni 
podbroj 2818 20 00 ili 2818 30 00); 
c) umjetni zeoliti, koji ne sadrže vezivna sredstva (tarifni 
podbroj 2842 10 00), u skladu s dijelom B, sedmi 
odlomak 14, Objašnjenja HS za tarifni broj 3824; 
d) aktiviranu glinu (podbroj 3802 90 00).  
3824 99 20  apsorpcijska sredstva (geteri) za vakuum cijevi  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode poznate kao „gete ­
ri”. Dijele se na „flash getere” i „bulk getere”. 
Geteri prve kategorije se isparavaju u cijevima za vrijeme 
proizvodnje. Oni uklju čuju: proizvode koji se sastoje i od 
barija i od aluminija, magnezija, tantala, torija itd., u obliku 
žice ili pastile; koji se sastoje od smjese barijeva i stronci ­
jeva karbonata na tantalovoj žici.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 252  
Geteri druge kategorije („bulk getere”) se samo zagrijavaju 
ali ne i isparavaju, te imaju samo kontaktni apsorpcijski 
učinak. Oni se sastoje uglavnom od čiste kovine (tantal, 
volfram, cirkonij, niobij, torij) u obliku žice, plo čice itd. i 
zato ih se ne razvrstava u ovaj podbroj.  
3824 99 30  naftenske kiseline, njihove soli netopive u vodi i njihovi 
esteri  
Naftenske kiseline su mješavine monokarboksilnih alicikli ­ 
čkih kiselina dobivenih tijekom rafiniranja sirovog ulja 
određenog podrijetla (na čelno iz država bivšeg Sovjetskog 
Saveza). 
Ovaj podbroj obuhva ća još i soli naftenskih kiselina neto ­
pive u vodi (na primjer, soli aluminija, barija, olova, kroma, 
kalcija, mangana, kobalta, cinka) te estere tih kiselina.  
3824 99 45  pripravci za spre čavanje taloženja i uklanjanje kamenca 
i slični pripravci  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3824, dio B, sedmi odlomak, 
pod 15 i pripravke za otapanje vodenog kamenca.  
3824 99 50  pripravci za galvanizaciju  
U ovaj se podbroj razvrstava, na primjer, specijalne 
pripravke za kupke za metalizaciju, kupke za davanje sjaja 
i proizvode za elektronagrizanje.  
3824 99 55  mješavine mono-, di- i tri-estera masnih kiselina glice ­
rola (emulgatori za masti)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3824, dio B, sedmi 
odlomak, pod 11.  
3824 99 65  pomo ćni proizvodi za ljevarstvo (osim onih iz 
podbroja 3824 10 00  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 3824, dio B, sedmi odlomak, pod 6 i 43, u ovaj se 
podbroj uklju čuje: 
1. pripravke za prevla čenje ljevaoni čkih kalupa i plo ča za 
modeliranje, na osnovi kalcijeva karbonata, voskova i 
tvari za bojenje; 
2. pripravke na osnovi dekstrina i natrijeva karbonata što ih 
se poslije emulgiranja rabi kao premaze za čelične 
modele; 
3. pijesak prevu čen tankim slojem sinteti čke smole, namije ­
njen za izradu ljevaoni čkih jezgri; 
4. proizvode za otplinjavanje čelika; 
5. sredstva za odjeljivanje kalupa (osim onih iz tarifnog 
broja 3403).  
3824 99 70  sredstva protiv zapaljivosti, protiv vlage i sli čna sredstva 
za uporabu u gra đevinarstvu  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 253  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. proizvode za zaštitu od vatre (na primjer, na osnovi 
spojeva amonijaka) što pod utjecajem topline nabubre i 
tako stvore izolacijski sloj na dijelovima zgrade; 
2. proizvode (op ćenito na osnovi silikata) za impregnaciju 
vanjskih strana gra đevina kao zaštitu od vode; 
3. dodatak betonu kao zaštitu od prodiranja podzemnih 
voda.  
3824 99 92 i 
3824 99 93  Kemijski proizvodi ili pripravci koji se sastoje pretežno 
od organskih spojeva, nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu  
Za razvrstavanje kemijskih proizvoda ili pripravaka iz tih 
podbrojeva ne uzima se u obzir koli čina vode. 
Izraz ‚organski spojevi’ primjenjuje se na sve ekološke 
proizvode, bez obzira na to gdje su razvrstani. 
Ovi podbrojevi uklju čuju okso-ulja i njihove frakcije 
podvrgnute djelomi čnoj ili potpunoj esterifikaciji, alkoksila ­
ciji, kondenzaciji ili hidrolizi. To su nusproizvodi teške 
okso-frakcije okso-procesa (uklju čujući okso-sintezu) koji 
uključuju nusproizvode hidroformilacije (Fischer-Trop ­
schova reakcija od alkena do aldehida) i ostatke destilacije 
iz priprave okso-alkohola. Oni uglavnom sadržavaju alde ­
hide, etere, eter-alkohole, alkohole, estere i karboksilne kise ­
line s mogu ćim manjim koli činama drugih tvari (na primjer 
olefina i parafina). 
Ti podbrojevi ne uklju čuju nusproizvode lake okso-frakcije 
okso-procesa, koji se uglavnom sastoje od olefina i parafina 
(tarifni broj 2710).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 254  
ODSJEK VII  
PLASTIČNE MASE I PROIZVODI OD PLASTI ČNIH MASA; KAU ČUK I 
PROIZVODI OD KAU ČUKA  
POGLAVLJE 39  
PLASTIČNE MASE I PROIZVODI OD PLASTI ČNIH MASA 
Napomena 6  Pojam „otopine” uporabljen u ovoj napomeni i napomeni 4 
uz poglavlje 32 ne primjenjuje se na otopine kolodija.  
POTPOGLAVLJE I - PRIMARNI OBLICI  
Za tumačenje pojma „primarni oblici” vidjeti napomenu 6 
uz ovo poglavlje i Op će napomene s objašnjenjem HS-a za 
ovo poglavlje, dio „Primarni oblici”.  
3901  Polimeri etilena, u primarnim oblicima  
3901 10 10 i 
3901 10 90  polietilen relativne gusto će manje od 0,94  
U ove se podbrojeve razvrstava samo homopolimere etilena, 
tj. polimere s masenim udjelom etilena 95 % ili ve ćim u 
ukupnom sadržaju polimera. 
Gustoća polietilena mora biti odre đena uporabom polimera 
bez aditiva. 
U ove se podbrojeve razvrstava teku ći polietilen samo ako 
udovoljava uvjete navedene u napomeni 3 a uz ovo poglav ­
lje. Inače ga se razvrstava u podbrojeve 2710 12 11 do 
2710 19 99. 
Polietenske voskove razvrstava se u tarifni broj 3404.  
3901 20 10 i 
3901 20 90  polietilen relativne gusto će 0,94 ili ve će 
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90.  
3901 90 30 i 
3901 90 80  ostalo  
Sukladno napomeni 4 i napomeni 1 za podbrojeve uz ovo 
poglavlje, u ove se podbrojeve razvrstava: 
1. kopolimere etilena i monomera, osim vinil acetata (na 
primjer, kopolimere etilena i propilena), kao i polimerne 
smjese sli čnog sastava, kod kojih je etilen prevladavaju ći 
komonomer; 
2. kemijski modificirani polietilen, kao što je odre đeno u 
napomeni 5 uz ovo poglavlje (na primjer, klorirani polie ­
tilen i klorsulfonirani polietilen).  
3902  Polimeri propilena i drugih olefina, u primarnim obli ­
cima  
3902 10 00  polipropilen  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 255  
Iz ovog se podbroja isklju čuje tekući polipropilen što ne 
odgovara odredbi u napomeni 3 (a) uz ovo poglavlje (na 
primjer, tripropilen ili tetrapropilen) (podbrojevi 2710 12 11 
do 2710 19 99).  
3902 20 00  poliizobutilen  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode na koje se odnose 
Objašnjenja HS za tarifni broj 3902, tre ći i četvrti odlomak. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje tekući poliizobutilen što ne 
odgovara odredbi u napomeni 3 a uz ovo poglavlje (na 
primjer, tri-izobutilen) (podbrojevi 2710 12 11 do 
2710 19 99).  
3902 30 00  kopolimeri propilena  
U ovaj se podbroj razvrstava i, na primjer, kopolimer ili 
polimerna smjesa s masenim udjelom etilena 45 %, propi ­
lena 35 % i izobutilena 20 %, jer propilen i izobutilen, 
polimeri što ih se razvrstava u tarifni broj 3902, sudjeluju 
s 55 % u kopolimeru te s obzirom na ukupni sadržaj prev ­
ladavaju nad etilenom. Osim toga, propilen, čiji kopolimer 
je ovdje izri čito naveden, je monomer što prevladava nad 
izobutilenom (primjena napomene 4 i napomene 1 za 
podbrojeve uz ovo poglavlje). 
Ako je u danom primjeru odnos propilena i izobutilena 
obrnut, u tom se slu čaju kopolimer razvrstava u podbro ­
jeve 3902 90 10 do 3902 90 90.  
3902 90 10 do 
3902 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava i proizvode trgova čkog 
naziva poli(alfa-olefini). Dobiva ih se uglavnom niskom 
polimerizacijom dec-1-ena, nakon čega slijedi hidrogenacija 
dobivenih proizvoda i odvajanje destilacijom frakcija 
bogatih na C  20 -, C  30 -, C  40 - i C  50 -ugljikovodicima. Ove se 
frakcije miješaju s ciljem dobivanja razli čitih vrsta trgova ­ 
čkih poli(alfa-olefina). 
To su teku ćine koje ne udovoljavaju nužno uvjetu nave ­
denom u napomeni 3 (c) uz ovo poglavlje, ali moraju biti 
u skladu s odredbama navedenim u napomeni 3 (a) uz ovo 
poglavlje, a rabi ih se kao zamjenu za mineralna ulja u 
proizvodnji sinteti čkih i polusinteti čkih ulja za podmaziva ­
nje, dajući ovim proizvodima ve ći indeks viskoziteta i niže 
stinište te poboljšavaju termi čku stabilnost, pove ćavaju 
plamište i smanjuju isparljivost.  
3903  Polimeri stirena, u primarnim oblicima  
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća stirenske poliestere (tarifni 
broj 3907).  
3903 11 00 i 
3903 19 00  polistiren  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  
3904  Polimeri vinil klorida i drugih halogeniranih olefina, u 
primarnim oblicima  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 256  
Polimer vinila je polimer čiji monomer ima sljede ću 
formulu:
  
pri čemu veza C–X nije niti ugljik-ugljik niti ugljik-vodik 
veza.  
3904 10 00  poli(vinil klorid), nepomiješan s drugim tvarima  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  
3904 21 00 i 
3904 22 00  ostali poli(vinil klorid)  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  
3904 30 00  kopolimeri vinil kloridvinil acetat  
U ovaj se podbroj razvrstava samo: 
1. kopolimere vinil klorida u kojima prevladava monomer 
vinil klorid; 
2. smjese poli(vinil klorida) i poli(vinil acetata) u kojima 
prevladava monomer vinil klorid.  
3904 40 00  ostali kopolimeri vinil klorida  
U ovaj se podbroj razvrstava kopolimere vinil klorida i 
etilena u kojima prevladava komonomer vinil klorid.  
3904 61 00  politetrafluoretilen  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  
3904 69 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i poli(klortrifluoretilen) te 
poli(vinilidenfluorid).  
3906  Akrilni polimeri u primarnim oblicima  
3906 10 00  poli(metil metakrilat)  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90, prvi 
odlomak, primjenjuju se, uz nužne izmjene, na ovaj podbroj.  
3906 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju poli(akrilonitril) i poliakrilni 
elastomeri (ACM) u primarnim oblicima (nevulkanizirani). 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) akrilne polimere kao izmjenjiva če iona (tarifni 
broj 3914 00 00); 
b) kopolimere akrilonitrila što odgovaraju napomeni 4 uz 
poglavlje 40 (poglavlje 40).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 257  
3907  Poliacetali, ostali polieteri i epoksidne smole, u 
primarnim oblicima; polikarbonati, alkidne smole, 
polialil esteri i ostali poliesteri, u primarnim oblicima  
Za definiciju prefiksa „poli”, u smislu ovog tarifnog broja, 
vidjeti napomenu 1 (a) 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
3907 20 11 do 
3907 20 99  ostali polieteri  
U ove podbrojeve se razvrstava i kemijski modificirane 
polietere (osim poliacetala) (vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 3907, pod 2).  
3907 40 00  polikarbonati  
U ovaj se podbroj razvrstava i kopolimere što sadrže 
komponentu polikarbonata i komponentu poli(etilen terefta ­
lata), u kojima prevladava polikarbonat (vidjeti Op će napo­
mene s objašnjenjem HS-a, napomene za podbrojeve, 
pod B 1, šesti odlomak).  
3907 61 00 i 
3907 69 00  poli(etilen tereftalat)  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90 primje ­
njuju se, uz nužne izmjene, i na ove podbrojeve. 
U ove se podbrojeve razvrstava i kopolimere što sadrže 
komponentu polikarbonata i komponentu poli(etilen terafta ­
lata) u kojima prevladava poli(etilen teraftalat) (vidjeti Op će 
napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, napomene 
za podbrojeve, pod B 1, šesti odlomak,).  
3907 61 00  s viskoznim brojem 78 ml/g ili ve ćim 
Poli(etilen teraftalat) s viskoznim brojem 78 ml/g ili ve ćim 
obično se rabi za proizvodnju boca. 
Viskozni broj se ra čuna prema normi ISO 1628-5 uz 
uporabu dikloroctene kiseline kao otapala.  
3908  Poliamidi u primarnim oblicima  
3908 10 00  poliamid -6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 ili -6,12  
Objašnjenja za podbrojeve 3901 10 10 i 3901 10 90 primje ­
njuju se, uz nužne izmjene, i na ove podbrojeve.  
3909  Amino smole, fenolne smole i poliuretani, u primarnim 
oblicima  
Za razvrstavanje kopolimera dobivenih iz monomera smola 
što su navedene u ovom tarifnom broju i za razvrstavanje 
njihovih smjesa, vidjeti napomenu 4 uz ovo poglavlje.  
3911  Naftne smole, kumaron-indenske smole, politerpeni, poli ­
sulfidi, polisulfoni i drugi proizvodi navedeni u napo ­
meni 3 uz ovo poglavlje, nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu, u primarnim oblicima  
3911 10 00  naftne smole, kumaronske, indenske i kumaron-indenske 
smole te politerpeni  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 258  
Politerpeni u ovom podbroju su ograni čeni na polimere ili 
polimerne smjese, s masenim udjelom jednog ili više terpe ­
neskih monomera 95 % ili ve ćim, u ukupnom sadržaju 
polimera.  
3911 90 11 do 
3911 90 19  proizvodi kondenzacije ili rearanžirane polimerizacije, 
neovisno jesu li kemijski modificirani ili ne  
U ove podbrojeve se razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 3911, prvi odlomak, pod 2 
do 5.  
3912  Celuloza i njezini kemijski derivati, nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu, u primarnim oblicima  
3912 11 00 i 
3912 12 00  celulozni acetati  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3912, dio B, drugi 
odlomak, pod 1.  
3912 20 11 do 
3912 20 90  celulozni nitrati (uklju čujući kolodij)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3912, dio B, drugi 
odlomak, pod 2.  
3912 20 11  kolodij i celoidin  
Kolodij je otopina nitroceluloze koja sadržava 12 % dušika 
u smjesi etera i alkohola. Sušenjem, ova otopina ostavlja 
elastični premaz nitroceluloze, čija se savitljivost može 
povećavati dodavanjem ricinusovog ulja. Kolodij se 
također može dobiti otapanjem nitroceluloze u acetonu. 
Rabi ga se u pripremi fotografskih emulzija i u medicini. 
Celoidin se dobiva iz kolodija djelomi čnim isparavanjem 
otapala. U krutom je stanju.  
3912 20 19  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava neomekšane (neplastificirane) 
celulozne nitrate (nitocelulozu), osim kolodija i celoidina, 
čak i ako su zbog sigurnosnih razloga navlaženi - uglavnom 
etil ili butil alkoholom - ili su na neki drugi na čin učinjeni 
neopasnim.  
3912 31 00 do 
3912 39 85  celulozni eteri  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3912, dio B, drugi 
odlomak, pod 4.  
3912 31 00  karboksimetilceluloza i njezine soli  
Karboksimetilceluloza se dobiva reakcijom monokloroctene 
kiseline i alkalne celuloze. Rabi ju se uglavnom kao sred ­
stvo za zgušnjavanje ili kao koloidno zaštitno sredstvo.  
3912 39 85  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava metilcelulozu, etilcelulozu, 
benzilcelulozu i hidroksietilcelulozu.  
3912 90 10  celulozni esteri  
U ovaj se podbroj razvrstava celulozni propionat te celu ­
lozni butirat.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 259  
3912 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava celulozu, koja nije spomenuta 
niti uklju čena na drugom mjestu, u primarnim oblicima. 
Regeneriranu celulozu se op ćenito ne razvrstava u ovaj 
podbroj budu ći je uglavnom u komercijalnim oblicima. 
Ako je u obliku finih i prozirnih folija, razvrstava ju se u 
tarifne brojeve 3920 ili 3921, a kada je u obliku tekstilnih 
vlakana, u poglavlje 54 ili 55. 
U ovaj se podbroj razvrstava smjese celuloznih estera i 
celuloznih etera (vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz 
ovo poglavlje).  
3913  Prirodni polimeri (na primjer, alginska kiselina) i modi ­
ficirani prirodni polimeri (na primjer, skru ćene bjelan ­ 
čevine, kemijski derivati prirodnog kau čuka), nespome ­
nuti niti uklju čeni na drugom mjestu, u primarnim obli ­
cima  
3913 10 00  alginska kiselina, njezine soli i esteri  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3913, prvi odlomak, 
pod 1.  
3913 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 3913, prvi odlomak, 
pod 2 i 4.  
POTPOGLAVLJE II - OTPACI, ODRESCI I 
LOMLJEVINA; POLUPROIZVODI; GOTOVI 
PROIZVODI  
3915  Otpaci, odresci i lomljevina, od plasti čnih masa  
Pojam „plasti čne mase” definiran je napomenom 1 uz ovo 
poglavlje. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. otpatke, odreske i lomljevinu od pojedina čnog termo ­
reaktivnog materijala (ve ć očvrsnutog), što su pretvoreni 
u primarni oblik; 
2. otpatke, odreske i lomljevinu od mješavine plasti čnih 
materijala (termoplasti čnih, termoreaktivnih (ve ć 
očvrsnutih) ili i jednih i drugih), koji su pretvoreni u 
primarni oblik.  
3916  Monofilamenti s bilo kojom dimenzijom popre čnog 
presjeka ve ćom od 1 mm, šipke, štapovi i profilni 
oblici, neovisno jesu li površinski obra đeni ili ne, ali 
drukčije neobra đeni, od plasti čnih masa  
3916 90 10  od proizvoda kondenzacije ili rearanžirane polimeriza ­
cije, neovisno jesu li kemijski modificirani ili ne  
U ove se podbrojeve razvrstava monofilamente, šipke, 
štapove i profilne oblike od poliestera, poliamida ili od 
poliuretana.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 260  
3916 90 50  od proizvoda adicijske polimerizacije  
Za definiciju pojma „proizvodi adicijske polimerizacije” 
vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, „Polimeri”, drugi odlomak, pod 1. 
U ove se podbrojeve razvrstava monofilamente, šipke, 
štapove i profilne oblike od polimera propilena, stirena ili 
od akrilnih polimera.  
3917  Cijevi, crijeva i pribor za njih (na primjer, spojnice, 
koljena, prirubnice), od plasti čnih masa  
Za tumačenje pojma „cijevi i crijeva” vidjeti napomenu 8 uz 
ovo poglavlje.  
3917 29 00  od ostalih plasti čnih masa  
Ovaj podbroj obuhva ća cijevi i crijeva dobivene od proiz ­
voda kondenzacije ili rearanžirane polimerizacije, neovisno 
jesu li kemijski modificirani, na primjer, od fenolskih smola, 
amino smola, alkidnih smola i drugih poliestera, poliamida, 
poliuretana i silikona. 
Ovaj podbroj uklju čuje proizvode napravljene od proizvoda 
adicijske polimerizacije, kao na primjer, od polietrahaloeti ­
lena, poliizobutilena, polimera stirena, viniliden klorida, 
vinil acetata ili drugih vinil estera i akrilnih polimera.  
3918  Podne obloge od plasti čnih masa, neovisno jesu li samo ­
ljepljive ili ne, u svitcima ili u obliku plo ča; zidne ili 
stropne tapete, definirane u napomeni 9 uz ovo poglavlje  
U ovaj se tarifni broj razvrstava i neperforirane pokriva če od 
plastičnih masa, u svicima ili u obliku plo ča, koje se rabi za 
prekrivanje, na primjer, teniskih igrališta ili terasa.  
3919  Samoljepljive plo če, listovi, filmovi, folije, vrpce i ostali 
slični ravni oblici, od plasti čnih masa, neovisno jesu li u 
svicima ili ne  
Za tumačenje pojma „samoljepljiv” vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 3919, prvi odlomak. Iz ovog se tarifnog broja 
isključuje ravne oblike od plasti čnih masa, koji samo pria ­
njaju na glatku površinu kao što je staklo. 
Proizvodi iz ovog tarifnog broja često imaju zaštitni list ili 
vrpcu od papira ili plasti čne mase. Taj zaštitni list ili vrpca 
nema utjecaja na razvrstavanje ovih proizvoda.  
3919 10 12 do 
3919 10 80  u svitcima širine ne ve će od 20 cm:  
U ove se podbrojeve razvrstava i samoljepljive vrpce na 
okruglom drža ču, s vrškom za povla čenje i mogu ćnošću 
kidanja. Pripremljene su u pakiranja za pojedina čnu 
prodaju i op ćenito se ne mogu ponovo uporabiti.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 261  
3919 10 12 do 
3919 10 19  vrpce prevu čene nevulkaniziranim prirodnim ili sinteti ­ 
čkim kaučukom  
U ove se podbrojeve razvrstava samo samoljepljive vrpce, 
tj. vrpce prepoznatljive da su namijenjene isklju čivo ili 
uglavnom lijepljenju. Takve vrpce se op ćenito rabe za paki ­
ranje robe ili za sli čne namjene.  
3920  Ostale plo če, listovi, filmovi, folije i vrpce, od plasti čnih 
masa, necelularne strukture te neoja čane, nelaminirane, 
bez podloge niti na sli čan način kombinirane s drugim 
materijalima  
Vidjeti napomenu 10 uz ovo poglavlje. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje vrpce o čevidne širine ne 
veće od 5 mm (poglavlje 54). 
Ovaj tarifni broj uklju čuje ‚kameni papir’ koji se sastoji od 
kamenog brašna (približno 80 % masenog udjela kalcijeva 
karbonata) i plastike (približno 20 % masenog udjela 
plastične smole), pri čemu plastika zbog svoje fleksibilnosti 
daje proizvodu bitno obilježje, a kameno brašno služi samo 
kao materijal punjenja. Kameni papir materijal je sli čan 
papiru koji se može obra đivati kao papir (tj. ispisivati, izre ­
zivati, savijati i lijepiti) jer je opseg njegove gusto će sličan 
opsegu gusto će papira izra đenog od celuloze. Prikladan je, 
na primjer, za pisa ći pribor, vre će, pakiranje, sredstva za 
lijepljenje, papir otporan na mast, omote i spremnike.  
3920 20 80  debljine ve će od 0,10 mm  
U ovaj se podbroj razvrstava vrpce vrsta koje se rabi za 
pakiranje, što su obojene, svilenkastog izgleda i dobivene 
ekstruzijom polimera propilena. 
Molekularna orijentacija polimera propilena uzrok je zbog 
čega se proizvod može razvlakniti (rascijepiti) uzdužnim 
povlačenjem rukom, daju ći pritom pogrešan dojam da se 
radi o proizvodu od vlakana. 
Debljina ovih vrpca je oko 0,13 mm, mogu biti tiskane i 
prikladne su za kovr čanje. Većinom su namotane na vretena 
ili na cijevke i ozna čene nazivom plasti čni „bolducs”. Rabi 
ih se za iste namjene kao i vrpce „bolducs” što ih se 
razvrstava u tarifni broj 5806. Ove ukrasne vrpce se 
obično vežu u uzlove kada ih se rabi za vezivanje paketa. 
U ovaj se podbroj razvrstava vrpce vrsta koje se rabi za 
pakiranje, neobojene ili obojene u masi, dobivene ekstru ­
zijom polimera propilena. 
Za razliku od spomenutih vrpca, ove vrpce nisu svilenka ­
stog izgleda, deblje su i kru će i nisu pogodne za kovr čanje. 
Površina im može biti uzdignuta ili namreškana te može biti 
tiskana. 
Ove se vrpce nategnu oko robe koju se pakira, a zatim se 
krajeve termi čki zatali ili ih se spoji kovinskom ili 
plastičnom spojnicom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 262  
Iz ovog se podbroja isklju čuje vrpce o čevidne širine ne ve će 
od 5 mm (podbroj 5404 90 10).  
3920 43 10 i 
3920 43 90  s masenim udjelom plastifikatora ne manjim od 6 %  
Vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za podbrojeve 3920 43 i 3920 49.  
3920 49 10 i 
3920 49 90  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 3920 43 i 3920 49.  
3920 73 10  film u svitcima ili vrpcama, za kinematografiju ili foto ­
grafiju  
U ovaj se podbroj razvrstava folije namijenjene uporabi u 
kinematografiji ili fotografiji kao podloge za materijale osje ­
tljive na svjetlost.  
3921  Ostale plo če, listovi, filmovi, folije i vrpce, od plasti čnih 
masa  
Vidjeti Objašnjenja za tarifni broj 3920.  
3921 90 41  proizvodi laminirani pod visokim pritiskom, s dekora ­
tivnom površinom na jednoj ili obje strane  
U ovaj se podbroj razvrstava laminirane listove koji se 
sastoje iz slojeva vlaknastog materijala (na primjer, papira), 
impregniranih termoreaktivnim smolama i povezanih 
zajedno uz pomo ć topline i tlaka (ne manjeg od 5 MPa); 
vanjski sloj ili slojevi su dekorativnih boja ili uzoraka (na 
primjer, imitacija drva). 
Listove s ukrasnim slojevima na obje strane rabi se okomito 
postavljene, na primjer, kao pregrade u izlozima; listove s 
jednim ukrasnim slojem uglavnom se rabi kao prevlake za 
ploče iverice.  
3923  Proizvodi za prijevoz ili pakiranje robe, od plasti čnih 
masa; čepovi, poklopci, zaklopci i ostali zatvara či, od 
plastičnih masa  
3923 90 00  ostalo  
Mreže koje se razvrstava u ovaj podbroj namijenjene su za 
pakiranje. Prodaje ih se u neodre đenim dužinama, te ih se 
nakon rezanja na odre đenu dužinu obi čno rabi za proizvo ­
dnju vreća za pakiranje nekih vrsta vo ća i povrća, kao što su 
jabuke, naran če, krumpir i luk.  
3924  Stolni proizvodi, kuhinjski proizvodi, ostali ku ćanski 
proizvodi te higijenski ili toaletni proizvodi, od plasti čnih 
masa  
3924 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava spužve od regenerirane celu ­
loze izrezane u oblike razli čite od pravokutnih (uklju čujući 
kvadratnih), kao i spužve izrezane u pravokutne (uklju čujući 
kvadratne) oblike sa zaobljenim (oborenim) bridovima ili 
drukčije obrađene. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 263  
Iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) prirodne spužve (podbroj 0511 99 31 ili 0511 99 39); 
b) spužve izrezane u pravokutne (uklju čujući kvadratne) 
oblike (tarifni broj 3921).  
3925  Gra đevinski proizvodi od plasti čnih masa, nespomenuti 
ili uključeni na drugom mjestu  
Vidjeti napomenu 11 uz ovo poglavlje.  
3925 20 00  vrata, prozori i njihovi okviri te pragovi za vrata  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifna podbroj 3925 20.  
3925 90 10  pribor i okovi namijenjeni trajnoj ugradnji u ili na 
vrata, prozore, stepenice, zidove ili druge dijelove zgrade  
Vidjeti napomenu 11 (ij) uz ovo poglavlje.  
3926 40 00  Statue i ostali ukrasni predmeti  
Ovaj podbroj uklju čuje ukrasne predmete za dom i vrt koji 
se sastoje od kamenog brašna (približno 59 % masenog 
udjela kalcijeva karbonata), plastike (približno 39 % 
masenog udjela nezasi ćenog poliestera) i male koli čine 
drugih aditiva, pri čemu plastika proizvodima daje bitno 
obilježje. Kameno brašno u tom je slu čaju materijal 
punjenja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 264  
POGLAVLJE 40  
KAUČUK I PROIZVODI OD KAU ČUKA  
Općenito  
Za potrebe napomene 4 (a) uz ovo poglavlje, pod pojmom „netermopla ­
stične tvari” podrazumijeva se tvari koje se ne može ponovo toplinski 
omekšati na takav na čin da bi ih se moglo oblikovati brizganjem ili 
izvlačenjem (ekstruzijom).  
4001  Prirodni kau čuk, balata, gutaperka (gutta-percha), 
gvajala (guayuale), čikl (chicle) i sli čne prirodne gume, 
u primarnim oblicima ili u plo čama, listovima ili 
vrpcama  
4001 21 00  dimljeni kau čuk u obliku listova  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4001, pod B 1, prvi 
odlomak.  
4001 29 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4001, pod B 1, drugi 
i četvrti odlomak. 
U ovaj se podbroj uklju čuje svijetli i sme đi krep kau čuk za 
potplate te na zraku sušene listove, reaglomerirane granule 
kaučuka i prirodni kau čuk u obliku neaglomeriranog praha 
ili zrnaca.  
4002  Sinteti čki kaučuk i faktis dobiven iz ulja, u primarnim 
oblicima ili u plo čama, listovima ili vrpcama; smjese bilo 
kojeg proizvoda iz tarifnog broja 4001 s bilo kojim 
proizvodom iz ovoga tarifnog broja, u primarnim obli ­
cima ili u plo čama, listovima ili vrpcama  
4002 99 10  proizvodi modificirani dodatkom plasti čnih masa  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u napo ­
meni 4 (c) uz ovo poglavlje, s izuzetkom depolimeriziranog 
prirodnog kau čuka (podbroj 4002 99 90).  
4002 99 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje karboksil-akrilonitril- 
butadien (XNBR) kau čuk, akrilonitril-izopren (NIR) 
kaučuk te faktis iz ulja.  
4005  Mješavine kau čuka, nevulkanizirane, u primarnim obli ­
cima ili u plo čama, listovima ili vrpcama  
4005 20 00  otopine; disperzije, osim onih iz podbroja 4005 10  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4005, četvrti odlomak 
pod B i peti odlomak pod 2.  
4005 91 00  plo če, listovi i vrpce  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4005, četvrti odlomak 
pod B i peti odlomak pod 3 i 4.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 265  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava i plo če, listove i vrpce 
od nevulkaniziranog kau čuka, neizrezane ili jednostavno 
rezane na pravokutne (uklju čujući kvadratne) oblike, prekri ­
vene s jedne strane slojem ljepljive tvari. Nanošenje ljepila 
se, sukladno napomeni 9 uz ovo poglavlje, smatra samo 
površinskom obradom. Takvu se robu, što ima dodatni 
sloj papira, tekstilnog materijala itd. radi zaštite ljepila, i 
dalje razvrstava u ovaj tarifni broj.  
4005 99 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4005, četvrti odlomak 
pod B i peti odlomak pod 5.  
4009  Cijevi i crijeva, od vulkaniziranog kau čuka (gume), osim 
od tvrde gume, sa ili bez pribora (na primjer, spojnice, 
koljena, prirubnice)  
4009 12 00  s priborom  
Pribor cijevi i crijeva iz ovih podbrojeva, može biti od bilo 
kojeg materijala.  
4009 22 00  s priborom  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4009 12 00.  
4009 32 00  s priborom  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4009 12 00.  
4009 42 00  s priborom  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4009 12 00.  
4011  Nove pneumatske gume  
4011 20 10  s indeksom optere ćenja ne ve ćim od 121  
Indeks optere ćenja je uvijek ozna čen na pneumatskoj gumi. 
Definiran je u uredba (EZ) br. 661/2009 Europskog Parla ­
menta i Vije ća od 13. srpanj. 2009. o zahtjevima za homo ­
logaciju tipa za op ću sigurnost motornih vozila, njihovih 
prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih 
jedinica namijenjenih za takva vozila (SL L 200, 
31.7.2009., str. 8.).  
4011 20 90  s indeksom optere ćenja većim od 121  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4011 20 10.  
4011 80 00  vrsta koja se rabi za gra đevinska i rudarska vozila i 
strojeve ili onima za rukovanje robom u industriji .  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 4011 80.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 266  
4015  Odje ća i pribor za odje ću (uklju čujući rukavice s 
prstima, rukavice s jednim prstom i rukavice bez prsti ­
ju), za sve namjene, od vulkaniziranog kau čuka (gume), 
osim od tvrde gume  
4015 11 00  kirurške  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 4015 11. 
Ovaj podbroj nije ograni čen samo na kirurške rukavice u 
sterilnim pakiranjima. Ovdje se razvrstava i rukavice koje 
udovoljavaju normama EN 455-1 i EN 455-2 ili 
ekvivalentnim.  
4015 19 00  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. rukavice s jednim prstom ili bez prstiju i duge zaštitne 
rukavice, za industrijsku uporabu; 
2. rukavice za radiologe, otporne na X-zrake (rendgenske) 
zbog uporabe mješavine na osnovi olovnog karbonata.  
4015 90 00  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 4015 (s izuzetkom rukavica s prstima, rukavica s 
jednim prstom i rukavica bez prstiju), u ovaj se podbroj 
razvrstava i odje ću koja se rabi za zaštitu od radijacije ili 
atmosferskog pritiska, npr. odijela sa zra čnim jastucima za 
pilote, pod uvjetom da nisu opremljena aparatima za disanje. 
Ako su tako opremljena, razvrstava ih se u tarifni 
broj 9020 00 00.  
4016  Ostali proizvodi od vulkaniziranog kau čuka (gume), 
osim od tvrde gume  
4016 91 00  podne obloge, prostirke i otira či 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4016, drugi odlomak, 
pod 2.  
4016 99 52 do 
4016 99 97  ostalo  
Pored proizvoda navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 4016, drugi odlomak pod 7 do 14, u ove se podbrojeve 
razvrstava i proizvode kao što su čekići s gumenom glavom, 
lagani blokovi koje se, kada su prekriveni brusnim papirom, 
rabi za ru čno poliranje izvjesnih proizvoda.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 267  
ODSJEK VIII  
SIROVA KOŽA, ŠTAVLJENA KOŽA, KRZNO I PROIZVODI OD NJIH; 
SEDLARSKI I REMENARSKI PROIZVODI; PREDMETI ZA 
PUTOVANJE, RU ČNE TORBE I SLI ČNI SPREMNICI; PREDMETI OD 
ŽIVOTINJSKIH CRIJEVA (OSIM OD DUDOVOG SVILCA)  
POGLAVLJE 41  
SIROVA KOŽA (OSIM KRZNA) I ŠTAVLJENA KOŽA 
4101  Sirove kože životinja vrste goveda (uklju čujući bivolje) 
ili kopitara (svježe ili soljene, sušene, lužene, piklane ili 
drukčije konzervirane, ali neštavljene niti pergamentno 
obrađene niti druk čije dalje obra đene), neovisno jesu li 
bez dlake ili cijepane ili ne  
4101 20 10 do 
4101 20 80  cijele kože, necijepane, mase po koži ne ve će od 8 kg kad 
su suhe, od 10 kg kad su suho soljene ili od 16 kg kad su 
svježe, vlažno soljene ili druk čije konzervirane  
Kože koje se razvrstava u ove podbrojeve, smatra se cije ­
lima neovisno jesu li im odstranjene glava i noge ili ne; 
međutim, ne smiju biti cijepane, tj. izvorna debljina ne 
smije biti podijeljena na dva ili više slojeva.  
4101 20 10  svježe  
U ovaj se podbroj razvrstava kože koje su samo skinute 
(oguljene) sa životinje. U ovaj se podbroj razvrstava i rash ­
lađene kože.  
4101 20 30  vlažno soljene  
U ovaj se podbroj razvrstava kože što su konzervirane 
protiv truljenja samo dodavanjem soli.  
4101 20 50  sušene ili suho soljene  
U ovaj se podbroj razvrstava sušene kože (konzervirane 
samo postupkom sušenja, s ili bez dodanog antiseptika) i 
suho soljene kože.  
4101 20 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava lužene kože (koje su uronjene 
u vapnenu vodu ili premazane pastom što sadrži gašeno 
vapno), piklane kože (koje su namakane u jako razrije đenoj 
otopini klorovodi čne ili sumporne kiseline ili nekih drugih 
kemikalija kojima je dodana sol) te kože konzervirane 
drugim postupcima.  
4101 50 10 do 
4101 50 90  cijele kože, mase po koži ve će od 16 kg  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4101 20 10 do 
4101 20 80.  
4101 50 10  svježe  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4101 20 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 268  
4101 50 30  vlažno soljene  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4101 20 30.  
4101 50 50  sušene ili suho soljene  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4101 20 50.  
4101 50 90  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4101 20 80.  
4101 90 00  ostale, uklju čujući krupone, polukrupone i trup  
Krupon obuhva ća kožu s le đa i stražnjeg dijela; to je 
najdeblji, najja či i zbog toga najvrjedniji dio kože. 
Polukrupon se dobiva uzdužnim dijeljenjem krupona po 
liniji kralježnice.  
4102  Sirove ov čje i janje će kože (svježe ili soljene, sušene, 
lužene, piklane ili druk čije konzervirane ali neštavljene, 
niti pergamentno obra đene, niti druk čije dalje obra đe­
ne), s vunom ili bez vune, cijepane ili necijepane, osim 
onih isklju čenih napomenom 1 (c) uz ovo poglavlje  
4102 10 10  janje će 
U ovaj se podbroj razvrstava kože maksimalne površine 
0,75 m  2 . 
4102 10 90  Oostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava kože maksimalne površine 
0,75 m  2 . 
4102 21 00  piklane  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4101 20 80 za piklanu kožu.  
4103  Ostale sirove kože (svježe ili soljene, sušene, lužene, 
piklane ili druk čije konzervirane, ali neštavljene, niti 
pergamentno obra đene, niti druk čije dalje obra đene), s 
dlakom ili bez dlake, cijepane ili necijepane, osim onih 
isključenih napomenom 1 (b) ili 1 (c) uz ovo poglavlje  
4103 20 00  od gmazova (reptila)  
Ovaj podbroj obuhva ća kože pitona, boa, aligatora, 
kajmana, iguana, gavijala i guštera.  
4104  Štavljene ili „crust” kože od životinja vrste goveda 
(uključujući od bivola) ili od kopitara, bez dlake, 
neovisno jesu li cijepane ili ne, ali dalje neobra đene 
Vidjeti napomenu 2 A i 2 B uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 269  
4104 11 10 do 
4104 19 90  u vlažnom stanju (uklju čujući wetblue)  
Kože koje su samo štavljene, prepoznatljive su posebno po 
svojoj mesnoj strani gdje je, posebno na rubovima, vidljiv 
izvjesni broj izvornih potkožnih vlakana. Iz tog razloga, 
mesna strana ima vlaknastu neravnu površinu. Kože što su 
djelomično štavljene (predštavljene) razvrstava se zajedno s 
kožama koje su dalje neobra đivane osim samo štavljene. 
Postupci čija je namjena upotpuniti postupak štavljenja, za 
vrijeme kojih se iz koža otklanja sredstva uporabljena za 
štavljenje i zaostalu vodu (na primjer, pranje, žmikanje, 
stiskanje, sušenje i razvla čenje) ne utje ču na razvrstavanje 
ovih koža. Ova se odredba primjenjuje i na cijepane kože 
koje su dalje neobra đivane osim samo štavljene.  
4104 11 10 do 
4104 11 90  pune (zrnaste) kože s licem, necijepane; cijepane s licem 
(zrnaste)  
U ove se podbrojeve razvrstava kože izvorne zrnate struk ­
ture, koja je došla do izražaja uklanjanjem epiderme, pri 
čemu nije odstranjeno ništa od površine, na primjer, polira ­
njem ili gla čanjem. 
U ove se podbrojeve razvrstava samo kože koje imaju 
vanjsku površinu (stranu dlake).  
4104 41 11 do 
4104 49 90  u suhom stanju (crust)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje i Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za poglavlje 41, pod II, tre ći odlomak.  
4104 41 11 do 
4104 41 90  pune (zrnaste) kože s licem, necijepane; cijepane s licem 
(zrnaste)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4104 11 10 do 
4104 11 90.  
4104 41 11  isto čnoindijske kože, cijele, neovisno jesu li odstranjene 
glave ili noge ili ne, pojedina čne mase ne ve će od 4,5 kg, 
dalje neobra đivane osim biljno štavljene, neovisno jesu li 
podvrgnute odre đenim postupcima ili ne, ali o čito nepri­
kladne za neposrednu proizvodnju kožnih proizvoda  
U ovaj se podbroj razvrstava isto čnoindijske kože (tele će) 
štavljene uporabom samo biljnih tvari, koje mogu biti 
podvrgnute postupku za održavanje radi omogu ćavanja ispo ­
ruke na velike udaljenosti, na primjer, biljnim uljima. 
Obilježja ovih koža su čvrsta i zbijena struktura i svijetlo 
smeđa boja kao rezultat biljnog štavljenja. Strana dlake 
(lice) ovih koža je glatka i jednoli čno sjajna, a strana 
mesa je obi čno dobro o čišćena struganjem. Prije nego ih 
se može uporabiti za izradu kožnih proizvoda, kože ove 
vrste treba potpuno preraditi (u stvari, odštaviti) te ih se 
zbog toga smatra predštavljenima.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 270  
Te kože (poznate kao kože iz Madrasa ili 
istočnoindijske (EI) kože) uglavnom se uvoze iz Indije ili 
Pakistana. Obi čno ih se pakira po šest, u sprešane bale 
obavijene slamnatom rogožinom i u jutene vre će. 
4104 49 11  isto čnoindijske kože, cijele, neovisno jesu li odstranjene 
glave ili noge ili ne, pojedina čne mase ne ve će od 4,5 kg, 
dalje neobra đivane, osim biljno štavljene, neovisno jesu 
li podvrgnute odre đenim postupcima ili ne, ali o čito 
neprikladne za neposrednu proizvodnju kožnih proiz ­
voda  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4104 41 11.  
4105  Štavljene ili „crust” ov čje ili janje će kože, bez vune, 
cijepane ili necijepane, ali dalje neobra đene 
Vidjeti napomenu 2 A i 2 B uz ovo poglavlje.  
4105 10 00  u vlažnom stanju (uklju čujući wetblue)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4104 11 10 i 4104 19 90.  
4105 30 10 i 
4105 30 90  u suhom stanju (crust)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje i Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za poglavlje 41, pod II, tre ći odlomak.  
4105 30 10  biljno predštavljene kože od indijskih dlakavih ovaca, 
neovisno jesu li podvrgnute odre đenim postupcima ili 
ne, ali o čito neprikladne za proizvodnju kožnih proiz ­
voda  
U ovaj se podbroj razvrstava biljno predštavljene kože koje 
treba dalje štaviti prije dovršavanja. 
Kože štavljene uporabom samo biljnih tvari mogu biti 
podvrgnute postupku za održavanje radi omogu ćavanja ispo ­
ruke na velike udaljenosti, na primjer, biljnim uljima. 
Obilježja ovih koža su čvrsta i zbijena struktura i svijetlo 
smeđa boja kao rezultat biljnog štavljenja. 
Te kože (poznate kao kože iz Madrasa ili 
istočnoindijske (EI) kože) uglavnom se uvoze iz Indije ili 
Pakistana. Obi čno ih se pakira po šest, u sprešane bale 
obavijene slamnatom rogožinom i u jutene vre će. 
4105 30 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i kože od ovaca i janjadi 
štavljene smjesom soli, alauna, žumanjaka i brašna (koža 
štavljena alaunom). Ove se kože uglavnom rabi za izradu 
rukavica ili visokokvalitetne obu će. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 271  
4106  Štavljene ili „crust” kože od ostalih životinja, bez vune 
ili dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali ne dalje 
obrađene 
Vidjeti napomenu 2 A i 2 B uz ovo poglavlje.  
4106 21 00  u vlažnom stanju (uklju čujući wetblue)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4104 11 10 i 4104 19 90.  
4106 22 10 i 
4106 22 90  u suhom stanju (crust)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje i Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za poglavlje 41, pod II, tre ći odlomak.  
4106 22 10  biljno predštavljene kože od indijskih koza ili jari ća, 
neovisno jesu li podvrgnute odre đenim postupcima ili 
ne, ali o čito neprikladne za proizvodnju kožnih proiz ­
voda  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 4105 30 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
4106 31 00  u vlažnom stanju (uklju čujući wetblue)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4104 11 10 i 4104 19 90.  
4106 32 00  u suhom stanju (crust)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje i Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za poglavlje 41, pod II, tre ći odlomak.  
4106 40 10  biljno predštavljene  
U ovaj se podbroj razvrstava biljno predštavljene kože koje 
treba dalje štaviti prije dovršavanja. 
Obilježja ovih koža su čvrsta i zbijena struktura i svijetlo 
smeđa boja kao rezultat biljnog štavljenja.  
4106 91 00  u vlažnom stanju (uklju čujući wetblue)  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4104 11 10 i 4104 19 90.  
4106 92 00  u suhom stanju (crust)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje i Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za poglavlje 41, pod II, tre ći odlomak.  
4107  Kože dalje obra đene nakon štavljenja ili crust-obrade, 
uključujući pergamentno dora đene kože, od životinja 
vrste goveda (uklju čujući od bivola) ili od kopitara, 
bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, osim kože iz 
tarifnog broja 4114  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 272  
Kože koje se razvrstava u ovaj tarifni broj može se dalje 
dorađivati (dotjerivanjem, bojenjem, izradom zrnate struk ­
ture ili utiskivanjem uzorka, tretiranjem radi dobivanja 
antilop dorade, tiskanjem, gla čanjem (glaziranjem), satinira ­
njem, lakiranjem, metalizacijom itd.) ili pergamentno dora ­ 
đivati (vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo 
poglavlje, pod III).  
4107 11 11 do 
4107 11 90  pune (zrnaste) kože s licem, necijepane  
U ovaj se podbroj razvrstava kože koje nisu cijepane (tj. 
njihova izvorna debljina nije podijeljena u više slojeva), 
neovisno jesu li stanjene na jednaku debljinu struganjem i 
uklanjanjem neravnina ili prianjaju ćih čestica na mesnoj 
strani ili ne.  
4107 11 11  tele ći boks  
Teleći boks je tele ća koža kromno štavljena ili ponekad 
štavljena kombiniranim postupkom, nakon toga bojena i 
polirana, koja se rabi za gornje dijelove obu će ili za neke 
kožne proizvode (na primjer, ru čne torbe, torbe za spise); 
ova je koža vrlo meka.  
4107 12 11  tele ći boks  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4107 11 11.  
4107 91 10 i 
4107 91 90  pune (zrnaste) kože s licem, necijepane  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4107 11 11 do 
4107 11 90.  
4107 91 10  kože za potplate  
Zbog svoje uporabe što zahtjeva čvrstoću i izdržljivost, ove 
kože, poznate kao kože za potplate, nisu maš ćene. Postupak 
dorade kojeg se rabi za ove kože poznat je kao vodena 
dorada, za razliku od masnog dora đivanja što ga se rabi 
za punjenu („nahranjenu”) kožu. Osnovni postupci koje se 
primjenjuje za ovakve kože su: čišćenje strane kože, izla ­
ganje zraku, ponavljano udaranje čekićem i valjanjem pod 
pritiskom. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 4107, tre ći 
odlomak.  
4112 00 00  Kože dalje obra đene nakon štavljenja ili crust-obrade, 
uključujući pergamentno dora đene kože, od ovaca ili 
janjadi, bez vune, neovisno jesu li cijepane ili ne, osim 
kože iz tarifnog broja 4114  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 4107 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  
4113  Kože dalje obra đene nakon štavljenja ili crust-obrade, 
uključujući pergamentno dora đene kože, od ostalih živo ­
tinja, bez vune ili dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, 
osim kože iz tarifnog broja 4114  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 4107 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 273  
4115  Umjetna koža na osnovi kože ili kožnih vlakana, u 
pločama, listovima ili vrpcama, neovisno je li u svitcima 
ili ne; otpaci i drugi ostaci od kože ili od umjetne kože, 
neuporabljivi za izradu proizvoda od kože; prah i 
brašno od kože  
Umjetnu se kožu izra đuje na osnovi kože ili kožnih vlakana. 
Ponekad se, radi postizanja posebnih svojstava umjetne 
kože, dodaje i materijale za pustanje kao što su celuloza, 
sintetička ili pamu čna vlakna. Me đutim, da bi se robu 
razvrstalo u tarifni broj 4115 („plo če, listovi ili vrpce, u 
svicima ili ne”), udjel takvih vlakana mora biti zna čajno 
ispod 50 %. Kožna se vlakna dobiva od strugotina 
kromne kože, strugotina biljnog bijeljenja, otpadaka ili 
drugih ostataka kože. Kao vezivno sredstvo naj češće se 
rabi prirodni lateks. 
Glavno podru čje primjene umjetne kože je u industriji 
obuće, gdje je se rabi za izradu ukru ćenja, nali čja, unutar ­
njih potplata, me đupotplata i vanjskih potplata za papu če. 
Druge uporabe su u industriji kožne robe (na primjer, za 
podstave kov čega, školske naprtnja če, pregrade za torbe za 
spise (aktovke) i nov čanika) te za tehni čke namjene 
(rukavce, brtveni materijal itd.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 274  
POGLAVLJE 42  
PROIZVODI OD KOŽE; SEDLARSKI I REMENARSKI PROIZVODI; 
PREDMETI ZA PUTOVANJE, RU ČNE TORBE I SLI ČNI SPREMNICI; 
PROIZVODI OD ŽIVOTINJSKIH CRIJEVA (OSIM OD DUDOVOG 
SVILCA) 
4202  Škrinje, kov čezi, kovčezi za kozmetiku, poslovne torbe, 
torbe za spise (aktovke), školske torbe, futrole za 
naočale, futrole za dalekozore, futrole za fotoaparate, 
futrole za glazbala, futrole za puške, futrole za pištolje 
i slični spremnici; putne torbe, izolirane torbe za hranu i 
piće, toaletne torbice, naprtnja če, ručne torbe, torbe za 
kupovinu, nov čanici za papirni novac, nov čanici za 
kovani novac, futrole za mape, futrole za cigarete, 
vrećice za duhan, torbe za alat, sportske torbe, 
omotači za boce, kutije za nakit, kutije za puder, 
kutije za pribor za jelo i sli čni spremnici, od kože, 
umjetne kože, folija od plasti čnih masa, od tekstilnih 
materijala, vulkanfibera ili od kartona, ili u cijelosti ili 
pretežito presvu čeni tim materijalima ili papirom  
Za definiciju pojma „vanjska površina” vidjeti dodatnu 
napomenu 1 uz ovo poglavlje i u Objašnjenjima HS za 
tarifne podbrojeve 4202 11, 4202 21, 4202 31 i 4202 91. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava i navlake za rekete koje 
pokrivaju cijeli reket, neovisno imaju li ru čku ili rameni 
remen ili ne. 
Međutim, iz ovog se tarifnog broja isklju čuje navlake za 
glave teniskih reketa, badminton reketa, golf palica itd., 
kada su izra đeni od tekstilnog materijala (obi čno prevu ­ 
čenog plasti čnom masom), neovisno jesu li opremljene 
džepom za loptice ili ne (tarifni broj 6307).  
4202 11 10 i 
4202 11 90  s vanjskom površinom od kože ili od umjetne kože  
Za definiciju pojma „umjetne kože”, vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 4115, pod I.  
4202 12 11 i 
4202 12 19  od folije od plasti čnih masa  
Kada spremnik ima vanjsku površinu od kombinacije mate ­
rijala, pri čemu je vanjski sloj što je vidljiv golim okom od 
plastične folije (na primjer, tkanina od tekstilnih vlakana u 
kombinaciji s plasti čnom folijom), za potrebe razvrstavanja 
nije od utjecaja da li je ta folija proizvedena posebno prije 
oblikovanja kombiniranog materijala ili je sloj plasti čne 
mase dobiven prekrivanjem ili prevla čenjem plasti čnom 
masom materijala (na primjer, tkanine od tekstilnih vlaka ­
na), pod uvjetom da je tako dobiveni vanjski sloj koji je 
vidljiv golim okom istog izgleda kao i kod uporabe pret ­
hodno proizvedene plasti čne folije.  
4202 22 10  od folije od plasti čnih masa  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4202 12 11 i 4202 12 19.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 275  
4202 31 00 do 
4202 39 00  proizvodi vrsta koje se naj češće nosi u džepu ili u ru čnoj 
torbi  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4202 31, 4202 32 i 
4202 39. 
U navedene podbrojeve razvrstavaju se i futrole za mobilne 
telefone koje se, s obzirom na njihovu prirodu i oblik, 
uobičajeno nose u džepu ili u ru čnoj torbi. 
Futrole za mobilne telefone koje se razvrstavaju u ove 
podbrojeve obuhva ćene su prvim dijelom naziva tarifnog 
broja i stoga mogu biti izra đene od bilo kojeg materijala. 
Mogu biti oblikovane tako da odgovaraju odre đenom 
mobilnom telefonu ili razli čitim modelima mobilnih telefona 
istih dimenzija. 
One mogu ili ne moraju imati mehanizam za zatvaranje. 
Prekrivaju mobilni telefon pokrivaju ći stražnji i prednji dio 
te bočne stranice mobilnog telefona kako bi ga zaštitile. 
Međutim, jednostavne futrole koje pokrivaju samo stražnji 
dio i bo čne stranice mobilnog telefona isklju čene su s 
obzirom na to da nemaju zna čajke futrola iz tarifnog broja 
4202 i razvrstavaju se prema materijalu od kojeg su izra ­ 
đene. 
Međutim, ovi podbrojevi ne uklju čuju futrole, neovisno o 
tome imaju li i funkciju stalka ili ne, za tablet ra čunala, 
mini-tablet ra čunala ili e-knjige jer se zbog veli čine ne 
smatraju proizvodima koje se naj češće nosi u džepu ili u 
ručnoj torbi (razvrstavanje u podbrojeve od 4202 91 80 do 
4202 99 00 prema materijalu od kojeg su izra đene). Te su 
futrole obuhva ćene prvim dijelom naziva tarifnog broja i 
mogu se sastojati od bilo kojeg materijala.  
4202 32 10  od folije od plasti čnih masa  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4202 12 11 i 4202 12 19.  
▼M1 
4202 91 do 
4202 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstavaju takozvane „poslovne 
mape” (vidjeti i Objašnjenja Harmoniziranog sustava za 
tarifni broj 4202, stavak 4., koja uklju čuju „poslovne 
mape” kao primjer „sli čnih spremnika” obuhva ćenih 
drugim dijelom tarifnog broja 4202). 
Poslovne mape obi čno su oja čane i namijenjene duljoj 
uporabi. Obi čno imaju jedan ili više džepova i om či za 
držanje bilježnica, listova papira, pisaljki, pribora za 
pisanje itd. 
Poslovne mape mogu se zatvarati patentnim zatvara čem 
preko cijelog oboda ili elasti čnom trakom, kop čom za zatva ­
ranje ili preklopom s dugmetom koje se kop ča utiskivanjem. 
Međutim, prisutnost i vrsta mehanizma za zatvaranje nije 
odlučujući kriterij za razvrstavanje poslovnih mapa u 
tarifni broj 4202. U taj tarifni broj treba razvrstati i poslovne 
mape bez mehanizma za zatvaranje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 276  
Primjeri poslovnih mapa iz podbrojeva od 4202 91 do 
4202 99 prikazani su u nastavku:  
Slika 1.  Slika 2.  Slika 3.
  
▼M9 
4202 91 80 i 
4202 92 19 i 
4202 92 98 i 
4202 99 00  ostalo  
Ti podbrojevi obuhva ćaju i takozvane „vre će za odje ću” 
namijenjene prijevozu odje će. Te su vre će izrađene od 
trajnih materijala i prikladne su za dugotrajnu uporabu. 
Opremljene su ru čkom ili ru čkama za nošenje. Op ćenito, 
kako bi se olakšao prijevoz, vre će je mogu će preklopiti i 
zatim me đusobno spojiti preklopljene polovice gumbima, 
spojkama ili patentnim zatvara čima. Uobi čajeno je da na 
prednjoj strani imaju patentni zatvara č te su obi čno oprem ­
ljene dodatnim zatvara čima, pregradama, džepovima itd. 
Međutim, iz tih podbrojeva isklju čene su jednostavne „vre će 
za odjeću” koje služe za pohranu i/ili zaštitu i/ili kratkotrajni 
prijevoz odje će (na primjer nakon kemijskog čišćenja) (raz ­
vrstavanje na temelju materijala od kojeg su izra đene, 
obično tarifni broj 3926 ili 6307). Vidjeti i Objašnjenja 
HS-a za tarifni broj 6307 pod (6). Te vre će obično nisu 
opremljene ru čkama i obi čno su opremljene samo s 
patentnim zatvara čem s prednje strane za stavljanje odje će 
i s otvorom za umetanje vješalice za odje ću. 
▼B 
4202 92 11 do 
4202 92 19  od folije od plasti čnih masa  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4202 12 11 i 4202 12 19.  
4203  Odje ća i pribor za odje ću, od kože ili umjetne kože  
4203 10 00  odje ća 
U ovaj se podbroj razvrstava odje ću, uključujući radnu 
odjeću, izrađenu od kože ili od umjetne kože, kao što su 
kaputi, ogrta či, jakne, hla če i pregače. Ovdje se razvrstava i 
necjelovite ili nedovršene proizvode od kože i spojenih dije ­
lova kože, koji su ipak prepoznatljivi kao odje ća. ▼M1
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 277  
4203 21 00 do 
4203 29 90  rukavice s prstima, rukavice s jednim prstom i rukavice 
bez prstiju  
U ove se podbrojeve razvrstava rukavice s prstima, rukavice 
s jednim prstom i rukavice bez prstiju, dalje neobra đene 
osim izrezane i oblikovane. 
Dijelove kože izrezane u odre đene oblike i namijenjene 
proizvodnji rukavica, ali na kojima još nije iskrojen odgo ­
varajući oblik za palac ili prste, razvrstava se u 
podbroj 4205 00 90.  
4203 21 00  sportske rukavice  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 4203 21. 
U ovaj se podbroj razvrstava i rukavice za ma čevanje, ruka ­
vice za kriket, rukavice za bejzbol i rukavice s odrezanim 
krajevima za biciklizam.  
4203 29 10  zaštitne rukavice za sva zanimanja  
Zaštitne rukavice s prstima, rukavice s jednim prstom i 
rukavice bez prstiju koje se razvrstava u ovaj podbroj, op će­
nito su namijenjene zaštiti ruku tijekom rada. Zato ih se u 
mnogim slu čajevima, za razliku od modnih rukavica, izra ­ 
đuje od debele, grube kože koja obi čno nije podvrgnuta 
nikakvoj daljnjoj obradi nakon štavljenja. Zaštitne rukavice 
često imaju hrapavu površinu; mogu imati orukvice za 
zaštitu ru čnog zgloba i podlaktice. 
Zaštitne rukavice koje imaju samo dlan i prednje dijelove 
prstiju od kože tako đer se razvrstava u ovaj podbroj.  
4203 29 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava i rukavice s prstima, ruka ­
vice s jednim prstom i rukavice bez prstiju koje, iako ih se 
rabi za sport, ne odgovaraju funkcijskim osobinama karak ­
terističnim za sportske rukavice navedenim u Objašnjenjima 
HS za podbroj 4203 21. 
Rukavice ovog tipa koje imaju samo dlan, prednje dijelove 
prstiju i dijelove izme đu prstiju od kože, dok im je pozadina 
od drugog materijala, tako đer se razvrstava u ove 
podbrojeve.  
4203 30 00  remeni i remeni za streljivo  
U ovaj se podbroj razvrstava i remene za novac te sli čne 
remene od kože, škoje imaju jedan ili više džepova sa 
zakopčavanjem.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 278  
4203 40 00  ostali pribor za odje ću 
U ovaj se podbroj razvrstava naramenice, orukvice, kravate i 
naramenice za tirolske hla če. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje vezice za cipele budu ći da ih 
se ne smatra priborom za odje ću i razvrstava ih se u 
podbroj 4205 00 90. Orukvice koje predstavljaju imitaciju 
nakita ili odjevni nakit (tarifni broj 7117) i remene za 
satove (tarifni broj 9113), tako đer se isklju čuju. 
4205 00  Ostali proizvodi od kože ili od umjetne kože  
4205 00 11  transportne vrpce i pogonsko remenje  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 4205, drugi odlomak, pod 1, osim 
vjedara za transportere.  
4205 00 19  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava vjedra za transportere i proiz ­
vode opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 4205, drugi 
odlomak, pod 2.  
4205 00 90  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4205, tre ći odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 279  
POGLAVLJE 43  
PRIRODNO I UMJETNO KRZNO; PROIZVODI OD KRZNA 
4301  Sirova krzna (uklju čujući glave, repove, šape i ostale 
komade ili odsje čke prikladne za krznarsku uporabu), 
osim sirovih koža iz tarifnog broja 4101, 4102 ili 4103  
Za definiciju pojma „sirova krzna”, vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 4301, pretposljednji odlomak.  
4301 80 00  ostala krzna, cijela, sa ili bez glave, repa ili šapa  
U ovaj se podbroj razvrstava krzno tuljana (na primjer, 
krzno bijelokrznatog mladun četa sedlastog tuljana ili 
mladunčeta kapricinskog tuljana (blue backs)), vidri ili 
nutrija. 
Kože mladun četa bijelokrznatog (whitecoat) sedlastog 
tuljana u cijelosti su bijele boje. 
Kože mladun četa kapucinskog tuljana (blue-backs) bijele su 
boje sa širokom plavosivom dorzalnom trakom koja se 
proteže od glave do repa. 
Krzna od tuljana često se pogrešno predstavljaju kao 
„vidrina krzna”. Krzna od tuljana imaju finu, svilenkastu i 
gustu dlaku sjajno crne boje zla ćane nijanse na le đima te 
crvenkastosme đe ili naran časte na vratu i trbuhu 
Vidrino krzno je sme đe boje koja prelazi u crnu s djeli ćem 
bijele dlake dok je osnovna dlaka vrlo fina, ali istodobno i 
vrlo jaka. 
Budući da im se dojke nalaze na le đima, gotovo jedini dio 
krzna nutrije koji se rabi jest krzno s trbuha, pa se, iz tog 
razloga, prilikom pripreme krzna i skidanja kože sa životinje 
rez povla či duž leđa. To krzno koje je crnosme đe boje na 
trbuhu, a svjetlije na le đima i slabinama, ima obilje oštre 
dlake i fine, debele, vunaste osnovne dlake. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava krzna od geparda, 
jaguara, risa, pantere (ili leoparda) i pume.  
4301 90 00  glave, repovi, šape i drugi komadi ili odresci, prikladni 
za krznarsku uporabu  
U ovaj se podbroj razvrstava ne samo sporedne dijelove 
(glave, repove i šape) ve ć također i obreske te odsje čke. 
Ove se komade rabi za izradu ve ćih komada iz kojih se 
zatim izra đuje manje kvalitetna krzna.  
4302  Štavljena ili dora đena krzna (uklju čujući glave, repove, 
šape ili druge komade ili odsje čke), nesastavljena ili 
sastavljena (bez dodatka drugih materijala), osim onih 
iz tarifnog broja 4303  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 280  
4302 11 00 do 
4302 19 99  cijela krzna, sa ili bez glava, repa ili šapa, nesastavljena  
U ove se podbrojeve razvrstava i krzna (na primjer, od 
ovaca) s kojih nije odstranjeno više od glave, šapa i repa, 
neovisno jesu li poravnatih rubova ili ne, neizrezana niti 
drukčije obrađena u oblike; mogu biti obojena, a prikladna 
su za uporabu kao prostirke.  
4302 19 41  od mladun četa grenlandskog tuljana ili od mladun četa 
tuljana mjehuraša (blue-backs)  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4301 80 00.  
4302 20 00  glave, repovi, šape, nožice i ostali komadi ili odsje čci, 
nesastavljeni  
Pod pojmom „komadi ili odsje čci” iz ovog podbroja podra ­
zumijeva se odreske nastale prilikom izrade ili sastavljanja 
krzna ili njegovih dijelova u kvadrate, pravokutnike, trapeze 
ili križeve.  
4302 30 10  krzna od vrpci  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4302, prvi odlomak, 
pod 2, drugi pododlomak. 
Krzna od vrpci, može se dobiti i: 
— dijagonalnim rezanjem krzna u uske vrpce i ponovnim 
spajanjem originalnim redom; 
— stepeni častim rezanjem i ponovnim spajanjem, 
radi dobivanja dužih ali užih krzna.  
4302 30 25 do 
4302 30 99  ostalo  
Pod uvjetom da krznu nisu dodani drugi materijali, u ove se 
podbrojeve uklju čuje: 
1. komade ili odsje čke iz podbroja 4302 20 00 ili cijela 
krzna spojene u cjevaste oblike, plo če, križeve ili sli čne 
poluproizvode; 
2. komade („bodies”) namijenjene izradi krznenih jakni ili 
kaputa, koji se sastoje od triju posebno spojenih komada 
krzna, jednog u obliku istokra čnog trapeza zaobljene 
duže osnove iz koje će se krojiti le đa, te drugih dvaju 
pravokutnog oblika iz kojih će se krojiti prednjice i 
rukave.  
4302 30 51  od mladun četa grenlandskog tuljana ili od mladun četa 
tuljana mjehuraša (blue-backs)  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4301 80 00.  
4303  Odje ća, pribor za odje ću i ostali proizvodi, od krzna  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 281  
4303 10 10 i 
4303 10 90  odjeća i pribor za odje ću 
Vidjeti napomenu 4 uz ovo poglavlje.  
4303 10 10  od krzna mladun četa grenlandskog tuljana ili od 
mladunčeta tuljana mjehuraša (blue-backs)  
U ovaj se podbroj razvrstava odje ću i pribor za odje ću 
izrađenu od krzna iz podbroja 4302 19 41 ili 4302 30 51.  
4303 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4303, tre ći i četvrti 
odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 282  
ODSJEK IX  
DRVO I PROIZVODI OD DRVA; DRVENI UGLJEN; PLUTO I 
PROIZVODI OD PLUTA; PROIZVODI OD SLAME I ESPARTA ILI 
DRUGIH MATERIJALA ZA PLETARSTVO; KOŠARA ČKI I 
PLETARSKI PROIZVODI  
POGLAVLJE 44  
DRVO I PROIZVODI OD DRVA; DRVENI UGLJEN 
4401  Ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, pru ća, 
snopova ili sli čnih oblika; drvo u obliku iverja ili 
sličnih čestica; drvna piljevina te otpaci i ostaci od 
drva, neovisno jesu li aglomerirani u oblice, brikete, 
pelete ili sli čne oblike ili ne  
4401 11 00 i 
4401 12 00  ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, grana, snopova 
ili sličnih oblika  
Ne postoje ograni čenja za dimenzije oblica i cjepanica koje 
se smatra ogrjevnim drvom. Od drva kojeg se razvrstava u 
tarifni broj 4403 (vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4401, 
isključenje (b)) razlikuje ga se samo po stanju i na činu 
isporuke. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava piljevinu, otpatke i 
ostatke od drva, čak i kada ih se jasno prepoznaje kao 
gorivo (podbroj 4401 31 00, 4401 39 00, 4401 40 10 ili 
4401 40 90).  
4401 21 00 i 
4401 22 00  drvo u obliku iverja ili sli čnih čestica  
Vidjeti napomenu 1 (a) i 1 (c) uz ovo poglavlje i Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 4401, prvi odlomak, pod (B).  
4401 31 00 i 
4401 39 00  drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, aglomerirani u 
oblice, brikete, pelete ili sli čne oblike  
Vidjeti napomene 1 (a) i 1 (c) uz ovo poglavlje. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje drvno brašno koje je defi ­
nirano u dodatnoj napomeni 1 uz ovo poglavlje (tarifni 
broj 4405 00 00).  
4401 40 10 i 
4401 40 90  drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, neaglomerirani  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4401 31 00 i 4401 39 00.  
4403  Neobra đeno drvo, neovisno ima li skinutu koru ili 
bjeliku ili je grubo u četvoreno ili ne  
4403 11 00 i 
4403 12 00  zaštićeno bojom, kreozotom ili drugim sredstvima  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbrojeve 4403 11 i 
4403 12.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 283  
Uštrcavanje i impregnacija drva su postupci koji se provode 
radi boljeg čuvanja (konzerviranja) ili radi postizanja nekih 
posebnih osobina (na primjer, otpornosti na vatru, skuplja ­
nje). Postupci uštrcavanja ili impregnacije osiguravanju 
dugotrajnu zaštitu, na primjer, za stupove (jarbola) od crno ­
goričnog drva. 
Ovi se postupci sastoje ili iz dugotrajnog namakanja u 
vrućoj tekućini u otvorenim kadama, pri čemu se stupove 
ostavlja u teku ćini dok se ne ohlade, ili pak u obradi u 
autoklavima uz pomo ć djelovanja vakuuma ili pritiska. 
Između ostalog koriste se i organski proizvodi kao što su 
kreozot, dinitrofenoli i dinitrokrezoli. 
Bojeni ili lakirani stupovi od drveta tako đer potpadaju pod 
ovaj tarifni podbroj.  
4403 21 10  trupci za piljenje  
Trupci za piljenje imaju karakteristi čne fizikalne zna čajke, 
kao što su: 
— valjkasti (cilindri čni) oblik i pravilan smjer vlakana, bez 
većih zakrivljenja; 
— promjer ne manji od 15 cm. 
U pravilu ih se obra đuje po dužini piljenjem (ili glodanjem) 
radi dobivanja piljenog drva ili željezni čkih pragova ili ih se 
rabi za proizvodnju furnira (naj češće ljuštenjem ili reza ­
njem).  
4403 23 10  trupci za piljenje  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4403 21 10.  
4403 25 10  trupci za piljenje  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 4403 21 10.  
4403 41 00 do 
4403 49 85  ostalo, tropsko  
Za nazive pojedinih vrsta tropskog drva, vidjeti tako đer 
Objašnjenja HS za ovo poglavlje, op će odredbe, objašnjenje 
podbrojeva. Vidjeti tako đer Objašnjenja HS, dodatak uz ovo 
poglavlje.  
4403 49 35  okoumé i sipo  
Okoumé se dobiva gotovo isklju čivo iz šuma Gabona. Ovo 
drvo je mekano i ruži časte boje lososa s vlaknastom 
teksturom i nepravilnim smjerom vlakana, pomalo podsje ća 
na mahagonij, ali je mnogo svjetlije boje. Drvo okoumé daje 
dobro oblikovana cilindri čna debla, iznimno pogodna za 
rezanje na listove i ljuštenje, zbog čega ga se prvenstveno 
rabi za proizvodnju listova furnira.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 284  
4403 95 10  trupci za piljenje  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4403 21 10.  
4403 97 00  topola i jasika ( Populus  spp.)  
U ovaj se podbroj razvrstava sve vrste roda  Populus . 
Drvo topole je svijetle boje, lagano je i vrlo mekano. Rabi 
ga se u stolariji (unutrašnjost namještaja, sanduci za pakira ­
nje) i za izradu šperplo ča. Nakon crnogori čnog drva, glavna 
je celulozna sirovina za papirnu pulpu.  
4404  Drvo za obru če; cijepani kolci; drveni kolci i stupovi, 
zašiljeni, ali uzdužno nepiljeni; drvene motke, grubo 
uobličene, ali netokarene, nesavijene niti druk čije obra­ 
đene, prikladne za proizvodnju štapova, kišobrana, drški 
alata ili sli čno; cijepane vrpce i sli čno 
Tanke vrpce dobivene cijepanjem uglavnom se razlikuje od 
listova furnira iz tarifnog broja 4408 po njihovoj manjoj 
veličini i vrsti uporabljenog drva (naj češće od obi čnog 
mekog drva).  
4404 20 00  necrnogori čno drvo  
U ovaj se podbroj razvrstava i strugotinu sli čnu smotanim 
tankim vrpcama (obi čno od bukve ili lijeske) koju se rabi u 
proizvodnji octa ili za bistrenje drugih teku ćina. 
4405 00 00  Drvna vuna; drvno brašno  
Za definiciju pojma „drvno brašno”, vidjeti dodatnu napo ­
menu 1 uz ovo poglavlje.  
4406  Drveni željezni čki ili tramvajski pragovi  
4406 11 00 i 
4406 12 00  neimpregnirani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4406 11 do 4406 92.  
4406 91 00 i 
4406 92 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4406 11 do 4406 92.  
4407  Drvo obra đeno po dužini piljenjem ili glodanjem, rezano 
ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno ili spojeno 
na krajevima ili ne, debljine ve će od 6 mm  
Za definiciju pojma „rezano” i „ljušteno”, vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 4408, drugi i tre ći odlomak.  
4407 11 20 i 
4407 12 20  blanjano  
U ove se podbrojeve ne razvrstava: 
a) djelomi čno obrađeno drvo, tj. drvo koje je blanjano samo 
radi uklanjanja neravnina i nekih grubih znakova piljenja 
(podbrojevi 4407 11 90, 4407 12 90 i 4407 19 90);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 285  
b) drvo obra đeno po dužini piljenjem koje, imaju ći u vidu 
svojstva drva i stupanj razvoja tehnologije obrade takve 
vrste drva, nema znakove piljenja, pod uvjetom da ti 
znakovi (tragovi) nisu uklonjeni radi zadovoljavanja 
kasnije namjene drva, ve ć da je njihovo nepostojanje 
posljedica postupka sporednog u odnosu na piljenje, a 
koji je neophodan zbog tehni čkih razloga (podbro ­
jevi 4407 11 90, 4407 12 90 i 4407 19 90).  
4407 19 20  blanjano  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4407 11 20 i 4407 12 20.  
4407 11 90 i 
4407 12 90  ostalo  
Iz ovog se podbroja isklju čuje kompletne slogove (setove) 
drvenih daski izra đenih piljenjem, rezanjem ili ljuštenjem, 
debljine preko 6 mm, namijenjenih izradi sanduka ili gajbi 
za pakiranje. Takve se slogove daski razvrstava u tarifni 
broj 4415, neovisno sadrže li izvjestan pribor kao što su 
uglovi ili poja čanja za noge ili ne. Vidjeti tako đer obja­ 
šnjenje za tarifni broj 4415.  
4407 19 90  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4407 11 90 i 4407 12 90.  
4407 21 10 do 
4407 29 98  tropsko  
Za nazive pojedinih vrsta tropskog drva, vidjeti tako đer 
Objašnjenja HS za ovo poglavlje, op će odredbe, objašnjenje 
podbrojeva. Vidjeti tako đer Objašnjenja HS, dodatak uz ovo 
poglavlje.  
4408  Listovi za furniranje (uklju čujući one dobivene rezanjem 
laminiranog drva nožem), za šperplo če ili za sli čna lami­
nirana drva i ostalo drvo, piljeno po dužini, rezano 
nožem ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno, 
spojeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine ne 
veće od 6 mm  
4408 31 11 do 
4408 39 95  tropsko  
Vidjeti Objašnjenja HS uz ovo poglavlje za nazive odre ­ 
đenih vrsta tropskog drveta. Vidjeti tako đer Objašnjenja 
HS, dodatak uz ovo poglavlje.  
4409  Drvo (uklju čujući lamele i daš čice za parket, nesastav ­
ljene) kontinuirano oblikovano (s perom i utorom, rubno 
zarezano, oborenih bridova, v-spojeno, profilirano, zaob ­
ljeno ili sli čno) duž bilo kojeg ruba, kraja ili lica, 
neovisno je li blanjano, brušeno ili zup často spojeno ili 
ne 
4409 10 11  oblikovane letvice za okvire za slike, fotografije, zrcala 
ilislične predmete  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4409, peti odlomak, 
pod (4).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 286  
Iz ovog se podbroja isklju čuje oblikovano drvo izra đeno 
nadograđivanjem oblikovanog drva na drugi komad obliko ­
vanog ili neoblikovanog drva (tarifni broj 4418 ili 4421).  
4409 10 18  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. drvo u obliku žice i okrugle drvene šipke za izradu klin ­ 
čića, što je opisano u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 4409, peti odlomak, pod (5); 
2. daščice i lamele za parketne podove, kontinuirano obli ­
kovane. 
Daščice i lamele koje nisu obra đivane nakon blanjanja, 
brušenja ili spajanja na krajevima, na primjer, zup častog 
spajanja, razvrstava se u tarifni broj 4407 ili 4408. 
Daščice i lamele od šperplo če ili furniranog drva 
razvrstava se u tarifni broj 4412.  
4409 29 10  oblikovane letvice za okvire za slike, fotografije, zrcala 
ili slične predmete  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4409 10 11.  
4409 29 91 i 
4409 29 99  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4409 10 18.  
4410  Plo če iverice, plo če s usmjerenim vlaknima (OSB) i 
slične ploče (na primjer, wafer-plo če), od drva ili od 
drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomeri ­
rane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili 
ne 
4410 11 50  površinski prekrivene ukrasnim laminatom od plasti čne 
mase  
U ovaj se podbroj razvrstava plo če iverice i sli čne ploče od 
drva prekrivene prešanim laminatima iz 
podbroja 3921 90 41.  
4410 11 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava plo če prekrivene plasti čnom 
masom, bojom, papirom, tekstilnim materijalima ili kovi ­
nom, osim onih iz podbrojeva 4410 11 30 i 4410 11 50.  
4410 90 00  ostalo  
Primjeri ostalih ligninskih materijala osim drva, koje se 
uključuje u ovaj podbroj su še ćerna trska, trskova ča (bam­
bus), slama od žitarica ili trijeske od lana ili konoplje.  
4411  Plo če vlaknatice od drva ili od drugih ligninskih mate ­
rijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim 
organskim vezivnim sredstvima ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 287  
4411 12 10 do 
4411 14 90  ploče vlaknatice srednje gusto će (MDF)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4411, drugi odlomak, 
pod (A), prvi pododlomak.  
4411 12 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Za potrebe klasifikacije u ovom tarifnom podbroju, brušenje 
se ne smatra mehani čkom radnjom.  
4411 13 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4411 12 10.  
4411 14 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4411 12 10.  
4411 92 10 i 
4411 92 90  gustoće veće od 0,8 g/cm  3 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4411, drugi odlomak, 
pod (B) (1).  
4411 92 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4411 12 10.  
4411 93 10 i 
4411 93 90  gustoće veće od 0,5 g/cm  3 , ali ne ve će od 0,8 g/cm  3 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4411, drugi odlomak, 
pod (B) (2).  
4411 93 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4411 12 10.  
4411 94 10 i 
4411 94 90  gustoće ne veće od 0,5 g/cm  3 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4411, drugi odlomak, 
pod (B) (2) i (3).  
4411 94 10  mehani čki neobra đene niti površinski prevu čene 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4411 12 10.  
4412  Šperplo če, furnirane plo če i slično laminirano drvo  
Šperploče od crnogori čnih vrsta često imaju greške (na 
primjer, rupe) na vanjskom sloju koji se tijekom proiz ­
vodnog postupka popravlja materijalima kao što su drveni 
umeci, masa za kitanje od plasti čne mase, itd. 
Takve se materijale ne smatra dodatnim tvarima te oni ne 
daju šperplo čama zna čajke proizvoda iz drugih tarifnih 
brojeva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 288  
Šperploče iz ovog tarifnog broja mogu biti nebrušene ili 
dalje obra đene brušenjem. Pojam „nebrušeno” uklju čuje 
„točkasto brušenje”; svrha „to čkastog brušenja” vanjskog 
sloja je samo dorada nepravilnosti nastalih zbog krpanja, 
čepljenja ili popunjavanja. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za podbrojeve 4412 10, 
4412 31, 4412 33, 4412 34 i 4412 39. 
Šperploče, furnirane plo če i slično laminirano drvo, koji se 
koriste kao plo če za postavljanje podova (posebno vidjeti če­
tvrti stavak Objašnjenja HS za ovaj tarifni broj) obuhva ćaju 
samo one plo če čiji je gornji sloj od drva debljine manje od 
2,5 mm (tanki furnir). 
Primjer tipi čnog troslojnog proizvoda:
  
Ako im je gornji sloj od drva debljine 2,5 mm ili ve će, onda 
su oni isklju čeni iz ovog tarifnog broja (podbroj 4418 73 10, 
4418 73 90, 4418 74 00 ili 4418 75 00).  
4412 94 10 i 
4412 94 90  blok ploče, laminirane plo če i ploče od letvica  
Za tumačenje pojma „blok plo če, laminirane plo če i ploče 
od letvica”, vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4412, prvi 
odlomak, pod (3), prvi pododlomak.  
4413 00 00  Zgusnuto (zbijeno) drvo u blokovima, plo čama, trakama 
ili profiliranim oblicima  
Vrste drva što ih se obi čno zgušnjava su bukva, grab, 
akacija i topola.  
4415  Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i sli čna ambalaža, od 
drva; bubnjevi za kabele; palete, sandu časte palete 
(boks-palete) i ostale podloge za utovar; drveni okviri 
za palete  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 289  
4415 10 10  sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i sli čna ambalaža  
U ovaj se podbroj razvrstava i kompletne slogove (setove) 
drvenih daski - nesastavljenih - izra đenih piljenjem, reza ­
njem ili ljuštenjem, namijenjene izradi sanduka, gajbi, itd. 
isporučene u pojedina čnim pošiljkama, neovisno jesu li dna, 
stranice, poklopci i okovi grupirani u serijama ili ne. 
Nekompletne slogove (setove) razvrstava se kako slijedi: 
1. dijelove ambalaže, kao što su dna, poklopci, itd., zako ­
vane zajedno ili sklopljene na drugi na čin, napravljene 
od drvenih daski izra đenih piljenjem, rezanjem ili ljušte ­
njem, razvrstava se u podbroj 4421 99 99; 
2. nesastavljene se daske razvrstava prema njihovim zna čaj­
kama (tarifni broj 4407 ili 4408). 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 4415, dio I.  
4415 10 90  bubnjevi za kabele  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4415, dio II.  
4415 20 20 i 
4415 20 90  palete, sandu časte palete (boks-palete) i ostale podloge za 
utovar;, okviri za palete  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4415, dio III i IV.  
4416 00 00  Ba čve, kace, vjedra i drugi ba čvarski proizvodi te 
njihovi dijelovi, od drva, uklju čujući bačvarske duge  
Bačve imaju tijelo s trbuhom u sredini i oba zatvorena kraja. 
Kace i vjedra obi čno imaju samo jedan zatvoreni kraj te 
mogu imati poklopac koji se može skidati. 
Vrste drva koje se naj češće rabi su lijeska i hrast. 
U dijelove se uklju čuje duge i čela bačava, i ostale 
bačvarske proizvode. 
Duge su blanjane daske, više ili manje savinute, obrezane ili 
oborenih bridova barem na jednom kraju, sa žlijebom za 
spajanje. 
Čela su izrezana u kružni oblik odgovaraju ćeg opsega i 
skošena s obje strane kako bi se omogu ćilo njihovo 
umetanje u žljebove na dugama.  
4417 00 00  Alati, tijela alata, drške alata, tijela i drške za metle i 
četke, od drva; postolarski kalupi od drva  
Vidjeti napomenu 5 uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 290  
U ovaj se podbroj uklju čuje drške za li čilačke kistove i 
drške za četke za brijanje.  
4418  Gra đevinska stolarija i proizvodi za gra đevinarstvo, od 
drva, uklju čujući celularne drvene plo če, sastavljene 
podne plo če, piljena šindra i cijepana šindra  
4418 20 10 do 
4418 20 80  vrata i nijhovi dovratnici te pragovi  
U ove se podbrojeve razvrstava i čvrste laminirane drvene 
ploče s debelom jezgrom, pod uvjetom da su dalje obra đene 
na način koji ih identificira isklju čivo za uporabu kao vrata 
(na primjer, s urezima za kvake, brave ili šarke). 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje neobra đene ploče, koje se 
ponekad naziva „vratnim plo čama (sirovim vratima) s 
punom jezgrom”, čak i ako su im rubovi furnirani (tarifni 
broj 4412).  
4418 40 00  oplate za betonske radove  
Oplata za betonske radove iz ovog podbroja je sklop kojeg 
se rabi za izradu svih tipova betonskih konstrukcija (na 
primjer, za temelje, zidove, podove, stupove, potpornje, 
tunelske sekcije itd.). 
Općenito, oplate se izra đuje od smolastog drva (dasaka, 
greda itd.). Me đutim, plo če šperplo če koje se rabi kao 
oplate (radi dobivanja glatke površine) isklju čuje se iz 
ovog podbroja, čak i kada su prevu čene s jedne ili s obje 
strane i njihova uporaba kao oplate za betonske radove nije 
upitna (tarifni broj 4412).  
4418 50 00  piljena šindra i cijepana šindra  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4418, sedmi i osmi 
odlomak.  
4418 73 10 do 
4418 79 00  sastavljene podne plo če 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4418, šesti odlomak.  
4418 73 10 i 
4418 74 00  za mozaik podove  
U ove se podbrojeve razvrstava plo ča za podove koje se 
sastoje od sloja poznatog kao sloj za habanje, izra đene su 
od blokova, lamela i daš čica, sastavljenih na odgovaraju ćoj 
podlozi od drva, plo ča iverice, papira, plastike, pluta itd. 
Vidjeti objašnjenja za tarifni broj 4412 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za podbroj 4418 74.  
4418 75 00  ostale, višeslojne  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 4418 73 10 i 4418 74 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 291  
4418 99 10  lijepljena - laminirana gra đa 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4418, četvrti i 
odlomak.  
4418 99 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava celularne plo če od drva, 
opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 4418, peti 
odlomak.  
4420  Marketerija i intarzija, od drva; kov čežići i kutije za 
draguljarske predmete ili za pribor za jelo i sli čni proiz­
vodi, od drva; statue i ostali ukrasni predmeti, od drva; 
drveni proizvodi za unutarnje opremanje, osim onih iz 
poglavlja 94  
4420 90 10  marketerija i intarzija od drva  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća ploče od marketerije i intar ­
zija od drva. 
Marketerija se obi čno sastoji iz tankih komadi ća od drva ili 
drugih materijala (obi čnih kovina, školjki, bjelokosti itd.) 
zalijepljenih na plo ču od drva kao podlogu, za ukrasne 
(dekorativne) svrhe.  
4421  Ostali drvni proizvodi  
4421 99 99  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. sastavljene daske koje čine dio sanduka za pakiranje 
(poklopac itd.); 
2. drvene police, sastavljene ili nesastavljene, pod uvjetom 
da nemaju zna čajke namještaja; 
3. vrtne ograde itd., izra đene od drvene rešetke koja je 
zakovana na križanjima i zatim razvu čena (kao harmoni ­
ka); 
4. štapiće za ražnji će i zašiljene štapove raznih vrsta, koje 
se rabi pri pripremi izvjesnih jela (svitaka od sle đa itd.).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 292  
POGLAVLJE 45  
PLUTO I PROIZVODI OD PLUTA 
4501  Prirodno pluto, sirovo ili jednostavno obra đeno; otpaci 
od pluta;drobljeno, granulirano ili mljeveno pluto  
4501 10 00  prirodno pluto, sirovo ili jednostavno obra đeno 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4501, pod 1.  
4501 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4501, pod 2 i 3.  
4502 00 00  Prirodno pluto, sa skinutim vanjskim slojem ili grubo 
učetvoreno ili u blokovima pravokutnog (uklju čujući 
kvadratnog) oblika, plo čama, listovima ili vrpcama 
(uključujući oštrobridne elemente za čepove i podloške 
čepova)  
U ovaj se tarifni broj razvrstava i zidne obloge u svicima, 
izrađene od tankog prirodnog pluta, na podlozi od papira.  
4503  Proizvodi od prirodnog pluta  
4503 10 10 i 
4503 10 90  čepovi  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 4503 10.  
4504  Aglomerirano pluto (saili bez vezivnih tvari) i proizvodi 
od aglomeriranog pluta  
4504 10 11  za pjenušava vina, uklju čujući s diskovima od prirodnog 
pluta  
U ovaj se podbroj razvrstava i valjkaste čepove za boce za 
pjenušava vina. Promjer takvih čepova je izrazito ve ći od 
grla boce, tako da su čvrsto nabijeni kada ih se umetne u 
bocu. Jednom uporabljeni (tj. kada se bocu od čepi), popri ­
maju jedan od oblika prikazan u objašnjenjima za podbro ­
jeve 2204 21 06 do 2204 21 09. 
Gornji dio ovih čepova često je izra đen od aglomeriranog 
pluta, dok je donji dio (tj. dio što dolazi u dodir s pjenu ­ 
šavim vinom) od prirodnog pluta.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 293  
4504 10 19  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje valjkaste čepove od aglomeri ­
ranog pluta za boce osim onih namijenjenih za pjenušava 
vina. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje tanke kružne plo čice (dis­
kove) koje se rabi kao brtvila u krunskim čepovima (pod ­
brojevi 4504 10 91 i 4504 10 99).  
4504 10 91 i 
4504 10 99  ostalo  
U ove se podbrojeve uklju čuje tanke kružne plo čice (dis­
kove) koje se rabi kao brtvila u krunskim čepovima.  
4504 90 20  čepovi  
U ovaj se podbroj razvrstava čepove od aglomeriranog pluta 
koje nisu valjkastog oblika. Takvi su čepovi, na primjer, 
stožastog oblika te mogu imati rupu kroz sredinu.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 294  
POGLAVLJE 46  
PROIZVODI OD SLAME, ESPARTA ILI DRUGIH MATERIJALA ZA 
PLETARSTVO; KOŠARA ČKI I PLETARSKI PROIZVODI 
4601  Pletenice i sli čni proizvodi od materijala za pletarstvo, 
neovisno jesu li sastavljeni u vrpce ili ne; materijali za 
pletarstvo, pletenice i sli čni proizvodi od materijala za 
pletarstvo, me đusobno spojeni u usporedne strukove ili 
tkani, u obliku listova, neovisno predstavljaju li gotove 
proizvode ili ne (npr. prostirke, pokriva či, zasloni)  
4601 21 10 do 
4601 29 90  prostirke, pokriva či i zasloni od biljnih materijala  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. grube prostirke od slame povezane zajedno u usporednim 
strukovima, ili tkane u obliku plo ča, kao što su prostirke 
što ih se rabi za zaštitu u hortikulturi; 
2. kineske prostirke i prostirke izra đene na isti na čin i za 
iste namjene. 
Kineske prostirke i pokriva če izrađuje se izravno do stab ­
ljika i vrpca od biljki iz porodice Cyperace ( Lepiromia 
mucronata ); isporu čuje ih se u prirodnom stanju ili 
obojane (obi čno crveno). Te su prostirke i pokriva či su 
uglavnom tkani; lanac (ili osnova) što me đusobno pove ­
zuje stabljike ili vrpce biljnog materijala sastoji se iz 
široko razmaknutih konaca ili niti. Prostirke se uglavnom 
izrađuje pojedina čno, a mogu biti obrubljene vrpcom od 
tekstilnog materijala; uglavnom ih se isporu čuje iz zemlje 
podrijetla u svicima dobivenim od brojnih prostirki saši ­
venih zajedno kraj na kraj; 
3. grube pokriva če kao što su oni za zaštitu u hortikulturi; 
4. zaslone (na primjer, od slame ili od rogoza) koje se rabi 
u iste namjene kao i grube prostirke spomenute pretho ­
dno, ali su pogodni i za uporabu u izgradnji zaštitnih 
ograda i nasipa za ceste.  
4602  Košara čki, pletarski i sli čni proizvodi, izra đeni izravno u 
oblike, od materijala za pletarstvo ili od proizvoda iz 
tarifnog broja 4601; proizvodi od lufe  
4602 11 00  od bambusa  
U ovaj se tarifni podbroj razvrstava proizvode spomenute u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 4602, prvi odlomak, pod i 
i ii, na primjer, sagove od biljnih materijala izra đene od 
malih prostirki, prostirki ili pokriva ča iz podbroja 4601 21, 
spojenih me đusobno;  
4602 19 10  slamnati ovoji za boce  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4602, drugi odlomak, 
pod 8.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 295  
4602 19 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. proizvode spomenute u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 4602, prvi odlomak, pod ii, na primjer, sagove od 
biljnih materijala izra đene od malih prostirki, prostirki ili 
pokrivača iz podbroja 4601 29, spojenih me đusobno; 
2. proizvode od lufe. Lufa, tako đer poznata kao biljna 
spužva, razvrstava se u podbroj 1404 90 00, a sastoji 
se od celularnog tkiva jedne vrste tropske tikve ( Luffa 
cylindrica ). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 296  
ODSJEK X  
CELULOZA OD DRVA ILI DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH 
MATERIJALA; PAPIR I KARTON (OTPACI I OSTACI) 
NAMIJENJENI PONOVNOJ PRERADI; PAPIR I KARTON TE 
PROIZVODI OD PAPIRA I KARTONA  
POGLAVLJE 47  
CELULOZA OD DRVA ILI DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH 
MATERIJALA; PAPIR I KARTON (OTPACI I OSTACI) 
NAMIJENJENI PONOVNOJ PRERADI  
Općenito  
Za definiciju pojmova „polubijeljena” i „bijeljena”, vidjeti Op će napo­
mene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, četvrti odlomak.  
Celulozu se smatra polubijeljenom ili bijeljenom ako je, nakon proizvo ­
dnje, podvrgnuta postupcima razli čitog intenziteta čija ja namjena pove ­ 
ćati njenu bjelinu (svjetlinu) na neki na čin, posebno uklanjanjem ili 
različitim stupnjem modifikacije obojenih tvari u celulozi ili samo 
dodatkom fluorescentnih sredstava.  
4701 00  Mehani čka drvna celuloza(drvenja ča) 
4701 00 10  termomehani čka drvna celuloza  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4701, četvrti odlo ­
mak, zadnji pododlomak.  
4701 00 90  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4701, četvrti odlo ­
mak, prva tri pododlomka.  
4703  Kemijska drvna celuloza, natronska ili sulfatna, osim 
one topive kvalitete  
Vidjeti napomenu 1 uz ovo poglavlje.  
4703 11 00  od crnogori čnog drva  
U ovaj se podbroj razvrstava posebno celulozu izra đenu od 
bora, jele ili smreke.  
4703 19 00  od necrnogori čnog drva  
Celulozu iz ovog podbroja se naj češće izrađuje od topole ili 
jasike, kao i od tvr đeg drva kao što je bukva, kesten, euka ­
liptus i brojna tropska drva. Vlakna su op ćenito kraća nego 
ona u pulpi od crnogorice.  
4703 21 00  od crnogori čnog drva  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4703 11 00.  
4703 29 00  od necrnogori čnog drva  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 4703 19 00.  
4704  Kemijska drvna celuloza, sulfitna, osim topljive  
Objašnjenja za tarifni broj 4703 i njegove podbrojeve 
primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na ovaj tarifni broj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 297  
4706  Celuloza od vlakana dobivenih ponovnom preradom 
(otpadaka i ostataka) papira ili kartona ili od drugih 
vlaknastih celuloznih materijala  
Vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, treći odlomak.  
4706 10 00  celuloza od pamu čnog lintersa  
Celulozu od pamu čnog lintersa, koja op ćenito ima najve ći 
sadržaj alfa celuloze (masenog udjela 98 do 99 %) i vrlo 
nizak sadržaj pepela (masenog udjela približno 0,05 %), 
može se razlikovati od pamu čnog lintersa jednostavno spre ­ 
šanog u oblik listova ili gredica iz podbroja 1404 20 00 po 
činjenici da su njena vlakna, koje se kuha pod pritiskom 
nekoliko sati u otopini natrijeva hidroksida (kausti čne sode), 
više ili manje prera đena, dok su vlakna pamu čnog lintersa iz 
podbroja 1404 20 00, koja nisu podvrgnuta istom postupku, 
obično zadržala svoju izvornu strukturu i dužinu.  
4707  Papir ili karton (otpaci i ostaci), namijenjeni ponovnoj 
preradi  
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje svitke papira čiji su 
vanjski slojevi namo čeni vodom ili druk čije uništeni 
(poglavlje 48).  
4707 10 00  nebijeljeni kraft papir ili karton ili valoviti papir ili 
karton  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4707 10, 4707 20 i 
4707 30.  
4707 20 00  ostali papir ili karton dobiven uglavnom od bijeljene 
kemijske celuloze, neobojen u masi  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4707 10, 4707 20 i 
4707 30. 
U ovaj se podbroj razvrstava i otpad (na primjer, odresci i 
obresci) iz proizvodnje ili prerade papira ili iz tiskarstva te 
rabljene bušene kartice i vrpce. Ova vrsta papira za preradu 
obično se gotovo u potpunosti sastoji od netiskanog papira.  
4707 30 10 i 
4707 30 90  papir ili karton dobiven pretežito od mehani čke celuloze 
(na primjer, novine, časopisi i sli čni tiskani materijali)  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 4707 10, 4707 20 i 
4707 30.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 298  
POGLAVLJE 48  
PAPIR I KARTON; PROIZVODI OD PAPIRNE MASE, PAPIRA ILI 
KARTONA  
Općenito  
Svici papira čiji su vanjski slojevi djelomi čno namo čeni vodom ili 
drukčije uništeni, ostaju razvrstani u odgovaraju će podbrojeve tarifnih 
brojeva 4801 do 4811.  
4801 00 00  Novinski papir, u rolamaili listovima  
Vidjeti napomenu 4 uz ovo poglavlje i Objašnjenja HS za 
tarifni broj 4801.  
4802  Nepremazani papir i karton, vrsta koje se rabi za pisa ­
nje, tiskanje ili ostale grafi čke namjene, neperforirani 
papir za bušene kartice i vrpce, u svitcima ili pravo ­
kutnim (uklju čujući kvadratnim) listovima, svih veli čina, 
osim papira iz tarifnih brojeva 4801 ili 4803; ru čno 
rađeni papir i karton  
Vidjeti napomenu 5 uz ovo poglavlje.  
4802 10 00  ru čno rađeni papir i karton  
Vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglav ­
lje, pod B i Objašnjenja HS za tarifni broj 4802, drugi i 
treći odlomak.  
4802 40 10 i 
4802 40 90  papirna podloga za tapete  
Podloge za zidne tapete mogu biti od bijeloga ili obojenog 
papira, s prisutnoš ću ljepila u masi, strojno gla čane, debele 
ali gipke strukture i grube površine. Ovaj je papir pogodan 
za prevla čenje i/ili tiskanje s jedne strane, dok je druga 
strana namijenjena nanošenju ljepila ili drugih tvari za lije ­
pljenje. Takva papirna podloga mora odoljeti procesima 
proizvodnje tapeta i njihova vješanja.  
4803 00  Papir za izradu toaletnog papira, papira za skidanje 
šminke, ru čnika ili salveta te sli čnog papira vrsta koje 
se rabi za ku ćanske ili za sanitarne svrhe, celulozna vata 
i koprene od celuloznih vlakana, neovisno jesu li 
nabrani, naborani, reljefirani, perforirani, površinski 
obojeni, površinski ukrašeni ili tiskani ili ne, u svitcima 
ili listovima  
4803 00 10  celulozna vata  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4803, prvi odlomak 
pod 2, drugi pododlomak. 
Otvorena gra đa tkiva otkriva male rupe kada svjetlo prolazi 
kroz nju.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 299  
4803 00 31 i 
4803 00 39  krep papir i koprene od celuloznih vlakana, mase pojedi ­
načnog sloja  
Za definiciju pojma „krep papir”, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 4808, prvi odlomak pod 2. 
Zatvorena gra đa tkiva ima mnogo zbijeniju i homogeniju 
strukturu od one što je ima celulozna vata.  
4804  Nepremazani kraft papir i karton, u svitcima ili listo ­
vima, osim onog iz tarifnog broja 4802 ili 4803  
Za definiciju pojma „kraft papir i karton”, vidjeti napo ­
menu 6 uz ovo poglavlje. 
Kraft papir i kraft karton imaju veliku mehani čku čvrstoću. 
Obično ne sadrži punila i ima zna čajno veći sadržaj ljepila, 
gotovo uvijek je neproziran, a u mnogim je slu čajevima i 
strojno gla čan (tj. kalandirani samo po jednoj površini) te 
uglavnom ima vidljive vodene znakove. 
Kraft papir i kraft karton su izvrsni materijali za pakiranje i 
zamatanje. Tako đer ih se rabi za omatanje elektri čnih 
kabela, kao ravni sloj za valoviti karton, za izradu papirne 
pređe te za proizvodnju katraniranog, bitumeniziranog i 
asfaltiranog papira i kartona.  
4804 11 11 do 
4804 19 90  kraftlinear  
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje i odgo ­
varajuća Objašnjenja HS za podbrojeve.  
4804 21 10 do 
4804 29 90  kraft papir za vre će 
Vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje i odgo ­
varajuća Objašnjenja HS za podbrojeve.  
4804 31 51  kraft papir za izolaciju u elektrotehnici  
U ovaj se podbroj razvrstava papir za kondenzatore i papir 
za kabele. 
Papir za kondenzatore je tanki papir kojeg se rabi kao 
dielektrik za elektri čne kondenzatore. Vlakna što ih se rabi 
za izradu ovog papira zna čajno se podvrgava pro čišćavanju 
(rafinaciji) radi smanjivanja poroznosti listova na minimum, 
a sva strana tijela (posebno kovine) se pažljivo uklanja. 
Papir za kabele namijenjen je za izoliranje elektri čnih kabela 
koje se rabi u transformatorskim zavojnicama ili za druge 
namjene u elektrotehnici. Oni moraju imati vrlo dobra izola ­
cijska svojstva i zbog toga ne smiju sadržavati bilo koju 
kovinsku ili kiselinsku česticu ili drugu elektrovodljivu ne či­
stoću. 
4804 41 91  zasi ćeni (saturirani) kraft papir  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 300  
Papir i karton ove vrste sadrži uglavnom drvna vlakna, ima 
masu veću od 185 g ali manju od 225 g/m  2 , a uglavnom ga 
se isporučuje u svicima širine ve će od 125 cm ali manje od 
165 cm. Indeks poroznosti, mjeren na Gurley porozimetru 
sukladno normi propisanoj od Tehni čkog udruženja za celu ­
loznu i papirnu industriju (Technical Association of the Pulp 
and Paper Industry, TAPPI), iznosi manje od 13 sekundi na 
100 cm  3 zraka i 40 sekundi na 300 cm  3 zraka. 
Zasićeni kraft papir ima osobine upijaju ćeg papira. Mogu će 
je povući prstom preko tek povu čene linije na papiru, a da 
se tinta ne razmaže. 
Zasićeni kraft papir je posebno namijenjen impregnaciji 
sintetičkim smolama za proizvodnju listova laminiranih 
visokim pritiskom.  
4805  Ostali nepremazani papir i karton, u svitcima ili listovi ­
ma,dalje neobra đen osim postupcima navedenima u 
napomeni 3 uz ovo poglavlje  
4805 11 00  fluting papir od polukemijske celuloze (za valoviti sloj)  
Vidjeti napomenu 3 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
4805 12 00  fluting papir od celuloze dobivene od slame  
Vidjeti napomenu 4 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
4805 19 10  za valoviti karton  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbroj 4805 19.  
4805 24 00 i 
4805 25 00  testliner (reciklirani slojeviti karton)  
Vidjeti napomenu 5 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
4805 30 00  sulfitni omotni papir  
Vidjeti napomenu 6 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
4805 40 00  filtar papir i karton  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbroj 4805 40.  
4805 50 00  pust papir i pust karton  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni podbroj 4805 50.  
4806  Biljni pergament papir, papir otporan na mast, paus 
papir, kristal papir i ostali satinirani prozirni ili providni 
papiri, u svitcima ili listovima  
4806 10 00  biljni pergament papir  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4806, prva četiri 
odlomka.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 301  
4806 20 00  papir otporan na mast  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4806, peti do osmi 
odlomak.  
4806 30 00  paus papir  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4806, deveti odlomak.  
4806 40 10 i 
4806 40 90  kristal papir i ostali satinirani prozirni ili providni 
papiri  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4806, deseti i jeda ­
naesti odlomak.  
4808  Papir i karton, valoviti (sa ili bez lijepljenih ravnih povr ­ 
šinskih listova), nabrani, naborani, reljefirani ili perfori ­
rani, u svitcima ili listovima, osim papira vrsta nave ­
denih u tarifnom broju 4803  
4808 10 00  valoviti papir i karton, neovisno je li perforiran ili ne  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4808, pod 1.  
4808 40 00  kraft papir, nabrani ili naboran (krep ili plisiran), 
neovisno je li reljefiran ili perforiran ili ne  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4808, pod 2, 3 i 4.  
4808 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4808, pod 2, 3 i 4.  
4809  Karbon papir, samokopirni papir i ostali papir za kopi ­
ranje ili prenošenje (uklju čujući premazani ili impregni ­
rani papir za matrice za umnožavanje ili ofset-plo če), 
neovisno je li tiskan ili ne, u listovima ili svitcima  
4809 20 00  samokopirni papir  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4816, dio A pod 2. 
Međutim, proizvodi iz ovog podbroja moraju zadovoljavati 
uvjete za dimenzije navedene u napomeni 8 uz ovo 
poglavlje.  
4809 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 4816, dio A, pod 1, i druge 
papire za kopiranje i prenošenje, kao što su papiri za 
toplinsko prenošenje i premazani ili impregnirani papir za 
matrice za umnožavanje ili ofset plo če. Međutim, proizvodi 
iz ovog podbroja moraju zadovoljavati uvjete za dimenzije 
navedene u napomeni 8 uz ovo poglavlje.  
4810  Papir i karton, premazan s jedne ili s obje strane 
kaolinom (china clay) ili drugim anorganskim tvarima, 
sa ili bez veziva, ali bez drugog premaza, neovisno je li 
površinski obojen, površinski ukrašen ili tiskan ili ne, u 
svitcima ili pravokutnim (uklju čujući kvadratnim) listo ­
vima, svih veli čina ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 302  
4810 13 00 do 
4810 19 00  papir i karton vrsta koje se rabi za pisanje, tiskanje ili 
ostale grafi čke namjene, bez vlakna dobivena mehani ­ 
čkim ili polukemijskim postupkom ili s masenim 
udjelom tih vlakana ne ve ćim od 10 % u ukupnom 
sadržaju vlakana  
Vidjeti Objašnjenja HS tarifni podbrojeve 4810 13, 4810 14, 
4810 19, 4810 22 i 4810 29.  
4810 22 00 do 
4810 29 80  papir i karton vrsta koje se rabi za pisanje, tiskanje ili 
ostale grafi čke namjene, s masenim udjelom vlakana 
dobivenih mehani čkim ili polukemijskim postupkom 
većim od 10 % u ukupnom sadržaju vlakana  
Vidjeti Objašnjenja HS tarifni podbrojeve 4810 13, 4810 14, 
4810 19, 4810 22 i 4810 29.  
4810 22 00  prevu čeni papir male mase  
Vidjeti napomenu 7 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
4810 92 10 do 
4810 92 90  višeslojni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni bro 4805, drugi odlomak 
pod 2.  
4811  Papir, karton, celulozna vata i koprene od celuloznih 
vlakana, premazani, impregnirani, prevu čeni, površinski 
obojeni, površinski ukrašeni ili tiskani, u svitcima ili 
pravokutnim (uklju čujući kvadratnim) listovima, svih 
veličina, osim onih navedenih u tarifnom broju 4803, 
4809 ili 4810  
U ovaj se tarifni broj razvrstava podne obloge koji su nepri ­
kladni za zidne obloge, na podlozi samo od papira ili 
kartona. 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava proizvode koji su 
prikladni i za prekrivanje podova i za prekrivanje zidova 
(tarifni broj 4823).  
4811 10 00  katranirani, bitumenizirani ili asfaltirani papir i karton  
U ovaj se podbroj razvrstava i listove za zaštitu od vlage, 
koji se sastoje od dva lista nabranog papira impregniranih 
asfaltom i tankog lista aluminijske folije u sendvi ču između 
njih. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje ploče za pokrivanje krovova, 
koji se sastoje iz podloge od kartona potpuno omotane ili 
prekrivene s obje strane slojem asfalta ili sli čnog materijala 
(tarifni broj 6807).  
4811 51 00 i 
4811 59 00  papir i karton, premazani, impregnirani ili prevu čeni 
plastičnim masama (osim ljepila)  
Papir i karton premazan ili prevu čen plastičnom masom, 
razvrstava se u ove podbrojeve samo ako debljina plasti čne 
mase nije ve ća od polovice ukupne debljine (vidjeti napo ­
menu 2 (g) uz ovo poglavlje).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 303  
4811 60 00  papir i karton, premazani, impregnirani ili prevu čeni 
voskom, parafinskim voskom, stearinom, uljem ili glice ­
rolom  
U ovaj se podbroj razvrstava i papir i karton prevu čen 
parafinom, namijenjen proizvodnji spremnika za mlijeko 
ili voćne sokove ili omotnica za gramofonske plo če itd., 
koji je s jedne strane tiskan ili ilustriran vezano uz proiz ­
vode što će se u njih pakirati.  
4811 90 00  ostali papir, karton, celulozna vata i koprene od celu ­
loznih vlakana  
Ovaj podbroj obuhva ća kontinuirane obrasce. Ti se obrasci 
sastoje od listova, op ćenito savijenih, ili u svitcima, bušenih 
poprečno u pravilnim razmacima, stvaraju ći tako niz obra ­
zaca koji se mogu razdvojiti na bušenim mjestima. Oni 
sadrže i tiskane materijale kojima je potrebno dovršavanje. 
Ti proizvodi mogu imati još i rupice sa strane koje omogu ­ 
ćavaju da ih se koristi u brzim tiska čima ili ra čunovod­
stvenim strojevima. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća kontinuirane višestruke poslovne 
obrasce (podbroj 4820 40 00).  
4816  Karbonski papir, samokopirni papir i ostali papir za 
kopiranje i prenošenje (osim onih iz tarifnog broja 4809), 
matrice za umnožavanje i ofset plo če, od papira, 
neovisno jesu li u kutijama ili ne  
4816 20 00  samokopirni papir  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4816, dio A pod 2. 
Proizvodi što ih se razvrstava u ovaj podbroj ne smiju biti 
dimenzija navedenih u napomeni 8 uz ovo poglavlje (tarifni 
broj 4809).  
4816 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4816, dio A pod 1 i 3 
te dio B pod 1. Proizvodi što ih se razvrstava u ovaj 
podbroj ne smiju biti dimenzija navedenih u napomeni 8 
uz ovo poglavlje (tarifni broj 4809). 
U ovaj se podbroj razvrstava i ofset plo če (vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 4816, dio B pod 2, druga re če­
nica). Za ove proizvode ne postoji nikakav uvjet vezan uz 
dimenzije.  
4818  Toaletni i sli čni papir, celulozna vata ili od koprene od 
celuloznih vlakana, vrsta koje se rabi za ku ćanske ili za 
sanitarne svrhe, u svitcima širine ne ve će od 36 cm ili 
izrezani na odre đene veličine ili oblike; džepni rup čići, 
listići za uklanjanja šminke, ru čnici, stolnjaci, salvete, 
plahte i sli čni proizvodi za ku ćansku, sanitarnu ili 
bolničku uporabu, odje ća i pribor za odje ću, od 
papirne mase, papira, celulozne vate ili od koprene od 
celuloznih vlakana  
4818 90 10 i 
4818 90 90  ostalo  
Ti podnaslovi obuhva ćaju podloge za bolesni čke krevete.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 304  
4819  Kutije, kutijice, vre će i drugi spremnici za pakiranje, od 
papira, kartona, celulozne vate ili koprene od celuloznih 
vlakana; kutije za spise, ladice za spise i sli čni proizvodi, 
od papira ili kartona, vrsta koje se rabi u uredima, 
prodavaonicama ili sli čno 
4819 20 00  složive kutije i kutijice, od nevalovitog papira ili kartona  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4819, dio A, drugi 
odlomak.  
4819 60 00  kutije za spise, ladice za spise, kutije za spremanje i 
slični proizvodi, vrsta kojese rabi u uredima, prodavao ­
nicama i sli čno 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4819, dio B.  
4820  Registri, knjigovodstvene knjige, podsjetnici, knjige 
narudžbi, priznani čne knjige, blokovi za pisanje, memo ­
randum blokovi, dnevnici i sli čni proizvodi, bilježnice, 
blokovi s upijaju ćim papirom, korice za uvezivanje (za 
slobodne listove ili druge), mape, košuljice za spise, 
poslovni obrasci u više primjeraka, setovi s umetnutim 
karbon papirom i drugi proizvodi za pisanje, od papira 
ili kartona; albumi za uzorke ili zbirke i omoti za knjige, 
od papira ili kartona  
4820 40 00  poslovni obrasci u više primjeraka i setovi s umetnutim 
karbon papirom  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4820, prvi odlomak 
pod 4 i 5. 
Vidjeti tako đer objašnjenja za podbroj 4811 90 00.  
4823  Ostali papir, karton, celulozna vata i koprene od celu ­
loznih vlakana, izrezani u odre đene veličine ili oblike; 
ostali proizvodi od papirne mase, papira, kartona, celu ­
lozne vate ili koprene od celuloznih vlakana  
4823 20 00  filtar papir i karton  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4823, drugi odlomak 
pod 1.  
4823 90 85  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4823, drugi odlomak 
pod 3 i 6 do 17. 
Ovaj podbroj uklju čuje proizvode koji su prikladni i za 
prekrivanje podova i za prekrivanje zidova. 
U ovaj se podbroj razvrstava i papir za kondenzatore, elek ­
troizolacijski papir što ga se rabi u kondenzatorima kao 
dielektrik. To je posebno tanak papir (obi čno 0,006 do 
0,02 mm), vrlo jednolike debljine i potpuno bez pora. 
Obično ga se izra đuje od natronske ili sulfatne celuloze, a 
ponekad i od celuloze od otpadnih krpa. Kondenzatorski 
papir je kemijski neutralan, bez i najmanjih kovinskih 
čestica te visoke mehani čke i dielektri čke čvrstoće (bez 
dielektričkih gubitaka).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 305  
POGLAVLJE 49  
TISKANE KNJIGE, NOVINE, SLIKE I OSTALI PROIZVODI 
GRAFIČKE INDUSTRIJE; RUKOPISI, TIPKANI TEKSTOVI I NACRTI 
4901  Tiskane knjige, brošure, leci i sli čni tiskani materijal 
neovisno jesu li u slobodnim listovima ili ne  
4901 99 00  ostalo  
Vidjeti napomenu 3 uz ovo poglavlje.  
4905  Zemljopisne karte i hidrografske ili sli čne karte svih 
vrsta, uklju čujući atlase, zidne karte, topografske karte 
i globuse, tiskane  
4905 10 00  globusi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4905, zadnji odlomak 
prije isklju čenja i isklju čenje pod (f).  
4905 91 00 i 
4905 99 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava i topografski to čne karte 
tiskane u reklamne svrhe, neovisno sadrže li reklamni mate ­
rijal ili ne (na primjer, auto karte izdane od proizvo đača 
auto guma ili automobila, naftnih kompanija itd.).  
4907 00  Neiskorištene poštanske marke, porezne ili slu čne 
markice, trenuta čno u opticaju ili novoizdane u zemlji 
namjene u kojoj imaju, ili će imati, prepoznatljivu nomi ­
nalnu vrijednost; papir s utisnutim žigom; banknote; 
čekovi; akcije, dionice ili obveznice i sli čni dokumenti  
4907 00 10  poštanske marke, porezne i sli čne markice  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4907, pod A.  
4908  Preslika či svih vrsta (dekalkomanije)  
4908 10 00  preslika či (dekalkomanije), za ostakljivanje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4908, tre ći odlomak.  
4911  Ostali tiskani materijali, uklju čujući tiskane slike i foto ­
grafije  
4911 10 10 i 
4911 10 90  trgovački reklamni materijal, trgova čki katalozi i sli čno 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 4911, peti odlomak 
pod 1.  
4911 10 10  trgova čki katalozi  
U ovaj se podbroj razvrstava izdanja koje sadrže opise ili 
ilustracije proizvoda te nazna čene cijene i brojeve za naru ­
džbu.  
4911 91 00  slike, grafike i fotografije  
U ovaj se podbroj razvrstava i proizvode iz tarifnog 
broja 3703 što su osvijetljeni i razvijeni.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 306  
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava i umjetni čke sitotiske 
(umjetničke serigrafije), čak i ako su potpisani i numerirani 
od umjetnika.  
4911 99 00  ostalo  
Ovaj podbroj ne obuhva ća tiskane materijale kao što su 
putne karte i ukrcajne karte koje sadrže jednu ili ve ći broj 
magnetnih traka (podbroj 8523 21 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 307  
ODSJEK XI  
TEKSTIL I TEKSTILNI PROIZVODI  
Općenito  
1. Kao što je navedeno u Objašnjenjima HS (vidjeti Op će napomene s 
objašnjenjem HS-a za ovaj odsjek, posljednji odlomak uvoda), 
odsjek XI dijeli se u dva dijela:  
a) u prvom su dijelu (poglavlja 50 do 55) tekstilni proizvodi grupi ­
rani prema vrsti tekstilnog materijala od kojeg su izra đeni; 
razvrstavanje proizvoda koji se sastoje od mješavine tekstilnih 
materijala odre đeno je napomenom 2 uz ovaj odsjek;  
b) u drugom dijelu (poglavlja 56 do 63), izuzevši tarifne 
brojeve 5809 00 00 i 5902, na razvrstavanje tekstilnih proizvoda 
u ova poglavlja ili tarifne brojeve ne utje če izravno vrsta 
tekstilnog materijala od kojeg su izra đeni. Međutim, mnogi 
tarifni brojevi u poglavljima 56 do 63. Kombinirane nomenkla ­
ture dodatno su podijeljeni na temelju tekstilnih materijala od 
kojih se proizvodi sastoje. U ovim slu čajevima razvrstavanje u 
te podbrojeve mora biti u skladu s odredbama napomene 2 za 
podbrojeve uz ovaj odsjek.  
2. Napomena 2 za podbrojeve uz ovaj odsjek odre đuje pravila za 
razvrstavanje tekstilnih proizvoda koji se sastoje od dva ili više 
tekstilnih materijala u tarifne brojeve poglavlja 56 do 63. Ovakve 
proizvode razvrstava se u podbrojeve za odgovaraju ću robu od one 
vrste tekstilnog materijala koji prevladava po masi, uzimaju ći u 
obzir, ako je potrebno, odgovaraju će odredbe napomene 2 B uz 
ovaj odsjek.  
Za primjenu ovog pravila se, me đutim, primjenjuje odredbe napo ­
mene 2, dio B pod (a) do (c), za podbrojeve uz ovaj odsjek.  
3. Smjernice za tuma čenje napomene 2 uz ovaj odsjek može se prona ći 
u Objašnjenjima HS (vidjeti, na primjer, Objašnjenja HS za ovaj 
odsjek, op će odredbe, dio I pod A).  
Za primjenu napomene 2 ne uzima se u razmatranje sljede će: 
a) pređu iz rubova, pod uvjetom da nije kasnije osnovni sastavni dio 
gotovog dovršenog proizvoda, na primjer, rubovi tkanine za kišo ­
brane, suncobrane ili marame;  
b) pojedina čnu pređu (razdjelnu pre đu) što je ugra đena u proizvod 
kao pokazatelj mjesta gdje će se tkanina naknadno rezati;  
c) pređu („truth” pre đu) koji se nalazi na kraju komada tkanine i što 
je izrađena od materijala razli čitog od materijala ostale tkanine.  
4. Za tuma čenje pojmova „nebijeljena”, „bijeljena” i „obojena” kada se 
oni odnosi na pre đu i pojmova „nebijeljene”, „bijeljene”, „obojene”, 
„pređe različitih boja” i „tiskane” kada se odnosi na tkanine, vidjeti 
napomenu 1 (b) do 1 (ij) za podbrojeve uz ovaj odsjek.  
5. Za opis razli čitih prepleta vidjeti Op će napomene s objašnjenjem 
HS-a za ovaj odsjek, dio I pod C, objašnjenje podbrojeva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 308  
POGLAVLJE 50  
SVILA 
5004 00  Svilena pre đa (osim pre đe od svilenih otpadaka), nepri ­
premljena u pakiranja za pojedina čnu prodaju  
5004 00 10  nebijeljena, prana ili bijeljena  
Nebijeljena svilena pre đa sastoji se od jedne ili više uvijenih 
niti sirove (grège) svile, koje još nisu degumirane. Nebije ­
ljena svilena pre đa može sadržavati do 30 % sericina (pri ­
rodne smole), a u ve ćini slučajeva ima svoju prirodnu, 
svijetložu ćkastu boju. Nebijeljena svilena pre đa obično je 
dalje obra đena, te se može uporabiti neposredno u proizvo ­
dnji tkanina. 
Nebijeljena svilena pre đa se pranjem degumira, pri čemu se 
pojedinačne niti osloba đaju sericina s kojim su prekrivene. 
To se op ćenito radi vru ćom vodom sa sapunom ili razrije ­ 
đenom lužinom potaše. 
Bijeljenjem se uništi još prisutna prirodna boja.  
5005 00  Pre đa od svilenih otpadaka, nepripremljena u pakiranja 
za pojedina čnu prodaju  
5005 00 10  nebijeljena, prana ili bijeljena  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5004 00 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5007  Tkanine od svile ili svilenih otpadaka  
5007 20 11 do 
5007 20 71  ostale tkanine, s masenim udjelom svile ili svilenih otpa ­
daka, osim buret svile 85 % ili ve ćim 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5007 20.  
5007 20 11 i 
5007 20 19  krep  
U ove se podbrojeve razvrstava tkanine, obi čno lagane, 
zrnatog ili naboranog izgleda što je posljedica uporabe 
krep pre đe, tj. jako uvijene pre đe (obično 2 000 do 
3 600 uvoja na metar), koja ima prirodnu težnju nabiranju. 
Ova se pre đa može uporabiti u osnovi ili u potki, ili u obje. 
Također je se rabi samu ili u kombinaciji s manje uvijenom 
pređom. Često se kao zamjenu ovoj pre đi rabi na primjer, 
pređe sa suprotnim smjerovima uvijanja, rabe se izmjeni čno, 
tako da pre đi uvijenoj na desno „S” slijedi pre đa uvijena na 
lijevo „Z”, s namjerom da se postigne ravnomjerno nabira ­
nje. 
U ove se podbrojeve razvrstava pravi krep, tj. krep kod 
kojeg su barem jedno, osnova ili potka ve ćim dijelom izra ­ 
đene od krep pre đe. Najpoznatiji su krepdešin, maroken, 
žoržet, krep saten, šarmez krep i šifon krep.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 309  
Tkanine koje su naborane samo s jedne strane ili na jednom 
dijelu svoje površine (vrpce, pruge ili uzorci) razvrstava se 
također u ovaj podbroj. 
Iz ovog se podbrojeve isklju čuje tkanine kod kojih je nabo ­
rana površina dobivena na drugi na čin osim uporabom krep 
pređe, na primjer, tkanine kod kojih je naborani izgled 
postignut posebnim tkanjem ili uporabom pre đa različitih 
veličina i uvoja.  
5007 20 21 do 
5007 20 39  pongee, habutai, honan, šantung, corah i sli čne dalekoi ­
stočne tkanine, u cijelosti od svile (nepomiješane s buret 
svilom ili drugim svilenim otpacima niti drugim 
tekstilnim materijalima)  
Tkanine koje se razvrstava u ove podbrojeve, kakvo ćom, 
vrstom tkanja i izgledom pokazuju odre đene posebnosti. 
Najčešće su tkane na ru čno izrađenim tkala čkim stanovima i 
to jednostavnim prepletom (platnenim, keper ili satenskim) 
od sirovih svilenih filamenata spojenih bez uvijanja. Utkani 
rubovi su naj češće neravni. One su složene u obliku lepeze; 
oba kraja komada tkanine stavljaju se zajedno unutar dužine 
komada, nakon toga se slažu nabori oko ta dva kraja. Neke 
vrste tkanina (posebno one iz Kine) imaju druk čije metode 
slaganja; jedan kraj komada tkanine je ispod, a drugi iznad 
te dužine tkanine, a izme đu su nabori tog komada tkanine i 
to četiri nabora na yard (0,91 m). 
Međutim, mogu biti pripremljene i druk čije, na primjer, 
namotane. 
U ove se tkanine uklju čuje: 
1. Habutai; japanske tkanine platnenog ili keper prepleta, 
tkane od jednonitne pre đe bez uvoja. Izraz „habutai” 
obično označava tkanine platnenog prepleta, a „keperski 
habutai” tkanine keper prepleta. 
U nebijeljenom stanju ove su tkanine grube pod prstima i 
obično su sivo-bijele ili bjelkaste nijanse. Kada su oprane 
(na primjer, uz bijeljenje), tj. kada je svilena smola 
odstranjena, ove su tkanine bijele ili bjelkaste te se 
mogu uporabiti u izradi predmeta bez dodatne obrade. 
Bijeljenje ovih tkanina često se dopunjuje s impregnira ­
njem ili punjenjem, što im daje puniji izgled i pove ćanu 
težinu; 
2. Pongee; kineske tkanine zvane shantung, honan, assan, 
antung, ninghai, ovisno o pokrajini iz koje potje ču. Ove 
tkanine su relativno deblje i teže nego gore navedene 
japanske tkanine; u nebijeljenom stanju one su žute ili 
crvenkaste nijanse, u opranom stanju sli čne su boji nebi ­
jeljenog ili samo opranog lana ili batista. Mogu biti 
rebraste ili ne, rebrasti efekt se dobiva grubo-zrnatim 
prepletom (platneni preplet) uporabom pre đa različitih 
debljina;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 310  
3. Tussah (ili tussore); tkanine podrijetlom iz podru čja 
sjeveroisto čne Indije, tkane sa svilom od divlje svilene 
bube. Izraz je proširen, te uklju čuje i tkanine sli čnog tipa 
proizvedene u nekoliko zemalja Dalekog Istoka, koje su 
proizvedene iz svile dobivene od divlje svilene bube koja 
se hrani hrastovim liš ćem; 
4. Corah; tkanine proizvedene u podru čju Kalkute, vrlo su 
slične japanskom habutai ali se razlikuju po tome što su 
manje pravilne i proizvedene od deblje pre đe. Jedna od 
značajki je prisutnost pletenice kroz pravi rub tkanine.  
5007 20 41  prozirne tkanine (otvoreno tkane)  
Prozirne tkanine (otvoreno tkane) su one koje imaju otvore 
(razmak) izme đu pojedinih niti osnove i pojedinih niti 
potke, najmanje veli čine što odgovara promjeru uporabljene 
pređe. 
5007 20 61  širine ve će od 57 cm, ali ne ve će od 75 cm  
U ovaj se podbroj razvrstava, naro čito, tkanine širina koje se 
rabi u izradi kravata.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 311  
POGLAVLJE 51  
VUNA, FINA ILI GRUBA ŽIVOTINJSKA DLAKA; PRE ĐA I TKANINE 
OD KONJSKE DLAKE 
5102  Fina ili gruba životinjska dlaka, negrebenana niti 
češljana  
5102 11 00  od kašmirskih koza  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5102 11.  
5103  Otpaci od vune ili od fine ili grube životinjske dlake, 
uključujući otpadnu pre đu, ali isklju čujući rastrgane 
tekstilne materijale  
5103 10 10  nekarbonizirani  
Za tumačenje pojma „nekarbonizirani” vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 5101, tre ći odlomak pod B.  
5103 10 90  karbonizirani  
Za tumačenje pojma „karbonizirani” vidjeti Objašnjenja HS 
za tarifni broj 5101, tre ći odlomak pod C.  
5105  Vuna i fina ili gruba životinjska dlaka, grebenana ili 
češljana (uklju čujući češljanu vunu u pramenovima)  
5105 21 00  češljana vuna u pramenovima  
Za tumačenje pojma „ češljana vuna u pramenovima”, vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 5105, sedmi odlomak.  
5105 31 00  od kašmirskih koza  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5102 11.  
5106  Pre đa od grebenane vune, nepripremljena u pakiranja 
za pojedina čnu prodaju  
5106 10 10  nebijeljena  
Nebijeljena vunena pre đa je pređa dobivena od vune koja je 
temeljito o čišćena s više postupaka. Nije bijeljena, obojena 
ili tiskana, i zbog toga još ima prirodnu boju vune. 
Vidjeti tako đer napomenu za podbrojeve 1 (b) uz ovaj 
odsjek.  
5106 20 10  s masenim udjelom vune i fine životinjske dlake 85 % ili 
većim 
U ove se podbrojeve razvrstava samo pre đu masenog udjela 
mješavine vune i fine životinjske dlake 85 % ili ve ćeg, u 
kojoj vuna masenim udjelom prevladava nad finom životinj ­
skom dlakom; u suprotnom se slu čaju, pređu razvrstava u 
tarifni broj 5108.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 312  
5106 20 91  nebijeljeno  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5107  Pre đa od češljane vune, nepripremljena u pakiranja za 
pojedinačnu prodaju  
5107 10 10  nebijeljena  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 5106 10 10.  
5107 20 10 i 
5107 20 30  s masenim udjelom vune i fine životinjske dlake 85 % ili 
većim 
U ove se podbrojeve razvrstava samo pre đu masenog udjela 
mješavine vune i fine životinjske dlake 85 % ili ve ćeg, u 
kojoj vuna masenim udjelom prevladava nad finom životinj ­
skom dlakom; u suprotnom se slu čaju, pređu razvrstava u 
tarifni broj 5108.  
5107 20 10  nebijeljena  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5107 20 51  nebijeljena  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5107 20 91  nebijeljena  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5108  Pre đa od fine životinjske dlake (grebenane ili češljane), 
nepripremljena u pakiranja za pojedina čnu prodaju  
5108 10 10  nebijeljene  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
5108 20 10  nebijeljene  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5106 10 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 313  
POGLAVLJE 52  
PAMUK 
5201 00  Pamuk, negrebenani ili ne češljani  
5201 00 10  hidrofilni ili bijeljeni  
Pamuk u činjen hidrofilnim može apsorbirati relativno 
mnogo vlage. 
Bijeljeni pamuk je pamuk iz kojega strane obojene tvari nije 
bilo mogu će ukloniti na drugi na čin, te su one uklonjene 
oksidacijom ili redukcijom s raznim kemikalijama.  
5208  Pamu čne tkanine, s masenim udjelom pamuka 85 % ili 
većim, mase ne ve će od 200 g/m  2 
5208 11 10  tkanine za proizvodnju zavoja, obloga i medicinskih 
gaza  
To su fine, gazi sli čne tkanine platnenog prepleta, lako se 
smiču. Izrađene su od jednonitne pre đe i imaju manje od 
28 niti po cm  2 . 
5208 21 10  tkanine za proizvodnju zavoja, obloga i medicinskih 
gaza  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 5208 11 10.  
5209  Pamu čne tkanine, s masenim udjelom pamuka 85 % ili 
većim, mase ve će od 200 g/m  2 
5209 42 00  tkanine denim  
Vidjeti napomenu za podbroj 1 u ovom poglavlju i Op će 
napomene s objašnjenjem HS-a za ovaj odsjek, dio I pod C, 
objašnjenje podbrojeva.  
5211  Pamu čne tkanine, s masenim udjelom pamuka manjim 
od 85 %, u mješavini pretežito ili samo s umjetnim ili 
sintetičkim vlaknima, mase ve će od 200 g/m  2 
5211 42 00  tkanine denim  
Vidjeti napomenu za podbroj 1 u ovom poglavlju i Op će 
napomene s objašnjenjem HS-a za ovaj odsjek, dio I pod C, 
objašnjenje podbrojeva.  
5211 49 10  žakarske tkanine  
Žakarske tkanine su tkanine čiji je teksturni dizajn rezultat 
izdizanja pojedina čnih niti osnove. Na taj na čin se stvaraju 
fino tkani razli čiti uzorci mrlja. Žakarske tkanine se 
uglavnom koriste kao tkanine za tapeciranje, presvlake 
madraca i kao materijal za zavjese.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 314  
POGLAVLJE 53  
OSTALA BILJNA TEKSTILNA VLAKNA; PAPIRNA PRE ĐA I 
TKANINE OD PAPIRNE PRE ĐE 
5308  Pre đa od ostalih biljnih tekstilnih vlakana; papirna 
pređa 
5308 10 00  pre đa od kokosovog vlakna  
U ovaj se podbroj razvrstava samo kokosovu pre đu koji se 
sastoji od jednog ili dvaju strukova. Kokosovu pre đu koji se 
sastoji od triju ili više strukova razvrstava se u tarifni 
broj 5607, sukladno s odredbom napomene 3 A pod (d) 
uz ovaj odsjek.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 315  
POGLAVLJE 54  
UMJETNI ILI SINTETI ČKI FILAMENTI; VRPCE I SLI ČNI OBLICI OD 
UMJETNIH ILI SINTETI ČKIH TEKSTILNIH MATERIJALA  
Općenito  
Za definiciju pojma „pre đa velike čvrstoće” vidjeti napomenu 6 uz ovaj 
odsjek.  
Elastomerna pre đa definirana je u napomeni 13 uz ovaj odsjek.  
5401  Konac za šivanje od umjetnih ili sinteti čkih filamenata, 
neovisno je li pripremljen u pakiranja za pojedina čnu 
prodaju ili ne  
5401 10 12 i 
5401 10 14  jezgrasta pre đa („core yarn”)  
Jezgrasta pre đa uključena u ovaj podbroj je pre đa za šivanje 
dobivena me đusobnim uvijanjem nekoliko niti; svaka nit 
sastoji se od sinteti čkog filamenta prekrivenog rezanim 
prirodnim, sinteti čkim ili umjetnim tekstilnim vlaknima. 
Znajući njihovu uporabu, ovo su „jake” jezgraste-upredene- 
pređe, tj. pređe s neelasti čnom jezgrom. 
Ako je ova pre đa miješana, razvrstava ju se u ovaj podbroj 
ako „filamentna” komponenta prevladava masenim udjelom 
(vidjeti napomenu 2 uz ovaj odsjek). To je obi čno slučaj s 
jezgrastom pre đom. 
S druge strane, iz ovog se podbroja isklju čuje 
slabu-jezgrastu-pre đu s jezgrom od elastomerne pre đe, čiji 
maseni udjel obi čno nije ve ći od 20 % (ovu se pre đu 
razvrstava primjenom odredbi napomene 2 uz ovaj odsjek). 
Iz ovog se podbroja tako đer isključuje proizvode s jezgrom 
od elastomerne pre đe oko koje je spiralno obavijena druga 
pređa (podbroj 5606 00 91).  
5401 10 16  teksturirana pre đa 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 5402 31 do 5402 39.  
5402  Pre đa od sinteti čkih filamenata (osim konca za šivanje), 
nepripremljena u pakiranja za pojedina čnu prodaju, 
uključujući sintetičke monofilamente fino će manje od 
67 deciteksa  
5402 31 00 do 
5402 39 00  teksturirana pre đa 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 5402 31 do 5402 39.  
5402 46 00  ostala, od poliestera, djelomi čno orijentirana  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5402 46.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 316  
5404  Sinteti čki monofilamenti fino će 67 deciteksa i ve će, s niti 
jednom dimenzijom popre čnog presjeka ne ve ćom od 
1 mm; vrpce i sli čno (na primjer, umjetna slama), od 
sintetičkih tekstilnih materijala, o čevidne širine ne ve će 
od 5 mm  
Vidjeti Objašnjenje HS za podbroj 5404 za opis monofila ­
menta i drugih proizvoda ovog podbroja.  
5404 11 00 do 
5404 19 00  monofilamenti  
Sintetičke monofilamente rezane na prikladne dužine s rasci ­
jepanim krajevima namijenjene za izradu četki razvrstava se 
u ove podbrojeve. 
Višenitnu ili kabliranu „pre đu” dobivenu spajanjem i uvija ­
njem sinteti čkih monofilamenata iz ovog podbroja, ne 
razvrstava se u ove podbrojeve, ve ć u tarifni broj 5401, 
5402, 5406 ili 5607, ovisno o slu čaju. Bez obzira na dimen ­
ziju popre čnog presjeka, pojedina čne monofilamente iz ovog 
podbroja nikad se ne razvrstava kao konope, uzice i užad u 
tarifni broj 5607. 
U tablici je prikazano razvrstavanje sinteti čkih monofilame ­
nata, vrpca i sli čnih proizvoda, ovisno o dimenziji (ili širini) 
poprečnog presjeka: 
sintetički monofilamenti s 
najvećom dimenzijom 
poprečnog presjeka  — ne ve ćom od 
1 mm i fino ćom — manje od 67 deci ­
teksa  tarifni broj 5402  
— ne manje of 
67 deciteks  podbrojevi 
5404 11 00, 
5404 12 00 o čo 
5404 19 00  
— većom od 1 mm, 
osim ravnih proiz ­
voda što su niže 
navedeni  tarifni broj 3916  
sintetičke vrpce i sli čni 
proizvodi (uklju čujući 
uzdužno presavijene vrpce 
i crijeva) s o čevidnom 
širinom (uklju čujući one u 
presavijenom stanju):  — nije ve ća od 
5 mm  podbrojevi 
5404 90 10 ili 
5404 90 90  
— veća od 5 mm  uop ćeno, tarifni 
broj 3920  
sintetičke vrpce stvarne 
širine veće od 5 mm, što 
su malo uvijene i tada 
stisnute (zbijene) tako da 
očevidna širina nije ve ća 
od 5 mm:  podbrojevi 
5404 90 10 ili 
5404 90 90  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 317  
5404 90 10  od polipropilena  
Napomene s objašnjenjem podbroja 3920 20 80 primjenjuju 
se, uz nužne izmjene, ali dekorativne trake iz ovog podbroja 
su očevidne širine ne ve će od 5 mm.  
5405 00 00  Umjetni monofilamenti fino će 67 deciteksa ili ve će s niti 
jednom dimenzijom popre čnog presjeka ne ve ćom od 
1 mm; vrpce i sli čno (na primjer, umjetna slama), od 
umjetnog tekstilnog materijala, o čevidne širine ne ve će 
od 5 mm  
Objašnjenja za tarifni broj 5404 primjenjuje se, uz nužne 
izmjene, i na ovaj podbroj.  
5408  Tkanine od umjetne filament pre đe, uključujući tkanine 
dobivene od proizvoda iz tarifnog broja 5405  
5408 22 10  širine ve će od 135 cm, ali ne ve će od 155 cm, platnenog, 
keper, križnog keper ili satenskog tkanje  
Za opis pojmova „platneni preplet”, „keper preplet” i „križni 
keper preplet”, vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a 
za ovaj odsjek, dio I pod C, objašnjenje podbrojeva. 
Kod satenskog (atlas) prepleta vezne to čke kod tkanja su 
raspoređene tako, da se me đusobno ne dodiruju. Rezultat 
tog jest glatka, blistava površina. Satenski preplet mora 
biti najmanje petonitni. 
Grafički prikaz satenskog prepleta:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 318  
POGLAVLJE 55  
UMJETNA ILI SINTETI ČKA REZANA VLAKNA 
5516  Tkanine od umjetnih rezanih vlakana  
5516 23 10  žakarske tkanine širine 140 cm ili ve će (tkanine za 
madrace)  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 5211 49 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 319  
POGLAVLJE 56  
VATA, PUST I NETKANI MATERIJALI; POSEBNA PRE ĐA; KONOPI, 
UZICE I UŽAD TE PROIZVODI OD NJIH  
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
5601  Vata od tekstilnih materijala i proizvodi od vate; 
tekstilna vlakna, dužine ne ve će od 5 mm (flok); prah 
i nope od tekstilnog materijala  
5601 21 10 do 
5601 29 00  vata; ostali proizvodi od vate  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju „pamu čne jastučiće”, drvene 
štapiće, plastiku ili papir u svitcima koji na jednom ili na 
oba kraja imaju „jastu čić” vate koja se koristi za čišćenje 
ušiju, nosnica, noktiju itd., za nanošenje antisepti čkih sred­
stava ili losiona za kožu te u kozmeti čkoj industriji.  
5601 21 10  hidrofilni  
Objašnjenja za pojam „hidrofilni” u podbroju 5201 00 10 
primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na ovaj podbroj.  
5601 30 00  tekstilni flok, prah i nope  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5601, dio B i C.  
5602  Pust, neovisno je li impregniran, prevu čen, prekriven ili 
laminiran ili ne  
5602 10 11 i 
5602 10 19  iglani pust  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5602, četvrti 
odlomak.  
5602 10 31 i 
5602 10 38  materijali dobiveni preplitanjem vlakana iz koprene 
(„stitch-bonded”)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5602, sedmi odlomak.  
5606 00  Obavijena pre đa, obavijene vrpce i sli čni oblici iz 
tarifnih brojeva 5404 ili 5405 (osim pre đe iz tarifnog 
broja 5605 i obavijene pre đe od konjske dlake); šenil- 
pređa (uključujući flokiranu šenil-pre đu); efektna pre đa 
s petljama  
5606 00 91  obavijena pre đa 
Jezgra obavijene pre đe može se sastojati od elastomerne 
pređe (vidjeti napomenu 13 uz ovaj odsjek).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 320  
POGLAVLJE 57  
SAGOVI I OSTALI TEKSTILNI PODNI POKRIVA ČI 
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
5701  Sagovi i ostali tekstilni podni pokriva či, uzlani, neovisno 
jesu li dovršeni ili ne  
Početni i završni stupanj proizvodnje uzlanih sagova i 
ostalih podnih pokriva ča opisan je u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 5701. To je jednostavno tkanje niti potke s 
nitima osnove, tako da se krajevi „glave” saga drže u 
mjestu. Ovi tkani krajevi mogu se ponekad izraditi s 
dodatnim obrubom. 
Kod završne faze izrade saga, izvu čena osnova se reže na 
istu udaljenost od „glava”. Tako se dobiju rese koje se 
sastoje od slobodnih krajeva osnove. Kod kvalitetnih 
sagova rese su ponekad podijeljene u nekoliko skupina i 
vezane u uzlove tako, da su uzlovi gurnuti što je bliže 
moguće tkanom dijelu, kako bi se sprije čilo klizanje niti 
potke niz rese. Neki sagovi imaju dodatne rese, koje nisu 
dobivene od osnove samog saga. 
Kod većine sagova na nali čju se lako može vidjeti razliku 
između uzorka i obruba. Na nali čju saga obrub izgleda kao 
okvir što uramljuje prave (utkane) rubove i glave saga. 
Ručno rađeni sagovi pravokutnog oblika rijetko imaju 
potpuno paralelne prave (utkane) rubove. Ako se stoga 
može primijeniti najve ća carinska stopa, dimenzije saga 
trebaju se ra čunati od središnjih crta tj. ravnih crta koje 
prolaze sredinom suprotnih strana. 
Kod računanja površine saga, dijelove kvadratnog decimetra 
se zanemaruje.  
5702  Sagovi i ostali tekstilni podni pokriva či, tkani, nedobi ­
veni tafting-postupkom niti flokirani, neovisno jesu li 
dovršeni ili ne, uklju čujući „Kelem”, „Schumacks”, 
„Karamanie” i sli čne ručno tkane pokriva če 
5702 10 00  „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” i sli čni ručno 
tkane pokriva če 
U ovaj se podbroj razvrstava teške ru čno rađene tkanine. 
Obično su u više boja, s ravnom površinom bez petlji ili 
flora. Neke imaju uzdužne praznine izme đu niti osnove te 
tako čine prekid izme đu niti potke razli čitih boja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 321  
Prikladne su za uporabu kao podni pokriva či ili prekriva či 
divana, zidni prekriva či ili kao zavjese na vratima. 
To su egzoti čne tkanine, podrijetlom uglavnom sa Srednjeg 
Istoka, mogu biti u metraži, ili češće u gotovim oblicima za 
uporabu, s rubom, resama ili šivanim obrubom ili druk čije 
dovršene.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 322  
POGLAVLJE 58  
POSEBNE TKANINE; TEKSTILNI PROIZVODI DOBIVENI TAFTING 
POSTUPKOM; ČIPKE; TAPISERIJE; POZAMENTERIJA; VEZ  
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
5801  Tkanine s florom i tkanine od šenil-pre đe, osim tkanina 
iz tarifnog broja 5802 ili 5806  
Bez povrede odredbi ovog odsjeka u vezi s razvrstavanjem 
proizvoda koji se sastoje od dvaju ili više tekstilnih materi ­
jala, treba napomenuti da se u slu čaju šenil tkanina, uzima u 
obzir samo tekstilni materijal što čini flor šenil pre đe. 
Imitacije baršuna (velveta) ili pliša izra đene na pleta ćim 
strojevima, razvrstava se u tarifni broj 5907 00 00 ili u 
poglavlje 60, ovisno o slu čaju. 
5801 21 00 do 
5801 27 00  od pamuka  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5801 22 i 5801 32.  
5804  Til i ostali mrežasti materijali, osim tkanih, pletenih ili 
kukičanih materijala; čipka u metraži, vrpcama ili moti ­
vima, osim materijala iz tarifnih brojeva 6002 do 6006  
5804 10 10 i 
5804 10 90  til i ostali mrežasti materijali  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5804, dio I. 
Imitacije tila izra đene na pleta ćim strojevima (na primjer, 
rašelskim strojevima), razvrstava se u poglavlje 60.  
5804 10 10  ravni  
U smislu ovog podbroja, ravni (obi čni) til i drugi mrežasti 
materijali su takvi, što imaju seriju pravilnih otvora istog 
oblika i veli čina po cijeloj površini, bez uzorka ili popu ­
njenih otvora. Kod uporabe ove odredbe, nisu od zna čaja 
neki manje otvoreni prostori što su nastali pri oblikovanju 
otvora.  
5804 21 00 do 
5804 29 00  strojno ra đena čipka  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5804, dio II. 
Za razlikovanje ru čno rađene od strojno ra đene čipke, 
vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 5804 21, 5804 29 i 
5804 30.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 323  
Potrebno je upozoriti, da se pletene materijale sli čne 
čipkama koje se u stvari i prodaje kao čipke, ne razvrstava 
u tarifni broj 5804. Takve se materijale izra đuje na rašel ­
skim strojevima i može ih se prepoznati po rupicama što su 
oblikovane ispreplitanjem o čica, slično kao kod osnovinog 
pletenja, a ne (kao kod tkanja) po nitima osnove (ravnim) i 
nitima potke (nagnutim). 
Kod popunjavanja praznih prostora u uzorku, uporabljena 
nit umetnuta je u o čice što čine stranice malih šesterokutnih 
otvora, gdje se drži u mjestu s jednom vrstom lan čane očice. 
To znači da šupljikavi dio ne prestaje ondje gdje po činje 
uzorak; baš suprotno, on oblikuje potporanj (što nije uvijek 
slučaj sa strojno ra đenim čipkama). 
Značajke navedene u Objašnjenjima HS za podbro ­
jeve 5804 21, 5804 29 i 5804 30, po kojima je mogu će 
prepoznati strojno ra đene čipke, vrijede i za rašelske „ čip­
ke”; otvori ili dijelovi otvora zadržavaju oblik nakon što su 
izrezani u vrpce, kretanje konturnih niti i niti uzorka, strojna 
pravilnost bez grešaka itd. 
Međutim, za potrebe razvrstavanja, materijale dobivene na 
rašelskim strojevima smatra se pleteninom te ih se 
razvrstava u poglavlje 60. 
Materijale što imitiraju vezenine (guipure), a koje se proiz ­
vodi na isti na čin kao i kemijski vez, ne razvrstava se kao 
strojno ra đenu čipku već ih se razvrstava u tarifni broj 5810.  
5806  Uske tkanine, osim proizvoda iz tarifnog broja 5807; 
uski materijali koji se sastoje samo od me đusobno slije ­
pljenih niti osnove („bolducs”)  
5806 20 00  ostale uske tkanine s masenim udjelom elastomerne 
pređe ili gumenih niti 5 % ili ve ćim 
Za definiciju pojma „elastomerna pre đa”, vidjeti napo ­
menu 13 uz ovaj odsjek.  
5806 32 10  s utkanim rubovima  
Uske tkanine s utkanim rubovima (pravim ili fiksnim) su 
one koje se sastoje od osnove i potke, pri čemu su dva 
uzdužna ruba tkanine izra đena okretanjem niti potke. 
Budući da nit napreduje bez prekida, paranje je sprije čeno. 
5806 40 00  uski materijali koji se sastoje samo od me đusobno slije ­
pljene niti osnove („bolducs”)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5806, pod (b).  
5810  Vez u metraži, u vrpcama ili motivima  
5810 10 10 i 
5810 10 90  vez bez vidljive podloge  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5810 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 324  
POGLAVLJE 59  
IMPREGNIRANI, PREMAZANI, PREVU ČENI, PREKRIVENI ILI 
LAMINIRANI TEKSTILNI MATERIJALI; TEKSTILNI PROIZVODI 
PRIKLADNI ZA INDUSTRIJSKU UPORABU  
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
Tekstilni materijali djelomi čno prekriveni pravilno raspore đenim 
plastičnim točkama zbog kojih je materijal otporan na klizanje ne 
smatraju se kao da „imaju motive” u smislu napomene 2. to čke (a) 
podtočke 4. uz poglavlje 59. Smatra se da je materijal samo prevu čen 
ili prekriven ako objektivne zna čajke proizvoda ne upu ćuju na to da 
proizvod nije prevu čen ni prekriven, ve ć drukčije obrađen (npr. tiskan).
  
5911  Tekstilni proizvodi i predmeti, za tehni čku uporabu, 
navedeni u napomeni 7 uz ovo poglavlje  
U ovaj se tarifni broj razvrstava proizvode što su definirani 
u Objašnjenjima HS za tarifni broj 5911, bilo da su u 
metraži ili izrezani, a što su posebno navedeni u napo ­
meni 7 (a) uz ovo poglavlje, kao i tekstilne predmete 
(osim onih iz tarifnih brojeva 5908 00 00 do 5910 00 00) 
izrezane u druge oblike osim pravokutnih, spojene ili druk ­ 
čije dovršene za tehni čku uporabu, koji su dobiveni od gore 
navedenih proizvoda u metraži ili od drugih tekstilnih proiz ­
voda. 
Za definiciju pojma „tekstilni materijali”, vidjeti napomenu 1 
uz ovo poglavlje.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 325  
5911 10 00  tekstilni materijali, pust i tkanine podstavljene pustom, 
premazani, prevu čeni, prekriveni ili laminirani 
kaučukom ili gumom, kožom ili drugim materijalom, 
vrsta koje se rabi za oblaganje grebenaljki te sli čni mate­
rijali za druge tehni čke uporabe, uklju čujući uske mate ­
rijale s florom impregnirane s kau čukom ili gumom, za 
pokrivanje vretena tkala čkih strojeva  
Proizvodi koje se razvrstava u ovaj podbroj mogu biti u 
metraži ili jednostavno izrezani na odre đenu dužinu ili u 
pravokutni oblik; ako su nekog drugog oblika, razvrstava 
ih se u podbrojeve 5911 90 10 do 5911 90 99. 
Pod pojmom „sli čni materijali za druge tehni čke uporabe” 
podrazumijeva se samo tekstilne materijale, pust i tkanine 
podstavljene pustom, kombinirane s drugim materijalima (na 
primjer, s gumom, kožom), kao što je to navedeno u nazivu 
podbroja. Me đu takve materijale uklju čuje se tiskarske 
prekrivače kombinirane s gumom, koje se rabi za prekri ­
vanje rotacijskih cilindara i što imaju masu 1 500 g/m  2 ili 
manju (bez obzira na odnos tekstilnog materijala i gume), ili 
mase veće od 1 500 g/m  2 i s masenim udjelom tekstilnog 
materijala ve ćim od 50 %. Prekriva če mase ve će od 
1 500 g/m  2 i s masenim udjelom gume 50 % ili ve ćim, 
razvrstava se u tarifni broj 4008. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava i transportne vrpce i 
pogonsko remenje, debljine manje od 3 mm, neodre đene 
dužine ili izrezane na odre đenu dužinu, koji se sastoje od 
jednog ili više slojeva tkanih vrpca od opletenog materijala 
koji se nalaze izme đu dvaju vrpca (poput sendvi ča) od 
poliamidnog materijala. Vrpce od opletenog materijala 
djeluju kao oja čanje, a sve su vrpce me đusobno termi čki 
spojene ljepilom. Remenje ove vrste, debljine 3 mm ili 
veće, beskrajno ili opremljeno spojnicama, razvrstava se u 
tarifni broj 5910 00 00. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje samu osnovu ili samu potku 
od tekstilnog materijala prevu čenu plasti čnim masama 
(tarifni broj 5903) ili gumom (tarifni broj 4008 ili 5906).  
5911 20 00  tkanine za sita, neovisno jesu li gotove ili ne  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 5911, dio A pod 2. 
Ovi materijali mogu biti u metraži ili gotovi u skladu s 
namjerom uporabe (na primjer, izrezani u oblike, opšiveni 
vrpcama, opremljeni kovinskim rupicama). 
Kada su u metraži, tkanine za sita, nepripremljene za 
uporabu, moraju biti ozna čene na takav na čin da ih se sa 
sigurnošću može prepoznati kao proizvode namijenjene za 
prosijavanje ili za sli čne industrijske namjene: 
— oznaka koja se sastoji od pravokutnika i njegovih dija ­
gonala mora biti tiskana uzduž oba ruba materijala i 
ponavljati se na pravilnim razmacima - bez da pri tom 
prelazi na prave rubove - na takav na čin da razmak 
između dvije oznake u nizu (mjereno izme đu susjednih 
krajeva pravokutnika) nije ve ći od jednog metra, te da 
su oznake na jednom rubu poredane tako da su na polo ­
vici puta izme đu onih na drugom rubu (središte svake  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 326  
oznake mora biti jednako udaljeno od središta dviju 
najbližih oznaka na suprotnom rubu), 
— debljina crta koje čine stranice pravokutnika je 5 mm, a 
dijagonala 7 mm. Dužina vanjskih stranica pravokutnika 
mora biti najmanje 8 cm, a širina 5 cm, 
— oznake moraju biti tiskane jednobojno u kontrastu s 
bojom tkanine i moraju biti neizbrisive. 
Svaka oznaka je tako postavljena da su dulje stranice pravo ­
kutnika paralelne s osnovom materijala (vidjeti skicu dolje).
  
Carinska služba može prihvatiti i druge oznake ako se s tim 
označavanjem može robu sigurno prepoznati kao onu nami ­
jenjenu za industrijske svrhe, kao što je prosijavanje, filtri ­
ranje itd., a ne za pokrivanje ili sli čne namjene. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje okvire za sitotisak, koje se 
sastoje od tkanine montirane na drža č (podbroj 5911 90 99), 
ručna sita i ru čna rešeta (tarifni broj 9604 00 00).  
5911 90 10 do 
5911 90 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava tekstilne proizvode nave ­
dene u Objašnjenjima HS za tarifni broj 5911, dio A, s 
iznimkom tekstilnih materijala navedenih u podbroje ­
vima 5911 10 00, 5911 20 00 i 5911 40 00, kao i proizvode 
navedene u Objašnjenjima HS za tarifni broj 5911, dio B, s 
iznimkom tkanina za sita gotovih za neposrednu uporabu 
koje se razvrstava u podbroj 5911 20 00 i proizvoda iz 
podbrojeva 5911 31 11 do 5911 32 90. 
U vezi s razvrstavanjem predmeta izra đenih od povezanih 
spirala iz monofilamentne pre đe što imaju sli čnu namjenu 
kao tekstilni materijali i pust, a rabi ih se u strojevima za 
proizvodnju papira ili sli čnim strojevima, vidjeti Objašnjenja 
HS za podbroj 5911 90.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 327  
POGLAVLJE 60  
PLETENI ILI KUKI ČANI MATERIJALI  
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
6002  Pleteni ili kuki čani materijali, širine ne ve će od 30 cm, s 
masenim udjelom elastomerne pre đe ili gumenih niti 
5 % ili ve ćim, osim onih iz tarifnog broja 6001  
Za definiciju pojma „elastomerna pre đa”, vidjeti napo ­
menu 13 uz ovaj odsjek.  
6003  Pleteni ili kuki čani materijali, širine ne ve će od 30 cm, 
osim onih iz tarifnog broja 6001 ili 6002  
6003 30 10  rašelska čipka  
Rašelska čipka slična je pletenom materijalu s uzorkom 
kojeg se dobiva na žakarskom-rašel stroju. Slike uzoraka i 
podloga mogu imati razli čite gustoće materijala. Razli čitom 
gustoćom materijala postiže se efekt nijansiranja i obliko ­
vanja reljefnog uzorka.  
6004  Pleteni ili kuki čani materijali, širine ve će od 30 cm, s 
masenim udjelom elastomerne pre đe ili gumenih niti 
5 % ili ve ćim, osim onih iz tarifnog broja 6001  
Za definiciju pojma „elastomerna pre đa”, vidjeti napo ­
menu 13 uz ovaj odsjek.  
6005  Pleteni materijali po osnovi (uklju čujući i dobivene na 
„galloon” pleta ćim strojevima), osim onih iz tarifnih 
brojeva 6001 do 6004  
Pleteni materijali po osnovi (osnovino pletivo) su materijali 
dobiveni na strojevima za osnovino pletenje, rašelskim stro ­
jevima ili galloon strojevima za ka čkanje. Za razliku od 
potkinog pletiva (kulirnog pletiva), oni su proizvedeni kao 
rezultat me đusobnog isprepletanja niti osnove s petljama. 
Pleteni materijali po osnovi sastoje se od jednog ili više 
sustava niti koje idu cijelom dužinom materijala. Susjedne 
niti se ispreple ću te istovremeno oblikuju petlje (tehnika s 
više niti) (vidjeti Objašnjenja HS za ovo poglavlje, op će 
odredbe pod A II). 
Galloon strojevi za ka čkanje spadaju u skupinu strojeva za 
pletenje po osnovi. Oni rade s osnovinim sustavom vo đenja 
cijelom dužinom i s vodoravnim pre đama potke. Galloon 
strojeve za ka čkanje često se rabi za izradu pletenih vrpca 
u proizvodnji odje će (elastične rubne vrpce za struk i noge, 
vrpce za nazive, naramenice, vrpce za opšivanje, vrpce za 
glavu, vrpce za patentne zatvara če) te za izradu ukrasnih 
vrpca za opšivanje zavjesa i ukrasnih jastuka.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 328  
POGLAVLJE 61  
ODJEĆA I PRIBOR ZA ODJE ĆU, PLETENI ILI KUKI ČANI 
Općenito  
1. Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju 
ili više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
2. Za razvrstavanje odje će pripremljene u kompletima za pojedina čnu 
prodaju, vidjeti napomenu 14 uz ovaj odsjek.  
3. Kada jedan dio odijela ili kompleta iz tarifnog broja 6103 ili 6104 
ima obrube ili ukrase kojih nema na drugom dijelu ili dijelovima, 
ovu se odje ću razvrstava kao odijelo ili komplet, sve dok su ti obrubi 
ili ukrasi manje važnosti i ako su ograni čeni samo na jedno ili dva 
mjesta na odje ći (na primjer, na ovratniku i krajevima rukava, ili na 
reveru i džepovima).  
Međutim, ako su ovi ukrasi izra đeni tijekom pletenja odje će, isklju­ 
čuje se razvrstavanje ove odje će kao odijela ili kompleta (osim ako je 
ukras logo ili neki drugi sli čni simbol).  
4. Za razliku od odjevnih predmeta koji pokrivaju donji dio tijela i 
odjevnih predmeta koji pokrivaju cijelo tijelo (na primjer, kaputi, 
haljine), odjevni predmeti koji pokrivaju gornji dio tijela su 
odjevni predmeti koji:  
— su prema svojim objektivnim karakteristikama (stil, kroj itd.) 
očigledno namijenjeni nošenju kao npr. anoraci, sakoi (od 
odijela) i gornji dijelovi kompleta, košulje i bluze, gornji dijelovi 
pidžama, puloveri, kardigani i prsluci, gornji dijelovi skijaških 
odijela itd. (osim ako nije druk čije propisano, ovi odjevni pred ­
meti ne moraju u potpunosti pokrivati gornji dio tijela) i  
— ne sežu ispod polovice bedra. Me đutim, većinom zbog mode, 
neki dijelovi ovih odjevnih predmeta mogu sezati ispod polovice 
bedra (npr. ukrasne moderne rese, ali i tradicionalni zadnji izdu ­ 
ženi dijelovi fraka) te su zanemarivi u pogledu dužine odjevnog 
predmeta jer ne mijenjaju funkciju tih odjevnih predmeta, a to je 
pokrivanje gornjeg dijela tijela.  
6101  Kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi, anorci (uklju ču­
jući skijaške jakne), vjetrovke, bluzoni i sli čni proizvodi, 
za muškarce ili dje čake, pleteni ili kuki čani, osim onih iz 
tarifnog broja 6103  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6201 91 00 do 
6201 99 00 primjenjuju se i na ovaj tarifni broj.  
6101 20 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Jedna od zna čajki ovih „kaputa i sli čnih proizvoda” je ta da, 
kada ih se obu če, moraju prekrivati tijelo najmanje do 
sredine bedra.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 329  
Općenito, u slu čaju standardnih veli čina (normalnih veli ­ 
čina) odjevnih predmeta za muškarce (isklju čujući dječake) 
ova minimalna dužina, izmjerena od šava ovratnika na 
zatiljku (sedmog kralješka) do donjeg ruba odjevnog pred ­
meta, na položenom odjevnom predmetu, odgovara veli či­
nama u centimetrima navedenim u sljede ćoj tablici (vidjeti 
crtež niže).
  
Veličine prikazane u tablici predstavljaju prosjeke dobivene 
od niza odjevnih predmeta u standardnim veli činama (nor ­
malnim veli činama) za muškarce (isklju čujući dječake) – S 
(small, male veli čine), M (medium, srednje veli čine) i L 
(large, velike veli čine). 
Dužina u centimetrima, izmjerena na stražnjem dijelu 
odjevnog predmeta, od šava na zatiljku do donjeg 
ruba odjevnog predmeta - standardne veli čine za 
muškarce (isklju čujući dječake)
 
Odjevne predmete što nisu dovoljno duga čki da bi ih se 
razvrstalo kao „kapute i sli čne proizvode” razvrstava se u 
podbroj 6101 20 90, 6101 30 90 ili 6101 90 80. Izuzetak su 
„kratki kaputi i sli čni proizvodi”, što ostaju razvrstani u 
ovom podbroju (vidjeti sljede ću definiciju).  
Kratki kaputi  
Kratki kaputi su udobni vanjski odjevni predmeti s duga ­ 
čkim rukavima koje se nosi preko druge odje će, za zaštitu 
od vremenskih utjecaja. Oni su naj češće izrađeni od ne 
laganih tekstilnih materijala razli čitih od onih iz tarifnog 
broja 5903, 5906 ili 5907 00 00. Duljina kratkih kaputa 
varira od ispod prepona do sredine bedara. Mogu biti s 
jednim ili dva reda kop čanja na prsima. 
Kratki kaputi uglavnom imaju sljede će značajke: 
— potpuno su otvoreni na prednjoj strani te ih se zatvara 
pomoću dugmadi, a ponekad smi čkom (patentnim zatva ­
račem) ili kop čicama za utiskivanje (drukerima), 
— podstavu koja se može skinuti (može biti punjena i/ili 
prošivena), 
— imaju prorez u sredini otraga ili proreze s obje strane.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 330  
Pored toga, mogu imati: 
— džepove, 
— ovratnik. 
Kratki kaputi nemaju sljede će: 
— kapulja ču, 
— vrpcu ili neki drugi na čin stezanja u struku i/ili na 
donjem rubu odjevnog predmeta. Me đutim, to ne isklju ­ 
čuje remen. 
Pod pojmom „i sli čni proizvodi”, koji se odnosi na kratke 
kapute, uklju čuje se i odjevne predmete što imaju iste 
značajke kao kratki kaputi, ali imaju i kapulja ču. 
6101 30 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 6101 20 10.  
6101 90 20  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 6101 20 10.  
6102  Kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi, anorci (uklju ču­
jući skijaške jakne), vjetrovke, bluzoni i sli čni proizvodi, 
za žene ili djevoj čice, pleteni ili kuki čani, osim proizvoda 
iz tarifnog broja 6104  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6201 91 00 do 
6201 99 00 primjenjuju se i na ovaj tarifni broj.  
6102 10 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6101 20 10 
primjenjuju se i na ovaj podbroj, pri čemu su odgovaraju će 
veličine odjevnih predmeta za žene (isklju čujući djevojčice) 
sljedeće: 
Dužina u centimetrima, izmjerena na stražnjem dijelu 
odjevnog predmeta, od šava na zatiljku do donjeg 
ruba odjevnog predmeta - standardne veli čine za žene 
(isključujući djevojčice)
 
6102 20 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 6102 10 10.  
6102 30 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 6102 10 10.  
6102 90 10  kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i sli čni proizvodi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 6102 10 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 331  
6104  Kostimi, kompleti, jakne, sakoi, haljine, suknje, 
suknje-hla če, hlače, hlače s plastronom i naramenicama, 
hlače stisnute ispod koljena i kratke hla če (osim odje će 
za plivanje), za žene i djevoj čice, pleteni ili kuki čani 
6104 41 00 do 
6104 49 00  haljine  
Pod pojmom „haljine” podrazumijeva se odje ću namijenjenu 
za pokrivanje tijela, koja obi čno počinje od ramena, a može 
se protezati do gležnjeva ili i niže, s ili bez rukava. Mora ih 
se moći nositi same bez bilo kakve druge odje će. Taj pojam 
također obuhva ća i prozirne haljine. Nošenje donjeg rublja 
ne isklju čuje razvrstavanje ovih odjevnih predmeta kao 
haljina. Ako se gornji dio sastoji od naramenica i plastrona, 
naprijed ili naprijed i otraga, takvu se odje ću još uvijek 
smatra haljinom, ali samo u slu čaju da dimenzije, kroj i 
položaj spomenutog plastrona još uvijek omogu ćuje 
nošenje na na čin kako je gore navedeno. Ako tome nije 
tako, ovu se odje ću razvrstava kao suknje u podbro ­
jeve 6104 51 00 do 6104 59 00.  
6104 51 00 do 
6104 59 00  suknje i suknje-hla če 
Pod pojmom „suknje” podrazumijeva se odje ću namijenjenu 
za pokrivanje donjeg dijela tijela, koja obi čno počinje od 
struka, a može se protezati do gležnjeva ili i niže. Suknje su 
odjeća koja se mora nositi s barem još jednim odjevnim 
predmetom kao što je na primjer, majica, bluza, košulja- 
bluza, pulover ili bilo kojim sli čnim odjevnim predmetom 
namijenjenim pokrivanju gornjeg dijela tijela. Kada takvi 
odjevni predmeti imaju naramenice, oni ne prestaju biti 
prvenstveno suknje. 
Kada, osim naramenica, imaju plastron naprijed i/ili otraga, 
takve se odjevne predmete još uvijek razvrstava kao suknje 
u ove podbrojeve, ako su dimenzije, kroj i položaj spome ­
nutog plastrona nedovoljni za njihovo nošenje bez odjevnog 
predmeta prethodno spomenutih vrsta. Suknja-hla če su 
odjevni predmeti sa svim prethodno navedenim zna čajkama, 
ali što pokrivaju svaku nogu posebno. Po kroju i širini se 
razlikuju od kratkih ili dugih hla ča. 
6106  Bluze, košulje i košulje-bluze, za žene ili djevoj čice, 
pletene ili kuki čane 
Bluze  
Bluze za žene i djevoj čice su lagana odje ća namijenjena za 
pokrivanje gornjeg dijela tijela, ukrasnog dizajna i naj češće 
širokog kroja, s ili bez ovratnika, s ili bez rukava, s bilo 
kojom vrstom vratnog izreza ali barem s naramenicama, s 
dugmadi ili bilo kakvim drugim na činom zakop čavanja. 
Odsutnost dugmadi ili drugog na čina zakop čavanja se 
dozvoljava samo u slu čaju ako odjevni predmet ima vrlo 
dubok izrez, s ili bez ukrasnih detalja kao što su kravata, 
šal, žabo, čipka ili vez.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 332  
Košulje i košulje-bluze  
Košulje i košulje-bluze za žene i djevoj čice su odje ća nami­
jenjena pokrivanju gornjeg dijela tijela, s velikim ili djelo ­
mičnim otvorom oko vrata, s rukavima, op ćenito s ovratni ­
kom, s ili bez džepova, ne uklju čujući džepove koji se 
nalaze ispod struka. Kroj ove odje će temelji se na kroju 
košulje za muškarce i dje čake i zato se zakop čava najčešće 
sprijeda. Dva dijela se zakop čava ili preklapa s desna na 
lijevo. 
Primjenom napomene 9 uz ovo poglavlje, košulje i košulje- 
bluze iz ovog tarifnog broja mogu biti otvorene a da im se 
rubovi ne preklapaju. 
Odjeća iz ovog tarifnog broja obi čno seže ispod struka, ali 
su bluze uglavnom kra će nego ostali prethodno navedeni 
odjevni predmeti. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje onu odje ću, za koju se 
na temelju njene dužine može zaklju čiti, da će se nositi kao 
haljina.  
6107  Ga će, noćne košulje, pidžame, ogrta či za kupanje, ku ćni 
ogrtači i slični proizvodi, za muškarce i dje čake, pleteni 
ili kukičani 
6107 21 00 do 
6107 29 00  noćne košulje i pidžame  
U ove se podbrojeve razvrstava i pidžame za muškarce i 
dječake, pletene ili kuki čane, koje su - po op ćenitom izgledu 
ili prirodi materijala - prepoznatljive kao odje ća namijenjena 
isključivo ili uglavnom za spavanje. 
Pidžama se sastoji od dva dijela, i to: 
— odjevnog predmeta namijenjenog za gornji dio tijela, 
najčešće u obliku jakne, i 
— od hla ča ili kratkih hla ča jednostavnog kroja, bez otvora 
ili s otvorom na prednjoj strani. 
Dijelovi ovakvih pidžama moraju biti odgovaraju ćih i uskla ­ 
đenih veličina, prilago đenog kroja, od istog materijala, boja, 
ukrasa i stupnja završne obrade, tako da je vidljivo da će ih 
skupa nositi jedna osoba. 
Pidžame moraju biti prepoznatljive kao udobna odje ća za 
spavanje po: 
— prirodi materijala, 
— najčešće širokom kroju, te po 
— odsustvu neudobnih dijelova, kao što su velika dugmad i 
posebno veliki ukrasi. 
Jednodijelnu odje ću za spavanje, što pokriva gornji i donji 
dio tijela te obavija svaku nogu posebno, razvrstava se u 
podbrojeve 6107 91 00 do 6107 99 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 333  
6108  Kombinei, podsuknje, ga ćice, spava ćice, pidžame, 
jutarnje haljine, ogrta či za kupanje, ku ćni ogrta či i 
slični proizvodi, za žene ili djevoj čice, pleteni ili kuki čani 
6108 31 00 do 
6108 39 00  spavaćice i pidžame  
U ove se podbrojeve razvrstava i pidžame za žene i djevoj ­ 
čice, pletene ili kuki čane, koje su - po op ćenitom izgledu ili 
prirodi materijala - prepoznatljive kao odje ća namijenjena 
isključivo ili uglavnom za spavanje. 
Pidžama se sastoji od dva dijela, i to: 
— odjevnog predmeta namijenjenog za gornji dio tijela, 
najčešće u obliku jakne ili pulovera ili sli čne vrste 
odjeće, i 
— od hla ča ili kratkih hla ča jednostavnog kroja, s otvorom 
ili bez njega. 
Dijelovi ovakvih pidžama moraju biti odgovaraju ćih i uskla ­ 
đenih veličina, prilago đenog kroja, od istog materijala, boja, 
ukrasa i stupnja završne obrade, tako da je vidljivo da će ih 
skupa nositi jedna osoba. 
Pidžame moraju biti prepoznatljive kao udobna odje ća za 
spavanje po: 
— prirodi materijala, 
— najčešće širokom kroju, te po 
— odsustvu neudobnih dijelova, kao što su velika dugmad i 
posebno veliki ukrasi. 
Komplete odje će poznate pod imenom „babydolls”, koji se 
sastoje od jedne vrlo kratke spava ćice i odgovaraju ćih 
hlačica, također se smatra pidžamama. 
Jednodijelnu odje ću za spavanje, koja pokriva gornji i donji 
dio tijela te obavija svaku nogu posebno, razvrstava se u 
podbrojeve 6108 91 00 do 6108 99 00.  
6109  T-majice, majice bez rukava i ostale potkošulje, pletene 
ili kukičane 
Odjeću ove vrste spomenutu u dodatnoj napomeni 2 uz ovo 
poglavlje, ako ima djelomi čni otvor oko vrata koji se zakop ­ 
čava ili samo preklapa, isklju čuje se iz ovog tarifnog broja. 
Takvu se odje ću razvrstava u tarifni broj 6105 ili 6106, 
sukladno odredbama napomena 4 i 9 uz ovo poglavlje, a 
odjeću bez rukava za muškarce ili dje čake u tarifni 
broj 6114, sukladno odredbi navedenoj u drugoj re čenici 
napomene 4 uz ovo poglavlje.  
6110  Džemperi, puloveri, prsluci i sli čni proizvodi, pleteni ili 
kukičani 
U ovaj se tarifni broj razvrstava odje ću namijenjenu pokri ­
vanju gornjeg dijela tijela, s ili bez rukava, s bilo kojom 
vrstom vratnog izreza, s ili bez ovratnika, s ili bez džepova. 
Ova odjeća obično ima obrub ili rebrasto pletivo na donjem 
dijelu, oko otvora na prednjici, oko rukava ili oko otvora za 
ruke. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 334  
Može biti izra đena iz bilo koje vrste pletenog ili ka čkanog 
materijala, uklju čujući lagane ili fino pletene materijale, od 
bilo kojeg tekstilnog vlakna. 
Može imati bilo koji oblik ukrasa, uklju čujući čipku i vez, 
Sljedeće vrste odje će razvrstava se u ovaj tarifni: 
1. džempere i pulovere, uklju čujući udobne pamu čne pulo­
vere („sweatshirt”) (s V-izrezom, okruglim ili ravnim 
vratnim izrezom, ili s visokim presavijenim, polo ili 
nepresavijenim okovratnikom), koje se obla či preko 
glave i što ve ćinom nemaju prorez na vratnom izrezu, 
a niti se zakop čavaju; 
2. odjeću sličnu onoj opisanoj o prethodnom odlomku, s ili 
bez ovratnika, ali s djelomi čnim prorezom na vratnom 
izrezu, na primjer, naprijed ili na ramenu, koji se zakop ­ 
čava pomo ću dugmadi ili bilo kojim drugim na činom 
zatvaranja; 
3. prsluke i kardigane, što su otvoreni po cijeloj dužini 
sprijeda, s ili bez dugmadi ili drugog na čina zatvaranja, 
s ili bez ovratnika; 
4. odjeću u kompletu poznatu kao „twinsets” koja se sastoji 
od pulovera s ili bez rukava i kardigana s dugim ili 
kratkim rukavima. Ova odje ća mora biti uskla đenih veli­ 
čina, od istog materijala i istih boja. Uzorci i ukrasi, ako 
postoje, moraju biti isti na oba odjevna predmeta; 
5. odjeću opisanu u nekoj od prethodnih odredbi, izra đenu 
od laganih materijala vrsta koje se rabi za izradu 
T-majica i sli čne odjeće, s vrpcom za zatezanje, rebra ­
stim pojasom oko struka ili drugim na činom stezanja na 
donjem rubu. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje: 
a) bluze za žene ili djevoj čice (tarifni broj 6106); 
b) anorake, vjetrovke s ili bez podstave i sli čne proiz­
vode (tarifni broj 6101 ili 6102); 
c) T-majice, majice bez rukava i ostale potkošulje 
(tarifni broj 6109).  
6110 12 10 i 
6110 12 90  od kašmirskih koza  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 5102 11.  
6110 20 10  lagani fino pleteni džemperi i puloveri s visokim presa ­
vijenim polo ili nepresavijenim ovratnikom  
Pod laganim džemperima i puloverima, s visokim presavi ­
jenim („dol čevita”), polo ili nepresavijenim ovratnikom 
podrazumijeva se: lagane, fino pletene odjevne predmete 
što pristaju uz tijelo i pokrivaju gornji dio tijela, u jednoj 
ili više boja, s ili bez rukava, što imaju visoki presavijeni 
(„dolčevita”), polo ili nepresavijeni ovratnik, bez proreza. 
Pod pojmom „fino pleteni” podrazumijeva se pleteninu koja 
se sastoji od najmanje 12 o čica po cm i u vodoravnim i u 
okomitom smjeru, brojeno na jednoj strani uzorka veli čine 
10 × 10 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 335  
Lagani fino pleteni džemperi i puloveri su naj češće izrađeni 
glatkim pletenjem (jednostrani jersey), rebrastim pletenjem 
(1 × 1) ili interlok pletenjem. 
Jednostavni jersey (glatko pletivo) je najjednostavniji oblik 
potkinog (kulirnog) pletiva (slika 1), o čice na licu izgledaju 
kao malo slovo „V” ili obrnuto malo slovo „V” (slika 2), na 
naličju su u obliku me đusobno povezanih petlji (slika 3).
  
Fino rebrasto pletivo 1 glatka × 1 obrnuta o čica (slika 4), 
sastoji se od naizmjeni čnih glatkih i obrnutih o čica (slika 5); 
zbog toga uzdužna rebra što su na jednoj strani izbo čena 
odgovaraju udubinama na obratnoj strani. Obje strane plete ­
nine su istog izgleda (slike 6 i 7).
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 336
  
Interlok je dvostruko rebrasto pletivo, koje je s obje strane 
istog izgleda. Ovaj se u činak postiže zahvatom dva reda s 
jednom o čicom (slika 8), tako da se na svakoj strani plete ­
nine očice jednog reda izmjenjuju s o čicama odgovaraju ćeg 
reda s obrnute strane pletenine (slika 9). Rebra na jednoj 
strani pletenine stoga odgovaraju rebrima na obrnutoj strani 
(slike 10 i 11).
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 337
  
6110 30 10  lagani fino pleteni džemperi i puloveri s visokim presa ­
vijenim polo ili nepresavijenim ovratnikom  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6110 20 10.  
6111  Odje ća i pribor za odje ću, za dojen čad i malu djecu, 
pleteni ili kuki čani 
Vidjeti napomenu 6 (a) uz ovo poglavlje. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava čitav niz odje će što je 
uglavnom namijenjena djeci tjelesne visine do 86 cm (što 
u pravilu uklju čuje malu djecu u dobi od otprilike 18 mjese ­
ci). U ovu se odje ću uključuje: kaputi će, ogrtače, prošivene 
ogrtače, jutarnje ogrta če, dvodijelna odijelca, odijelca s 
hlačicama nabranim oko nogu, hla čice, hlačice koje se 
nose preko pelena, odijelca za igru, prsluke, vjetrovke, 
haljine, suknje, bolera, jakne, jakne s kapulja čom, kratke 
ogrtače, tunike, bluze, košulje, kratke hla če itd. 
Neki od ovih odjevnih predmeta su predmeti iz opreme za 
dojenčad. Takvi predmeti iz opreme za dojen čad uključuju i 
neke predmete čija se veli čina ne može odrediti, ali se 
razvrstavaju u ovaj tarifni broj ako su jasno prepoznatljivi 
kao odjevni predmeti za dojen čad. 
U ovaj tarifni broj zbog toga razvrstava i: 
1. haljine i ogrta če za krštenje; 
2. ogrtače s kapulja čom iz jednog dijela: malene ogrta če 
bez rukava s kapulja čom; 
3. odjeću s rukavima i kapulja čom što predstavlja istovre ­
meno ogrta č i vreću (potpuno je zatvorena na donjem 
dijelu;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 338  
4. vreće za spavanje s rukavima ili otvorima za ruke. Slje ­
deća fotografija prikazuje jedan primjer:
  
6112  Trenirke, skijaška odje ća i odjeća za plivanje, pleteni ili 
kukičani 
6112 11 00 do 
6112 19 00  trenirke  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6112, pod A.  
6112 31 10 do 
6112 39 90  odjeća za plivanje, za muškarce ili dje čake 
Vidjeti Napomene s objašnjenjemHS-a tarifnog broja 6112, 
pod C, u kojima stoji da tarifni broj 6112 obuhva ća, inter 
alia, kupaće gaće, elastične ili neelasti čne. 
Kupaće gaće su odjevni predmeti koji su, zbog svog op ćeg 
izgleda, kroja i prirode materijala, namijenjeni za nošenje 
isključivo ili uglavnom kao odjevni predmeti za kupanje, 
a ne kao kratke hla če iz tarifnog broja 6103 ili 6104. Op će­
nito su u cijelosti ili pretežito izra đeni od umjetnih ili sinte ­
tičkih vlakana. 
Kupaće gaće moraju imati sljede će značajke: 
— imaju donje ga ćice koje su zašivene uz taj odjevni 
predmet ili barem podstavu sprijeda ili na preponama, 
— uske su u struku (na primjer, imaju vezicu na povla čenje 
ili posve elasti čan pojas).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 339  
Kupaće gaće mogu imati i džepove pod uvjetom da 
— vanjski džepovi imaju pouzdan sustav pri čvršćenja (na 
primjer, moraju imati patentni zatvara č ili zatvara č tipa 
velcro kako bi se džep mogao u cijelosti zatvoriti, tj. 
povremeno ne moraju biti pri čvršćeni), 
— unutarnji džepovi imaju isti pouzdani sustav pri čvršćenja 
kao i naprijed navedeni vanjski džepovi. Me đutim, 
unutarnji džepovi, kada su pri čvršćeni uz pojas, mogu 
imati i samo sustav zatvaranja preklapanjem pod 
uvjetom da to osigurava zatvaranje otvora džepa u cije ­
losti. 
Kupaće gaće ne mogu imati nijednu od sljede ćih značajki: 
— prednji otvor čak i ako su zatvoreni sustavom zatvara ­
nja; 
— otvor na pojasu čak i ako su zatvoreni sustavom zatva ­
ranja.  
6112 41 10 do 
6112 49 90  odjeća za plivanje, za muškarce ili dje čake 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6112 31 10 do 
6112 39 90 primjenjuju se i na ovaj podbroj.  
6115  Čarape s ga ćicama, čarape s ga ćicama bez stopala, 
čarape, kratke čarape i sli čno, uklju čujući gradirane 
stezne čarape (na primjer, čarape za vene) i obu ću bez 
pričvršćenog potplata, pletene ili kuki čane 
6115 10 10 i 
6115 10 90  gradirane stezne čarape (na primjer, čarape za vene)  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 6115 10.  
6117  Ostali gotovi pribori za odje ću, pleteni ili kuki čani; 
pleteni ili kuki čani dijelovi odje će ili pribora za odje ću 
6117 80 10 i 
6117 80 80  ostali pribor:  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6117, drugi odlomak 
pod 12. 
U ove se podbrojeve razvrstava i pletene vrpce za glavu te 
vrpce za zglobove, vrsta što ih rabe sportaši i sportašice za 
upijanje znoja te pletene štitnike za uši, me đusobno pove ­
zane ili ne.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 340  
POGLAVLJE 62  
ODJEĆA I PRIBOR ZA ODJE ĆU, OSIM PLETENIH I KUKI ČANIH  
Općenito  
1. Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju 
ili više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
2. Za razvrstavanje odje će pripremljene u kompletima za pojedina čnu 
prodaju, vidjeti napomenu 14 uz ovaj odsjek.  
3. Kada jedan dio odijela ili kompleta iz tarifnog broja 6203 ili 6204 
ima obrube ili ukrase kojih nema na drugom dijelu ili dijelovima, 
ovu se odje ću razvrstava kao odijelo ili komplet, sve dok su ti obrubi 
ili ukrasi manje važnosti i ako su ograni čeni samo na jedno ili dva 
mjesta na odje ći (na primjer, na ovratniku i krajevima rukava, ili na 
reveru i džepovima).  
Međutim, ako su ovi ukrasi izra đeni tijekom tkanja odje će, isključuje 
se razvrstavanje ove odje će kao odijela ili kompleta (osim ako je 
ukras logo ili neki drugi sli čni simbol).  
4. U ovo se poglavlje razvrstava i radnu odje ću što je navedena u 
podbrojevima kombiniranog nazivlja, kod koje se po op ćem 
izgledu (jednostavnom ili posebnom kroju ili dizajnu koji je ovisan 
o namjeni odjevnog predmeta) i prirodi materijala, koji su čvrsti i ne 
skupljaju se, o čigledno da su izra đeni isklju čivo ili naj češće zato da 
osiguravaju zaštitu (fizi čku ili zdravstvenu) druge odje će i/ili osoba 
kod profesionalnog rada, rada u industriji ili kod ku ćanskih 
aktivnosti.  
Ova odje ća općenito nema ukrasa. U tom smislu, natpisi ili simboli 
koji se odnose na aktivnost zbog koje se nose, ne smatraju se 
ukrasima.  
Odjeća ove vrste izra đena je obi čno od pamuka, sinteti čkih ili 
umjetnih vlakana, ili od mješavina ovih tekstilnih materijala.  
Za povećanje trajnosti te odje će, najčešće se rabi dvije vrste šavova, 
„sigurnosni” i dvostruki.  
Radna odje ća se najčešće zatvara smi čkom (patentnim zatvara čem), 
kopčicama na utiskivanje (drukerima), „ čičak” vrpcama, vezicama ili 
sličnim načinom vezivanja ili zatvaranja.  
Odjeća ove vrste može imati džepove koji su naj češće našiveni. 
Džepovi su uglavnom izra đeni iz istog materijala i nisu podstavljeni 
na način kao kod druge odje će. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 341  
Treba spomenuti da je radna odje ća koju rabe mehani čari, tvorni čki 
radnici, zidari, poljoprivrednici itd., naj češće dvodijelna, jednodijelna 
(„overall”), hla če s naramenicama i gornjim dijelom poput prega če te 
hlače. Za druge djelatnosti to mogu biti prega če, ogrtači što štite od 
prašine, itd. (za lije čnike, medicinske sestre, čistačice, frizerke, 
pekare, mesare itd.).  
Samo odje ća komercijalne veli čine 158 i ve će (visine tijela 158 cm i 
veće) može se smatrati radnom odje ćom. 
Uniforme i sli čna službena odje ća (sudačke haljine, sve ćenička 
odjeća, na primjer) ne smatra se radnom odje ćom. 
5. Uz nužne izmjene, primjenjuje se op ća napomena s objašnjenjem uz 
poglavlje 61, to čka 4.  
6201  Kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi, anorci (uklju ču­
jući skijaške jakne), vjetrovke, bluzoni i sli čni proizvodi, 
za muškarce ili dje čake, osim onih iz tarifnog broja 6203  
6201 11 00 do 
6201 19 00  kaputi, kišni kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i 
slični proizvodi  
Jedna od zna čajki ovih „kaputa i sli čnih proizvoda” je ta da, 
kada ih se obu če, moraju prekrivati tijelo najmanje do 
sredine bedra. 
Općenito, u slu čaju standardnih veli čina (normalnih veli ­ 
čina) odjevnih predmeta za muškarce (isklju čujući dječake) 
ova minimalna dužina, izmjerena od šava ovratnika na 
zatiljku (sedmog kralješka) do donjeg ruba odjevnog pred ­
meta, na položenom odjevnom predmetu, odgovara veli či­
nama u centimetrima navedenim u sljede ćoj tablici (vidjeti 
crtež niže).
  
Veličine prikazane u tablici predstavljaju prosjeke dobivene 
od niza odjevnih predmeta u standardnim veli činama (nor ­
malnim veli činama) za muškarce (isklju čujući dječake) – S 
(small, male veli čine), M (medium, srednje veli čine) i L 
(large, velike veli čine). 
Dužina u centimetrima, izmjerena na stražnjem dijelu 
odjevnog predmeta, od šava na zatiljku do donjeg 
ruba odjevnog predmeta - standardne veli čine za 
muškarce (isklju čujući dječake) ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 342
  
Odjevne predmete što nisu dovoljno duga čki da bi ih se 
razvrstalo kao „kapute i sli čne proizvode” razvrstava se u 
podbrojeve 6201 91 00 do 6201 99 00. Izuzetak su „kratki 
kaputi i sli čni proizvodi”, koji ostaju razvrstani u ovim 
podbrojevima (vidjeti sljede ću definiciju).  
Kratki kaputi  
Kratki kaputi su udobni vanjski odjevni predmeti s duga ­ 
čkim rukavima koje se nosi preko druge odje će, za zaštitu 
od vremenskih utjecaja. Oni su formalnijeg izgleda od parki 
i općenito su izra đeni od težih tekstilnih materijala (na 
primjer od tvida, loden tkanine) osim onih navedenih u 
tarifnim brojevima 5602, 5603, 5903, 5906 ili 5907 00 00. 
Duljina kratkih kaputa varira od ispod prepona do sredine 
bedara. Mogu biti s jednim ili dva reda kop čanja na prsima. 
Kratki kaputi uglavnom imaju sljede će značajke: 
— potpuno su otvoreni na prednjoj strani te ih se zatvara 
pomoću dugmadi, a ponekad smi čkom (patentnim zatva ­
račem) ili kop čicama za utiskivanje (drukerima), 
— podstavu koja se može skinuti (može biti punjena i/ili 
prošivena), 
— imaju prorez u sredini otraga ili proreze s obje strane. 
Pored toga, mogu imati: 
— džepove, 
— ovratnik. 
Kratki kaputi nemaju sljede će: 
— kapulja ču, 
— vrpcu ili neki drugi na čin stezanja u struku i/ili na 
donjem rubu odjevnog predmeta. Me đutim, to ne isklju ­ 
čuje remen. 
Pod pojmom „i sli čni proizvodi”, koji se odnosi na kratke 
kapute, uklju čuje se i odjevne predmete što imaju iste 
značajke kao kratki kaputi, ali imaju i kapulja ču. 
U ove se podbrojeve razvrstava i odje ću poznatu kao parke, 
jakne prepoznatljive obzirom na kroj i stil kao odje ća nami­
jenjena zaštiti od hladno će, vjetra i kiše. To su komotni 
vanjski odjevni predmeti s dugim rukavima. Parke koje se 
razvrstava u ove podbrojeve izra đene su od težih, gusto 
tkanih materijala, osim onih navedenih u tarifnim broje ­
vima 5903, 5906 ili 5907 00 00. Duljina parke varira od 
sredine bedara do koljena. 
Parke moraju imati i sve sljede će značajke: 
— kapulja ču, ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 343  
— prednjicu s otvorom cijelom dužinom koji se zatvara 
smičkom (patentnim zatvara čem), kop čicama na utiski ­
vanje (drukerima) ili „ čičak” vrpcom, često pokrivenim 
zaštitnim preklopom, 
— podstavu koja je naj češće od punjenog tekstilnog mate ­
rijala ili od imitacije krzna, 
— vrpcu ili sli čno za stezanje u struku, isklju čujući pojas, 
— vanjske džepove.  
6201 91 00 do 
6201 99 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava i anorke, vjetrovke svih 
vrsta i sli čne proizvode opisane kao što slijedi: 
1. Anoraci (uklju čujući skijaške jakne) i sli čni proizvodi  
Anoraci su odje ća namijenjena zaštiti od vjetra, hladno će 
i kiše. Imaju mnoge zajedni čke značajke s parkama, ali 
se razlikuju, izme đu ostalog, po dužini. Ona varira od 
neposredno ispod struka pa do pola bedra, ali ne prelazi 
tu dužinu. 
Anorake koje se razvrstava u ove podbrojeve izra đuje se 
od gusto tkanih materijala (razli čitih od onih navedenih u 
tarifnim brojevima 5903, 5906 ili 5907 00 00). 
Anoraci imaju sljede će značajke: 
— kapulja ču (ponekad skrivenu u ovratniku), 
— prednjicu s otvorom cijelom dužinom koja se 
zatvara smi čkom (patentnim zatvara čem), kop či­
cama na utiskivanje (drukerima) ili „ čičak” 
vrpcom, često pokrivenim zaštitnim preklopom, 
— podstavu (koja može biti prošivena ili punjena), 
— duge rukave. 
Pored navedenih, anoraci obi čno imaju i barem jednu od 
sljedećih značajki: 
— vrpcu ili sli čno za stezanje u struku i/ili na donjem 
kraju odjevnog predmeta, 
— krajeve rukava, uz ruku, elasti čne ili koji se stežu na 
drugi način, 
— ovratnik, 
— džepove. 
U odnosu na anorake, pod pojmom „i sli čni proizvodi” 
uključuje se: 
a) odjeću što ima zna čajke anoraka, isklju čujući jedno 
od sljedećeg: 
— kapulja ču, ili 
— podstavu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 344  
U ovaj se pojam uklju čuje i odje ću definiranu pret ­
hodno kao anorak, ali što ima samo djelomi čni otvor i 
zakopčavanje na prednjici. Isklju čuje se odje ću što 
nema ni kapulja ču niti podstavu. 
b) odjeću bez podstave s dugim rukavima, koja seže do 
ispod kukova ali ne preko polovice bedra. Ovu se 
odjeću izrađuje od gusto tkanih materijala (razli čitih 
od onih navedenih u tarifnim brojevima 5903, 5906 
ili 5907 00 00) i što je obra đena tako da osigurava 
odgovaraju ću zaštitu, posebno od kiše). 
Ova odje ća ima kapulja ču, ali naj češće nema otvor 
cijelom dužinom prednjice. Kad ima samo djelomi čni 
otvor, nije nužno zakop čavanje, ali u tom slu čaju 
mora imati zaštitne ušitke na otvoru. Ova odje ća 
najčešće ima elasti čni ili druk čiji način stezanja 
krajeva rukava i donjeg ruba. 
Odjeću kakvu bi se ina če moglo uklju čiti pod pojam 
„anoraci (uklju čujući skijaške jakne) i sli čni proizvodi”, 
ali koji nemaju ni kapulja ču niti podstavu, može se ipak 
uključiti pod pojam „i sli čni proizvodi” ukoliko ju se rabi 
kao vjetrovke. 
2. Vjetrovke svih vrsta i sli čni proizvodi  
a) Vjetrovke su odjevni predmeti dizajnirani za pružanje 
zaštite od nevremena. One se pružaju do bokova ili 
malo ispod bokova. Izra đuje ih se od gusto tkanih 
materijala. Naj češće su nepromo čive, razlikuju se od 
anoraka po tome što nemaju kapulja ču. 
Vjetrovke ove vrste imaju sljede će značajke: 
— duge rukave, 
— prednjicu s otvorom cijelom dužinom koja se 
zatvara smi čkom (patentnim zatvara čem), 
— podstavu što nije ni prošivena niti punjena, 
— ovratnik, 
— mogu ćnost zatezanja na donjem dijelu (obi čno na 
samom dnu). 
Nadalje, krajevi rukava mogu biti uz ruke, elasti čni ili 
sa zatezanjem na drugi na čin. 
b) Vjetrovke (koje se obi čno nazivaju „blousons”) su 
vanjski odjevni predmeti koji prekrivaju gornji dio 
tijela. Naj češće su široke, komotnog kroja koji im 
daje izgled bluze, sežu do struka ili malo ispod 
njega. Imaju duge rukave koji sežu ispod donjeg 
ruba odje će. Tkanine od kojih ih se izra đuje ne 
moraju biti obra đene tako da štite od vremenskih 
nepogoda.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 345  
Vjetrovke ove vrste imaju sljede će značajke: 
— vratni izrez je uz sami vrat, s ili bez ovratnika, 
— prednjicu s otvorom cijelom dužinom ili djelomi ­ 
čno, s bilo kojim na činom zatvaranja, 
— krajevi rukava uz ruke, elasti čni ili sa zatezanjem 
na drugi na čin, 
— elastični ili druk čiji način zatezanja na donjem 
rubu odje će. 
Osim tog takve vjetrovke mogu imati: 
— vanjske džepove, i/ili 
— podstavu, i/ili 
— kapulja ču. 
U odnosu na ove vjetrovke, pod pojmom „i sli čni 
proizvodi” podrazumijeva se odje ću koja ima 
značajke opisane u prethodnom odlomku pod (b), 
osim što nema jednu od sljede ćih značajki: 
— nema vratni izrez uz sami vrat, ili 
— prednjicu bez otvora, s vratnim izrezom uz sami 
vrat ili druk čijim, ili 
— otvor na prednjici bez mogu ćnosti zakop čavanja. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje: 
a) kapute, mantile, pelerine, kratke kapute i sli čne proiz­
vode koji potpadaju pod podbrojeve 6201 11 00 do 
6201 19 00; 
b) kapute, mantile, pelerine, kratke kapute i sli čne proiz­
vode koji potpadaju pod podbrojeve 6202 11 00 do 
6202 19 00; 
c) jakne i sakoe koje se razvrstava u podbro ­
jeve 6203 31 00 do 6203 39 90 ili 6204 31 00 do 
6204 39 90; 
d) anorake, vjetrovke svih vrsta i sli čne proizvode, od 
tekstilnih materijala iz tarifnog broja 5903, 5906 ili 
5907 00 00, ili od netkanog materijala iz tarifnog 
broja 5603, koje se razvrstava u tarifni broj 6210.  
6202  Kaputi, ogrta či, pelerine, kratki kaputi, kratki ogrta či 
bez rukava, vjetrovke svih vrsta, anorak (uklju čujući 
skijaške jakne) i sli čni proizvodi, za žene ili djevoj čice, 
osim onih iz tarifnog broja 6204  
6202 11 00 do 
6202 19 00  kaputi, kišni kaputi, kratki kaputi, pelerine, plaštevi i 
slični proizvodi  
Objašnjenja za podbrojeve 6201 11 00 do 6201 19 00 
primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na ove podbrojeve, pri 
čemu su odgovaraju će veličine odjevnih predmeta za žene 
(isključujući djevojčice) sljede će: ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 346  
Dužina u centimetrima, izmjerena na stražnjem dijelu 
odjevnog predmeta, od šava na zatiljku do donjeg 
ruba odjevnog predmeta - standardne veli čine za žene 
(isključujući djevojčice)
 
6202 91 00 do 
6202 99 00  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6201 91 00 do 
6201 99 00 primjenjuju se i na ove podbrojeve.  
6204  Kostimi, kompleti, jakne, sakoi, haljine, suknje, 
suknje-hla če, hlače, hlače s plastronom i naramenicama, 
hlače stisnute ispod koljena i kratke hla če (osim odje će 
za plivanje), za žene ili djevoj čice 
6204 41 00 do 
6204 49 90  haljine  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6104 41 00 do 
6104 49 00 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
6204 51 00 do 
6204 59 90  suknje i suknje-hla če 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6104 51 00 do 
6104 59 00 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
6206  Bluze, košulje i košulje-bluze, za žene i djevoj čice 
Bluze  
Bluze za žene i djevoj čice su lagana odje ća namijenjena za 
pokrivanje gornjeg dijela tijela, raznolikog dizajna i naj češće 
širokog kroja, s ili bez ovratnika, s ili bez rukava, s bilo 
kojom vrstom vratnog izreza, ali barem s naramenicama, s 
ili bez otvaranja. Tako đer mogu imati ukrase kao što su 
kravata, šal, žabo, čipka ili vez.  
Košulje i košulje-bluze  
Odredbe objašnjenja za tarifni broj 6106, koje se odnose na 
košulje i košulje-bluze za žene i djevoj čice, pletene ili 
kačkane, primjenjuje se, uz nužne izmjene, i na košulje i 
košulje-bluze iz ovog tarifnog broja. 
Odjeća iz ovog tarifnog broja obi čno seže ispod struka, ali 
su bluze uglavnom kra će nego ostali prethodno navedeni 
odjevni predmeti. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje onu odje ću, za koju se 
na temelju njene dužine može zaklju čiti, da će se nositi kao 
haljina.  
6207  Potkošulje, majice bez rukava i ostale majice, ga ćice, 
noćne košulje, pidžame, ogrta či za kupanje, ku ćni 
ogrtači i slični proizvodi, za muškarce ili dje čake ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 347  
6207 21 00 do 
6207 29 00  noćne košulje i pidžame  
U ove se podbrojeve razvrstava i pidžame, za muškarce i 
dječake, osim onih pletenih ili ka čkanih, koji su - po op ćem 
izgledu i prirodi materijala - prepoznatljive kao odje ća nami­
jenjena isklju čivo ili uglavnom za spavanje. 
Pidžama se sastoji od dva dijela, i to: 
— odjevnog predmeta namijenjenog za gornji dio tijela, 
najčešće u obliku jakne, i 
— od hla ča ili kratkih hla ča jednostavnog kroja, bez otvora 
ili s otvorom na prednjoj strani. 
Dijelovi ovakvih pidžama moraju biti odgovaraju ćih i uskla ­ 
đenih veličina, prilago đenog kroja, od istog materijala, boja, 
ukrasa i stupnja završne obrade, tako da je o čevidno da će 
ih skupa nositi jedna osoba. 
Pidžame moraju biti prepoznatljive kao udobna odje ća za 
spavanje po: 
— prirodi materijala, 
— najčešće širokom kroju, te po 
— odsustvu neudobnih dijelova, kao što su velika dugmad i 
posebno veliki ukrasi. 
Jednodijelnu odje ću za spavanje, što pokriva gornji i donji 
dio tijela te obavija svaku nogu posebno, razvrstava se u 
podbrojeve 6207 91 00 do 6207 99 90.  
6208  Potkošulje, majice bez rukava i ostale majice, kombinei, 
podsuknje, ga ćice, spava ćice, pidžame, jutarnje haljine, 
ogrtači za kupanje, ku ćni ogrtači i slični proizvodi, za 
žene i djevoj čice 
6208 21 00 do 
6208 29 00  spavaćice i pidžame  
U ove se podbrojeve razvrstava i pidžame za žene i djevoj ­ 
čice, osim onih pletenih ili ka čkanih, koji su - po op ćenitom 
izgledu ili prirodi materijala - prepoznatljive kao odje ća 
namijenjena isklju čivo ili uglavnom za spavanje. 
Pidžama se sastoji od dva dijela, i to: 
— odjevnog predmeta namijenjenog za gornji dio tijela, 
najčešće u obliku jakne ili pulovera ili sli čne vrste 
odjeće, i 
— od hla ča ili kratkih hla ča jednostavnog kroja, s otvorom 
ili bez njega. 
Dijelovi ovakvih pidžama moraju biti odgovaraju ćih i uskla ­ 
đenih veličina, prilago đenog kroja, od istog materijala, boja, 
ukrasa i stupnja završne obrade, tako da je o čevidno da će 
ih skupa nositi jedna osoba.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 348  
Pidžame moraju biti prepoznatljive kao udobna odje ća za 
spavanje po: 
— prirodi materijala, 
— najčešće širokom kroju, te po 
— odsustvu neudobnih dijelova, kao što su velika dugmad i 
posebno veliki ukrasi. 
Komplete odje će poznate pod imenom „babydolls”, koji se 
sastoje od jedne vrlo kratke spava ćice i odgovaraju ćih 
hlačica, također se smatra pidžamama. 
Jednodijelnu odje ću za spavanje, koja pokriva gornji i donji 
dio tijela te obavija svaku nogu posebno, razvrstava se u 
podbrojeve 6208 91 00 do 6208 99 00.  
6209  Odje ća i pribor za odje ću, za dojen čad 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 6111 primje ­
njuje se i na ove podbrojeve.  
6210  Odje ća izrađena od materijala iz tarifnih brojeva 5602, 
5603, 5903, 5906 ili 5907 00 00  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6201 11 00 do 
6201 19 00 i 6202 11 00 do 6202 19 00 primjenjuje se i na 
ovaj tarifni broj.  
6210 10 92  jednokratna odje ća, vrsta koju se rabi na pacijentu 
tijekom kirurških zahvata  
Ogrtači za pacijente i kirurge proizvodi su za jednokratnu 
uporabu koji se obi čno zatvaraju sa stražnje strane i koriste 
u zdravstvenim ustanovama. Ogrta či se upotrebljavaju za 
zaštitu od prenošenja potencijalnih uzro čnika zaraze izra ­
vnim kontaktom kirurškog tima i pacijenta i obratno (kon ­
taktno, teku ćinom ili aerogeno). Ogrta či su obično izrađeni 
od višestrukih slojeva netkanog materijala i radi pružanja 
dodatne ja čine i zaštite mogu biti djelomi čno laminirani 
plastičnim filmom na podru čjima koja su izloženija tjele ­
snim teku ćinama (na primjer, podlaktica i trbuh). Kirurški 
ogrtači mogu biti impregnirani fluorokarbonom ili silikonom 
kako bi bolje odbijali teku ćinu.
 
6211  Trenirke, skijaška odijela te kupa će gaće i kostimi; 
ostala odje ća 
6211 11 00 i 
6211 12 00  odjća za plivanje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6211, prvi odlomak.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 349  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6112 31 10 do 
6112 39 90 primjenjuju se i na ove podbrojeve.  
6211 32 31  s vanjskom površinom od jednog istovjetnog materijala  
Za razvrstavanje u ovaj podbroj, dijelovi trenirke moraju biti 
od tkanine istog tkanja, modela, boje i sastava; moraju biti 
odgovaraju ćih i uskla đenih veličina. 
Kada jedan dio trenirke ima obrube ili ukrase koji nema na 
drugom dijelu, ovu se odje ću razvrstava u ovaj podbroj sve 
dok su ti obrubi ili ukrasi manje važnosti i ako su ograni ­ 
čeni samo na jedan ili dva mjesta na odje ći (na primjer, na 
ovratniku i krajevima rukava). 
Međutim, ako su ovi ukrasi izra đeni tijekom tkanja odje će, 
isključuje se razvrstavanje u ovaj podbroj, osim ako je ukras 
logo ili neki sli čni simbol.  
6211 32 41 i 
6211 32 42  ostalo  
Za razvrstavanje u ove podbrojeve, gornji i donji dio 
trenirke moraju biti pripremljeni (pakirani) zajedno.  
6211 33 31  s vanjskom površinom od jednog istovjetnog materijala  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6211 32 31.  
6211 33 41 i 
6211 33 42  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6211 32 41 i 6211 32 42.  
6211 42 31  s vanjskom površinom od jednog istovjetnog materijala  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6211 32 31.  
6211 42 41 i 
6211 42 42  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6211 32 41 i 6211 32 42.  
6211 43 31  s vanjskom površinom od jednog istovjetnog materijala  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6211 32 31.  
6211 43 41 i 
6211 43 42  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6211 32 41 i 6211 32 42.  
6212  Grudnjaci, steznici, korseti, naramenice, drža či čarapa, 
podvezice i sli čni proizvodi te njihovi dijelovi, neovisno 
jesu li pleteni ili kuki čani ili ne  
6212 20 00  steznici i ga ćice-steznici  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 350  
U ovaj se podbroj razvrstava pojaseve steznike s ga ćicama, 
uključujući i one što nisu pleteni ili ka čkani, krojene u oblik 
gaćica s ili bez nogavica, ili ga ćica s povišenim strukom s 
ili bez nogavica. 
Oni moraju imati sljede će značajke: 
a) obujmiti struk i kukove, te moraju imati dijelove sa 
strana 8 cm ili više (mjereno od izreza uz nogu do 
gornjeg ruba), 
b) okomitu rastezljivost (po dužini) i ograni čenu vodoravnu 
rastezljivost (po širini). Poja čanje ili umetak na trbuhu, 
kao i čipka, ukrasne vrpce, obrubi i sli čno, prihvatljivi su 
ako rastezljivost ostaje okomita. 
c) moraju se sastojati od sljede ćih tekstilnih materijala: 
— mješavine pamuka s elastomernom pre đom masenog 
udjela od najmanje 15 %, ili 
— mješavine umjetnih ili sinteti čkih vlakana s elasto ­
mernom pre đom masenog udjela od najmanje 
10 %, ili 
— mješavine pamuka (ne više od 50 %) i visokog 
udjela umjetnih ili sinteti čkih vlakana s elasto ­
mernom pre đom masenog udjela od najmanje 10 %.  
6217  Ostali gotovi pribor za odje ću; dijelovi odje će ili pribora 
za odjeću, osim onih iz tarifnog broja 6212  
6217 10 00  pribor  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6117 80 10 i 
6117 80 80 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 351  
POGLAVLJE 63  
OSTALI GOTOVI TEKSTILNI PROIZVODI; KOMPLETI; RABLJENA 
ODJEĆA I RABLJENI TEKSTILNI PROIZVODI; OTPADNE KRPE  
Općenito  
Za razvrstavanje, u tarifne brojeve, proizvoda koji se sastoje od dvaju ili 
više tekstilnih materijala, vidjeti objašnjenja za ovaj odsjek, op će 
odredbe.  
POTPOGLAVLJE I - OSTALI GOTOVI TEKSTILNI 
PROIZVODI  
6305  Vre će i vrećice, vrsta koje se rabi za pakiranje robe  
Neke vreće i vrećice od tekstilnih materijala razvrstavaju se, 
primjerice, u tarifne brojeve 4202 i 6307.Vre će i vrećice 
koje potpadaju pod tarifni broj 4819 kada su izra đene od 
papira, potpadaju pod ovaj tarifni broj kada su izra đene od 
tkane papirne pre đe. 
Vreće od tekstilnog materijala podstavljene papirom 
uglavnom se razvrstava u ovaj tarifni broj, dok se papirne 
vreće podstavljene tekstilnim materijalom razvrstava u 
podbroj 4819 40 00.  
6305 10 10  rabljena  
U ovaj se podbroj razvrstava samo proizvode što su bili 
uporabljeni barem jednom u prijevozu robe i imaju jasne 
tragove uporabe, na primjer, tragove proizvoda što su ih 
sadržavali, ne čistoće, mrlje, rupe, poderotine, znakove 
popravka, razderane šavove, tragove od vezanja ili šivanja 
koji su nastali pri otvaranju.  
6306  Cerade, nadstrešnice i tende za sunce; šatori; jedra za 
plovila, daske za jedrenje ili suhozemna vozila; proizvodi 
za kampiranje  
6306 90 00  ostalo  
Ovaj podbroj uklju čuje proizvode za kampiranje poput 
stolica na napuhavanje od tekstilnih materijala, fotelja na 
napuhavanje od tekstilnih materijala i sli čnih proizvoda 
koji su op ćenito namijenjeni za prenošenje na razli čita 
mjesta (primjerice na kampiranje, plažu itd.) kako bi se 
tamo privremeno upotrebljavali. Te je proizvode jedno ­
stavno prenijeti zbog njihovih objektivnih svojstava jer su 
lagani te se lako i jednostavno postavljaju i pospremaju. 
Vidjeti i Napomenu s objašnjenjem kombinirane nomenkla ­
ture uz poglavlje 94, op ćenito.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 352  
Primjeri nekih od tih proizvoda na napuhavanje:
  
6307  Ostali gotovi proizvodi, uklju čujući modne krojeve za 
odjeću 
6307 90 92  jednokratne prostirke izra đene od materijala iz tarifnog 
broja 5603, vrsta koje se rabi tijekom kirurških zahvata  
Ovaj podbroj uklju čuje kirurške prostirke za jednokratnu 
uporabu posebno izra đene za zaštitu od prenošenja potenci ­
jalnih uzro čnika zaraze izravnim kontaktom kirurškog tima i 
pacijenta i obratno (kontaktno, teku ćinom ili aerogeno). 
Kirurške prostirke obi čno su izra đene od višeslojnog 
netkanog materijala i porubljene. 
Kirurške prostirke upotrebljavaju se kako bi se oko pacijenta 
stvorilo radno podru čje koje je mikrobiološki čisto. Kirurške 
prostirke mogu biti impregnirane fluorokarbonom ili sili ­
konom kako bi bolje odbijale teku ćinu. Radi pružanja 
dodatne ja čine i zaštite mogu biti djelomi čno laminirane 
plastičnim filmom na podru čjima koja su izloženija tjele ­
snim teku ćinama. Dodatno mogu biti prekrivene upijaju ćim 
papirom kako bi kontakt s kožom pacijenta bio ugodniji. 
Prostirke koje se rabe na pacijentima mogu imati otvore 
za lakši pristup pacijentu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 353  
Ovaj podbroj ne uklju čuje: 
— prostirke koje su impregnirane, premazane ili prevu čene 
farmaceutskim tvarima ili pripremljene u oblike ili paki ­
ranja za pojedina čnu prodaju za kiruršku, medicinsku, 
zubarsku ili veterinarsku uporabu (tarifni broj 3005), i 
— proizvode koji imaju jasne karakteristike toaletnog rublja 
(na primjer ru čnici za ruke ili lice, ru čnici samo za lice) 
ili kuhinjsko rublje kao što su kuhinjske krpe ili krpe za 
staklo (tarifni broj 6302).  
6307 90 98  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. presvlake za glave teniskih reketa, badminton reketa, 
palica za golf itd., izra đene od tekstilnog materijala 
(obično prevu čene plasti čnim masama), uklju čujući one 
s džepom za držanje lopti. Me đutim, presvlake koje 
prekrivaju cijeli reket, opremljene ili neopremljene 
ručkom ili naramenicom, isklju čuje se (tarifni broj 4202). 
2. turbane koji se sastoje od tkanine s uzorkom (obi čno od 
pamuka ili od mješavine pamuka i svile), dužine izme đu 
4 i 5 m i širine približno 50 cm. Porubljeni su sa svih 
strana, ponekad s resicama na krajevima i redovito 
pripremljeni u pojedina čne omote i pakiranja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 354  
ODSJEK XII  
OBUĆA, POKRIVALA ZA GLAVU, KIŠOBRANI, SUNCOBRANI, 
ŠTAPOVI ZA HODANJE I SJEDENJE, BI ČEVI, KORBA ČI I NJIHOVI 
DIJELOVI; PREPARIRANO PERJE I PROIZVODI OD PERJA; 
UMJETNO CVIJE ĆE; PROIZVODI OD LJUDSKE KOSE  
POGLAVLJE 64  
OBUĆA, NAZUVCI I SLI ČNI PROIZVODI; NJIHOVI DIJELOVI  
Općenito  
1. Za definiciju pojma „vanjski potplat” i „gornji dio”, vidjeti Op će 
napomene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, pod C i D.  
Nadalje, na „gornje dijelove” sa činjene od dvaju ili više materijala 
(napomena 4 (a) i dodatna napomena 1 poglavlja 64.) primjenjuje se 
sljedeće: 
a) „Gornji dio” je dio obu će koji pokriva bo čne dijelove i gornji dio 
stopala, a može pokrivati i nogu. Doti če potplat s kojim je spojen. 
Može tako đer i zadirati u potplat.  
Sastavni materijali gornjeg dijela su materijali čija je površina 
djelomično ili potpuno izložena na vanjskoj površini obu će. 
Prema tome, podstava ne čini gornji dio. Materijali gornjeg 
dijela me đusobno su spojeni.  
Nakon uklanjanja dodataka i oja čanja, pri ra čunanju ukupne povr ­ 
šine materijala koji čine gornji dio, ne uzimaju su u obzir povr ­ 
šine koje se nalaze ispod preklapaju ćih dijelova, gdje su materijali 
međusobno spojeni.
  
Na primjeru kožnog materijala (A) i tekstilnog materijala (B), 
površina (C) je dio tekstilnog materijala (B) koja se nalazi 
ispod preklapaju ćeg kožnog materijala (A). Tekstilni materijal (C) 
ne uzima se u obzir pri ra čunanju ukupne površine materijala koji 
čine gornji dio.  
Ne uzimaju se u obzir ni sustavi za zatvaranje, kao na primjer 
vezice, vrpce tipa velcro, itd. (vidjeti Op će napomene s objašnje ­
njem HS-a za ovo poglavlje, pod D, posljednji odlomak).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 355  
b) „Podstava” može biti napravljena od bilo kojeg materijala. Može 
biti sačinjena od jednog ili više materijala. Podstava se nalazi u 
doticaju sa stopalom i služi kao obloga, zaštita ili dekorativni 
element. Podstava nije izložena na vanjskoj površini obu će, uz 
izuzetak umetka, na primjer, oko ruba gornjeg dijela.  
c) „Dodaci” i „oja čanja” definirani su u napomeni 4 (a) poglavlja 64 
i u dodatnoj napomeni 1 poglavlja 64, te u Op ćim napomenama s 
objašnjenjem HS-a uz ovo poglavlje pod D, u posljednjem 
odlomku.  
Dodaci služe kao ukras, dok oja čanja služe za zaštitu ili oja čanje. 
Budući da su oja čanja spojena s gornjim dijelom radi pružanja 
dodatnog poja čanja, spojena su na vanjsku površinu gornjeg 
dijela, a ne samo na podstavu. Me đutim, dio podstave može se 
vidjeti ispod oja čanja, pod uvjetom da se njegova uloga oja čanja 
time ne umanjuje. Osim što je spojeno s gornjim dijelom, 
ojačanje ili dodatak može biti spojen s ili i ći u potplat. Materijal 
se ne smatra dodatkom ili oja čanjem, ve ć dijelom gornjeg dijela, 
ukoliko metoda spajanja materijala na donjoj strani nije trajna 
(šavovi su primjer trajne metode spajanja).  
Za potrebe napomene 4 (a), „sli čni dodaci” mogu biti na primjer, 
logotipi ili kapice.  
Pri određivanju materijala „gornjeg dijela”, jezik što je djelomi čno ili 
potpuno pokriven (unutarnji jezik) ne uzima se u obzir.  
Vidjeti crtež dolje, na kojem je unutarnji jezik ozna čen isprekidanom 
crtom.
  
Crteži i tekst dolje predstavljaju primjer metode putem koje se utvr ­ 
đuje materijal „gornjeg dijela”:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 356
  
Cipela prikazana na gornjim crtežima napravljena je od kože i 
tekstila. Da bi se utvrdio materijal „gornjeg dijela” za potrebe 
poglavlja 64 te da bi se isklju čili „dodaci” i „oja čanja”, potrebno 
je uzeti u obzir sljede će: 
1 i 2) Uklanjanjem kožne kapice (1) i prednjeg dijela (2) vidljiv je 
donji tekstilni materijal (koji nije podstava). Budu ći da kožni 
dijelovi (1) i (2) služe kao zaštita, smatraju se oja čanjima. 
Budući da je tekstilni materijal ispod kožnih dijelova (1) i 
(2) djelomi čno izložen na površini, tekstilni se materijal 
smatra dijelom gornjeg dijela.  
3. Uklanjanjem kožnog dijela (3) vidljiv je tekstilni dio (ozna čen 
slovom A na crtežu) i dio podstave, koji se nalaze ispod 
dijela (3). Budu ći da tekstil ne pokriva cijelu površinu 
ispod dijela (3), budu ći da se podstava ne smatra gornjim 
dijelom i budu ći da se ispod kože nalazi ve ćinom materijal 
podstave, kožni dio ne oja čava nikakav gornji materijal te se 
stoga smatra dijelom gornjeg dijela.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 357  
4. Ovaj je kožni dio (4) našiven na tekstilni dio te prekriva (A) 
kožni dio (3). Budu ći da se ispod dijela (4) nalazi djelomi čno 
izloženi tekstilni materijal, a ispod se preklopa (A) nalazi 
djelomično izloženi kožni dio (3), te budu ći da kožni 
dio (4) služi kao dodatno oja čanje na bo čnoj strani gornjeg 
dijela, dio (4) smatra se oja čanjem. Stoga se kožni dio (3) i 
tekstilni materijal ispod dijela (4), uz izuzetak tekstilnog dijela 
ispod dijela (3) smatraju dijelovima gornjeg dijela.  
5. Uklanjanjem kožnog dijela (5) vidljiv je djelomi čno izloženi 
donji tekstilni materijal. Budu ći da kožni dio (5) služi kao 
ojačanje gornjeg dijela pete i da se ispod njega nalazi djelo ­
mično izloženi tekstilni materijal, koža se smatra oja čanjem.  
6. 6. Uklanjanjem kožnog petnog dijela (6) vidljiv je dio 
podstave i djelomi čno izloženi tekstilni materijal. Budu ći da 
tekstil ne pokriva cijelu površinu ispod kože, kožni petni 
dio (6) ne služi kao oja čanje na materijalu gornjeg dijela i 
stoga se smatra dijelom gornjeg dijela (a ne oja čanjem).  
7. Uklanjanjem kožnog dijela (7) vidljiv je djelomi čno izloženi 
donji tekstilni materijal. Budu ći da kožni dio (7) služi kao 
ojačanje bočne strane gornjeg dijela, koža se smatra oja ča­
njem.  
8. Uklanjanjem kožnog logotipa (8) vidljiv je djelomi čno izlo­ 
ženi donji tekstilni materijal. Budu ći da se logotip smatra 
„sličnim dodatkom” za potrebe napomene 4 (a) poglavlja 64, 
logotip nije dio gornjeg dijela.  
Izračunavši postotak kožnih dijelova i postotak tekstilnih dije ­
lova, za koje je utvr đeno da su dio gornjeg dijela, ustanov ­
ljeno je da prevladava tekstil (70 % tekstilnog materijala). 
Cipela se stoga razvrstava kao obu ća s gornjim dijelom od 
tekstilnih materijala.  
2. Pojam „guma” odre đen je napomenom 1 uz poglavlje 40 za potrebe 
cijelog nazivlja; napomena 3 (a) uz ovo poglavlje proširuje njegov 
sadržaj za potrebe ovog poglavlja.  
3. Pojam „plastika” odre đen je napomenom 1 uz poglavlje 39 za 
potrebe cijelog nazivlja; napomena 3 (a) uz ovo poglavlje proširuje 
njegov sadržaj za potrebe ovog poglavlja.  
4. Pojam „koža” definiran je u napomeni 3 (b) uz poglavlje 64 za 
potrebe ovog poglavlja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 358  
5. Pojam „tekstilni materijali” definiran je u Op ćim napomenama s 
objašnjenjem HS-a uz ovo poglavlje, pod E i F. Stoga su vlakna 
(na primjer, tekstilni flok), pre đa, tkanine, pust, netkani materijali, 
konopi, užice, užad, itd., na na čin kako je definirano u poglavljima 
od 50 do 60, „tekstilni materijali” za potrebe poglavlja 64. Glede 
tkanina iz poglavlja 59, Napomene za poglavlje 59 primjenjuju se 
isključivo sukladno odredbama napomene 3 (a) poglavlja 64.  
6402  Ostala obu ća, s vanjskim potplatom i gornjim dijelom od 
gume ili plasti čne mase  
6402 12 10 do 
6402 19 00  sportska obu ća 
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
6402 12 10 i 
6402 12 90  za skijaško tr čanje i daskanje na snijegu  
U ove podbrojeve razvrstava se čizme i obu ću namijenjenu 
za sve vrste skijanja.  
6402 19 00  ostalo  
Napomena 1 (a) za podbrojeve uz ovo poglavlje obuhva ća 
samo obu ću namijenjenu posebnim sportskim aktivnostima, 
čiji fiksni ili uklonjivi dodaci, kako je navedeno u napomeni 
tarifnih podbrojeva, onemogu ćavaju korištenje takve obu će 
za bilo koje druge svrhe, a posebno za hodanje na asfalti ­
ranim cestama, zbog visine, tvrdo će, skliskosti, itd. tih 
dodataka.  
6402 20 00  obu ća s gornjim dijelom od vrpci ili remenja spojenih s 
potplatom klinovima  
Za potrebe ovog podbroja nije nužno da su klinovi vidljivi 
na vanjskom potplatu što je u dodiru s tlom; tako đer mogu 
biti pričvršćeni za unutarnji potplat i/ili me đupotplat. 
Postrane dijelove što izlaze iz potplata ne smatra se 
dijelom potplata.  
6402 99 31 i 
6402 99 39  obuća s prednjim dijelom od remenja ili s prednjim 
dijelom koji ima jedan ili nekoliko izrezanih dijelova  
Prednji dio se odnosi na dio gornjeg dijela cipele što 
prekriva prednji dio stopala.  
6402 99 31  s potplatom i potpeticom ukupne visine ve će od 3 cm  
Za potrebe ove tarifne podto čke nebitno je može li se ili ne 
peta razlikovati od potplata (na primjer, potplat pune pete ili 
platforma cipela). 
Niži crteži daju primjer mjerenja: 
A je točka na kojoj zapo činje gornji dio 
B > 3 cm  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 359
  
6403  Obu ća s vanjskim potplatom od gume, plasti čne mase, 
kože ili umjetne kože i s gornjim dijelom od kože  
„Kožom” se smatra samo koža iz tarifnih brojeva 4107 i 
4112 do 4114 (vidjeti napomenu 3 (b) uz ovo poglavlje). 
Zbog toga se, na primjer, obu ću s gornjim dijelom od kože s 
krznom i gornjim dijelom od umjetne kože isklju čuje iz 
ovog tarifnog broja i razvrstava se u tarifni broj 6405.  
6403 12 00 i 
6403 19 00  sportska obu ća 
Vidjeti napomenu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
6403 12 00  za skijanje, skijaško tr čanje i daskanje na snijegu  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6402 12 10 i 6402 12 90.  
6403 19 00  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6402 19 00.  
6403 59 11 do 
6403 59 39  obuća s prednjim dijelom od remenja ili s prednjim 
dijelom koji ima jedan ili nekoliko izrezanih dijelova  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6402 99 31 i 6402 99 39.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 360  
6403 59 11  s potplatom i potpeticom ukupne visine ve će od 3 cm  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6402 99 31 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
6403 99 11 do 
6403 99 38  obuća s prednjim dijelom od remenja ili s prednjim 
dijelom koji ima jedan ili nekoliko izrezanih dijelova  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6402 99 31 i 6402 99 39.  
6403 99 11  s potplatom i potpeticom ukupne visine ve će od 3 cm  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6402 99 31 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
6404  Obu ća s vanjskim potplatom od gume, plasti čne mase, 
od kože ili umjetne kože i gornjim dijelom od tekstilnog 
materijala  
6404 11 00  sportska obu ća; obuća za tenis, košarku, gimnastiku, 
vježbanje ili sli čna obuća 
Za potrebe ovog podbroja pojam „sportska obu ća” odnosi se 
na obuću što zadovoljava uvjete napomene 1 za podbrojeve 
uz ovo poglavlje. 
Napomena 1 (a) za podbrojeve uz ovo poglavlje obuhva ća 
samo obu ću namijenjenu posebnim sportskim aktivnostima, 
čiji fiksni ili uklonjivi dodaci, kako je navedeno u napomeni 
za podbrojeve, onemogu ćavaju korištenje takve obu će za 
bilo koje druge svrhe, a posebno za hodanje na asfaltiranim 
cestama, zbog visine, tvrdo će, skliskosti, itd. tih dodataka. 
Pod pojmom „obu ća za tenis, košarku, gimnastiku, vjež ­
banje i sli čno” iz ovog podbroja uklju čuje se obu ća čiji 
oblik, kroj i izgled ukazuje da je namijenjena za sportske 
aktivnosti, na primjer za jedrenje,  skvoš , stolni tenis, 
odbojku. Me đutim, obu ća koja se nosi uglavnom ili isklju ­ 
čivo za, primjerice, veslanje u kanuima na divljim vodama, 
pješačenje, treking, hodanje u prirodi, planinarenje, isklju ­ 
čuje se iz ovog podbroja. 
Sva ova obu ća ima vanjski potplat protiv klizanja i napravu 
za zatvaranje koja osigurava stabilnost stopala u obu ći (na 
primjer, vezice, samoljepiv zatvara č). 
Manji sastavni dijelovi, na primjer, ukrasne vrpce ili prošivi, 
etikete (čak i prišivene), izvezene tiskane ili obojene vrpce, 
ne isključuju takvu obu ću iz ovog podbroja. 
Obuća koja je zbog svoje veli čine namijenjena djeci i 
mladeži tako đer se uklju čuje u ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 361  
6406  Dijelovi obu će (uključujući gornje dijelove, neovisno jesu 
li pričvršćeni na potplat, osim na vanjski potplat, ili ne); 
izmjenjivi ulošci za obu ću, umeci za potpetice i sli čni 
proizvodi; nazuvci i sli čni proizvodi te njihovi dijelovi  
Većina dijelova obu će obuhva ćenih ovim tarifnim brojem 
navedena je u Op ćim napomenama s objašnjenjem HS-a 
tarifnog broja 6406. Ovaj tarifni broj obuhva ća drvene 
potplate za sandale („medicinske sandale” i druge) bez 
gornjih dijelova i bez vrpci, vezica ili remenja. 
Za popis proizvoda koje se ne smatra dijelovima obu će iz 
ovog tarifnog broja, vidjeti napomenu 2 uz ovo poglavlje. 
Dijelovi obu će mogu biti od svih vrsta materijala, isklju ču­
jući azbest a uklju čujući kovine.  
6406 90 30  gornji dijelovi pri čvršćeni na unutarnji potplat ili druge 
dijelove potplata, ali bez vanjskog potplata  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode koji još nisu obu ća, 
koji se sastoje od gornjeg dijela obu će s jednom ili više 
komponenti potplata (prije svega s unutarnjim potplatom), 
ali nemaju vanjski potplat (drugi potplat).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 362  
POGLAVLJE 65  
POKRIVALA ZA GLAVU I NJIHOVI DIJELOVI 
6504 00 00  Šeširi i ostala pokrivala za glavu, izra đeni uplitanjem ili 
sastavljanjem vrpca od bilo od kojeg materijala, 
neovisno jesu li podstavljeni ili ukrašeni ili ne  
Izraz „šešir ili druga pokrivala za glavu podstavljeni i 
urešeni” odnosi se na takve proizvode koji su u cijelosti 
ili djelomi čno podstavljeni, bez obzira na to jesu li podstava 
i uresi od istog materijala kao i pokrivalo glave. 
Kao dodatke za urešavanje smatra se, na primjer: porube, 
vrpce (od kože ili ostalih materijala), obodne vrpce, plete ­
nice, kop če, dugmad, zna čke, urese od perja, ukrasne 
prošive, umjetno cvije će, rese, čipke, ukrasne proizvode u 
obliku petlji izra đene od tkanih materijala ili vrpci itd.  
6505 00  Šeširi i ostala pokrivala za glavu, pleteni ili kuki čani, ili 
izrađeni od čipke, pusta ili drugih tekstilnih metražnih 
materijala (ali ne od vrpca), neovisno jesu li podstavljeni 
ili ukrašeni ili ne; mreže za kosu od bilo kojeg materi ­
jala, neovisno jesu li podstavljene ili ukrašene ili ne  
Za razvrstavanje turbana vidjeti objašnjenja za 
podbroj 6307 90 98.  
6505 00 10  od pusta od dlake ili od pusta od vune i dlake, izra đeni 
od tuljaka, konusa i drugih proizvoda iz tarifnog 
broja 6501 00 00  
„Pust izra đen od dlake” je pust izra đen od krzna kuni ća, 
zeca, bizamskog štakora, nutrije (coypu), vidre i sli čnih krat­
kodlakih krzna. 
„Pust izra đen od vune i dlake” može biti izra đen od guste 
mješavine vune i krzna u bilo kojem omjeru ili neke druge 
kombinacije ovih dvaju proizvoda (na primjer, pust od vune 
prekriven slojem krzna). 
Pustevi od krzna i pustevi od vune mogu tako đer sadržavati 
druga vlakna (na primjer, sinteti čka ili regenerirana tekstilna 
vlakna).  
6505 00 30 i 
6505 00 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode od pusta od vune, 
bez obzira na to da li su dodana druga vlakna (na primjer, 
sintetička ili regenerirana tekstilna vlakna), s time da se 
proizvodi izra đeni od pusta od vune i krzna razvrstavaju u 
podbroj 6505 00 10. 
„Pust izra đen od vune” obuhva ća pust od vune ili krzna koji 
je sličan vuni (na primjer, dlaka vikunje, deve, teleta, krave, 
itd.).  
6506  Ostala pokrivala za glavu, neovisno jesu li podstavljena 
ili ukrašena ili ne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 363  
6506 99 10  od pusta od dlake ili od pusta od vune i dlake, izra đeni 
od tuljaka, konusa i drugih proizvoda iz tarifnog 
broja 6501 00 00  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6505 00 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
6506 99 90  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 6505 00 30 i 
6505 00 90 primjenjuju se i na ovaj podbroj.  
6507 00 00  Vrpce za unutarnje opšivanje, podstave, navlake, osnove, 
okviri, obodi (šiltovi) i vrpce za vezanje ispod brade, za 
pokrivala za glavu  
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje pletene vrpce za oko 
glave vrsta koje rabe sportaši i sportašice za upijanje 
znoja (podbrojevi 6117 80 10 i 6117 80 80).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 364  
POGLAVLJE 66  
KIŠOBRANI, SUNCOBRANI, ŠTAPOVI ZA HODANJE I SJEDENJE, 
BIČEVI, KORBA ČI I NJIHOVI DIJELOVI 
Napomena 1 (c)  Kišobrane i suncobrane namijenjene za igru uglavnom se 
razlikuje od kišobrana i suncobrana iz ovog poglavlja po 
materijalu od kojeg su izra đeni, po na činu izrade što je 
obično grublja, po manjim veli činama i po činjenici da ih 
nije mogu će učinkovito uporabiti za zaštitu od kiše i sunca 
(vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9503 pod D, poslje ­
dnji odlomak). Bez prejudiciranja ovog kriterija, dužina 
štapa kišobrana ili suncobrana namijenjenih za igru rijetko 
prelazi 25 cm.  
6601  Kišobrani i suncobrani (uklju čujući štapne kišobrane, 
vrtne suncobrane i sli čne kišobrane):  
Za razlikovanje proizvoda iz ovog tarifnog broja i proizvoda 
namijenjenih za igru vidjeti objašnjenja za napomenu 1 (c) 
uz ovo poglavlje. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. manje suncobrane i kišobrane što su uistinu namijenjeni 
zaštiti djece od sunca i kiše; 
2. male suncobrane za zaštitu od sunca što su izra đeni tako 
da ih se pri čvršćuje na dje čja kolica. 
Kišobrane i suncobrane koje se, zbog vrste materijala iz 
kojeg su izra đeni, može rabiti samo kao karnevalske proiz ­
vode, isklju čuje se iz ovog tarifnog broja i razvrstava u 
tarifni broj 9505.  
6601 10 00  vrtni suncobrani ili sli čni kišobrani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 6601 10.  
6603  Dijelovi, ukrasi i pribor proizvoda iz tarifnog broja 6601 
ili 6602  
6603 20 00  kosturi za kišobrane, uklju čujući kosture montirane na 
štapovima  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. kosture montirane na štapove (ili palice) itd., kosture 
kišobrana i suncobrana s ili bez fitinga ili ukrasa (ili 
pribora); 
2. sklopljene kosture bez štapova (ili palica), s ili bez 
fitinga ili ukrasa (ili pribora), tj. kompletne sustave 
rebara i žbica koje klize po štapu i omogu ćuju kišobranu 
i suncobranu otvaranje i zatvaranje, a ujedno djeluju kao 
razapinjač i nosač plašta.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 365  
Međutim, jednostavne konstrukcije od rebara i žbica koje 
još ne čine kompletan sustav rebara i žbica isklju čuje se iz 
ovog podbroja i razvrstava u podbroj 6603 90 90.  
6603 90 10  drške i okrugle drške  
Ovaj podbroj obuhva ća drške (uklju čujući poluproizvode 
koji su prepoznatljivi kao drške) i okrugle drške, koje se 
učvršćuju na kraj štapa koji se drži u ruci, kišobrana ili 
suncobrana, štapova za hodanje ili sjedenje, bi čeva, 
korbača i sličnih proizvoda.  
6603 90 90  ostalo  
Pored kostura navedenih u objašnjenjima za 
podbroj 6603 20 00, zadnji odlomak, u ovaj se podbroj 
razvrstava nesastavljena rebra i žbice, kao i proizvode nave ­
dene u Objašnjenjima HS za tarifni broj 6603, drugi 
odlomak pod 3 do 5.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 366  
POGLAVLJE 67  
PREPARIRANO PERJE I PAPERJE I PROIZVODI IZRA ĐENI OD 
PERJA I PAPERJA; UMJETNO CVIJE ĆE; PROIZVODI OD LJUDSKE 
KOSE 
6702  Umjetno cvije će, lišće i plodovi te njihovi dijelovi; proiz ­
vodi izra đeni od umjetnog cvije ća, lišća i plodova  
Vidjeti napomenu 3 uz ovo poglavlje. U smislu napomene 3 
uz ovo poglavlje, pod „sli čnim načinom” podrazumijeva se 
sastavljanje materijala zagrijavanjem čime se postiže samo ­
ljepivost ili vezanje pomo ću kliznih naprava koje za stablo 
prianjaju trenjem.  
6703 00 00  Ljudska kosa, ure đena, istanjena, bijeljena ili druk čije 
obrađena; vuna ili druga životinjska dlaka ili drugi 
tekstilni materijal, pripremljeni za uporabu u izradi 
vlasulja i sli čnih proizvoda  
Prirodne pletenice od neobra đene ljudske kose, neovisno 
jesu li prane ili čišćene ili ne, koje su samo odrezane ali 
nisu podvrgnute nekom drugom postupku, isklju čuje se iz 
ovog tarifnog broja (tarifni broj 0501 00 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 367  
ODSJEK XIII  
PROIZVODI OD KAMENA, SADRE, CEMENTA, BETONA, AZBESTA, 
TINJCA ILI SLI ČNIH MATERIJALA; KERAMI ČKI PROIZVODI; 
STAKLO I STAKLENI PROIZVODI  
POGLAVLJE 68  
PROIZVODI OD KAMENA, SADRE, CEMENTA, BETONA, AZBESTA, 
TINJCA I SLI ČNIH MATERIJALA  
Općenito  
U ovo se poglavlje razvrstava ne samo proizvode gotove za uporabu 
već, u nekim tarifnim brojevima, i poluproizvode koji zahtijevaju 
daljnju preradu kako bi ih se moglo rabiti za odre đenu namjenu (na 
primjer, smjese na osnovi azbesta ili na osnovi azbesta i magnezijeva 
karbonata iz tarifnog broja 6812).  
6802  Obra đeni kamen za spomenike ili gra đevine (osim škri ­
ljevca) i proizvodi od njega, osim robe iz tarifnog 
broja 6801; kockice za mozaik i sli čno, od prirodnog 
kamena (uklju čujući od škriljevca), neovisno jesu li na 
podlozi ili ne; umjetno obojane granule, ljuskice i prah, 
od prirodnog kamena (uklju čujući od škriljevca)  
Za definiciju pojma „obra đeni kamen za spomenike i gra đe­
vine”, vidjeti napomenu 2 uz ovo poglavlje.  
6802 10 00  plo čice, kockice i sli čni proizvodi, neovisno jesu li pravo ­
kutnog (uklju čujući kvadratnog) oblika ili ne, čija se 
najveća površina može uklopiti u kvadrat dužine stra ­
nice manje od 7 cm; umjetno obojene granule, ljuskice i 
prah  
Za pobliži opis proizvoda iz ovog podbroja, vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 6802, sedmi odlomak.  
6802 21 00 do 
6802 29 00  ostali kamen za spomenike ili gra đevine i proizvodi od 
njega, jednostavno rezan ili rezan piljen, s ravnom ili 
glatkom površinom  
U ove se podbrojeve razvrstava kamen i proizvode od 
kamena (uklju čujući nedovršene proizvode), jednostavno 
rezane ili piljene, koji imaju jednu ili više ravnih ili 
glatkih površina. Ovi posljednji mogu biti obra đeni 
pomoću dlijeta, trnokopa ili klesarskog kladiva.  
6802 93 10  Poliran, ukrašen ili druk čije obrađen, ali ne klesan, neto 
mase 10 kg ili ve će 
Osim proizvoda od kamena kojima su sve ili dio površina 
polirane, u ovaj se podbroj uklju čuje: 
1. proizvode od kamena čije su površine djelomi čno ili 
potpuno blanjane, pjeskarene ili fino ili grubo brušene;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 368  
2. proizvode od ukrasnog kamena. To su proizvodi od 
kamena čije su površine prekrivene motivima i ukrašene 
bojenjem, lakiranjem ili na neki drugi na čin, npr. čiji su 
motivi oblikovani klesanjem poliranih površina pomo ću 
dlijeta; 
3. obložene proizvode, proizvode od kamena ukrašenog 
mozaikom, kovinskim ukrasima ili s jednostavno ukle ­
sanim natpisima; 
4. proizvode od kamena s rebrima ili žljebovima tj. s 
linearnom ornamentacijom kao što su ukrasne linije, 
osnovi stupovi, letvice i frize i zidni ukrasi u obliku 
zrnaca; 
5. proizvode od tokarenog kamena kao zabati, ograde i 
slično. 
6802 93 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uklju čuje rezbarene proizvode od granita, 
prekrivene ukrasnim motivima, bilo da su utisnuti ili u 
reljefu, kao što su listovi, vijenci i fantazije (himere), koji 
su izrađeni na mnogo finiji na čin nego ukrasi iz prethodnih 
podbrojeva. 
Kipove, visoke i plitke reljefe (osim originalnih radova 
skulptora ili kipara) razvrstava se u ovaj podbroj.  
6802 99 10  poliran, ukrašen ili druk čije obrađen, ali ne klesan, neto 
mase 10 kg ili ve će 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 6802 93 10.  
6802 99 90  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6802 93 90 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
6803 00  Obra đeni škriljevac i proizvodi od škriljevaca ili od aglo ­
meriranog škriljevca  
6803 00 10  za pokrivanje krovova i zidova  
Proizvodi uz ovo podbroj koje mogu biti pravokutne (uklju ­ 
čujući kvadratne), mnogokutne, zaobljene ili drugih oblika. 
Jednolike su debljine, koja obi čno ne prelazi 6 mm.  
6804  Mlinski kamen, brusni kamen, brusna kola i sli čno, bez 
postolja, za mljevenje, brušenje, oštrenje, poliranje, 
ravnanje ili rezanje, brusovi za ru čno oštrenje ili poli ­
ranje i njihovi dijelovi, od prirodnoga kamena, od aglo ­
meriranih prirodnih ili umjetnih abrazivnih materijala 
ili od keramike, sa ili bez dijelova od drugih materijala  
Otpatke i ostatke od kamena za ru čno poliranje, bruseva, 
zrnatog kamena za brušenje, mlinskog kamenja, kamenja za 
oštrenje, brusnih plo ča i sličnih proizvoda od prirodnog ili 
umjetnog aglomeriranog abrazivnog materijala, isklju čuje se 
iz ovog tarifnog broja (podbroj 2530 90 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 369  
6804 10 00  mlinski kamen i kamen za mljevenje, usitnjavanje ili 
pulpiranje  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 6804 10.  
6804 21 00 do 
6804 23 00  ostali mlinski kamen, brusni kamen, brusna kola i sli čno 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6804, prvi odlomak 
pod 2 i 3.  
6804 21 00  od aglomeriranoga sinteti čkog ili prirodnog dijamanta  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode od sinteti čkog ili 
prirodnog dijamanta aglomeriranog razli čitim postupcima. 
Aglomeraciju se može vršiti pomo ću mineralnog tvrdog 
veziva (na primjer, cement) ili elasti čnog veziva (na primjer, 
guma ili plastika) ili kerami čkim pečenjem.  
6804 22 12 do 
6804 22 90  od ostalih aglomeriranih abrazivnih materijala ili od 
keramike  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 6804 21 00 
primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
6804 22 12 do 
6804 22 50  od umjetnih abraziva, s vezivom  
Primjeri umjetnih abrazivnih materijala su korund, silicijev 
karbid (karborundum) i borov karbid.  
6804 30 00  brusovi za ru čno oštrenje ili poliranje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6804, prvi odlomak 
pod 4.  
6806  Vuna od troske, kamena vuna i sli čne mineralne vune; 
ekspandirani ili listasti vermikulit, ekspandirane gline, 
pjenušava troska i sli čni ekspandirani mineralni materi ­
jali; smjese i proizvodi od mineralnih materijala za 
toplinsku ili zvu čnu izolaciju ili za apsorbiranje zvuka, 
osim onih iz tarifnog broja 6811 ili 6812 ili iz 
poglavlja 69  
6806 10 00  vuna od troske, kamena vuna i sli čne mineralne vune 
(uključujući međusobne mješavine), u rasutom stanju, 
u pločama, listovima ili svitcima  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6806, prva tri 
odlomka. 
U „slične mineralne vune” uklju čuje se mineralne vune 
dobivene od smjese kamena i troske koje su podvrgnute 
postupcima navedenim u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 6806, prvi odlomak.  
6806 20 10  Ekspandirane gline  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6806, šesti odlomak.  
6806 20 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 370  
1. listasti vermikulit i sli čne ekspandirane mineralne proiz ­
vode, osim gline (ekspandirani klorit, perlit, obsidian). 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6806, četvrti i 
peti odlomak. 
Međutim, ekspandirani klorit i perlit uklju čuje se ovdje 
samo ako je postupak ekspanzije zaustavljen na stupnju 
nastanka šupljih granula, tj. prije rasprskavanja granula u 
konkavne lamele. Ovakav lamelarni proizvod op ćenito se 
rabi kao sredstvo za filtraciju, a ne kao toplinski i zvu čni 
izolator i razvrstava ga se u podbroj 3802 90 00 (vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 3802); 
2. „pjenušava” troska ili kamen koja, kada je u obliku 
blokova, plo ča ili sličnih oblika, nalikuje multicelu ­
larnom staklu iz tarifnog broja 7016. U tim slu čajevima 
za razlikovanje ovih proizvoda od onih od multicelu ­
larnog stakla, upotrebljava se kriterij za razlikovanje 
vune iz podbroja 6806 10 00 i vune iz tarifnog 
broja 7019; 
3. snažno ekspandirana granulirana troska iz visokih pe ći, 
gustoće u suhom stanju ne ve će od 300 kg/m  3 . 
6806 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6806, tekst što slijedi 
iza zvjezdica.  
6807  Proizvodi od asfalta ili od sli čnih materijala (na primjer, 
od bitumena od nafte ili od smole katrana kamenog 
ugljena)  
6807 10 00  u svitcima  
Proizvodi za pokrivanje krovova i oblaganje fasada iz ovog 
podbroja sastoje se od najmanje tri sloja; srednji sloj je od 
papira ili kartona ili od drugih materijala, na primjer, 
staklene vune, tkanine od jute, aluminijske folije, pusta, 
netkanih materijala. Srednji sloj je utisnut izme đu dva 
sloja od asfalta ili sli čnih materijala. Ti vanjski pokrivni 
slojevi mogu tako đer sadržavati ili biti prevu čeni drugim 
materijalima (na primjer, pijeskom).  
6809  Proizvodi od sadre ili od smjese na osnovi sadre:  
6809 11 00 i 
6809 19 00  listovi, plo če, pločice i slični proizvodi, neukrašeni  
U ove se podbrojeve razvrstava ravne proizvode svih vrsta 
koje se rabi za pregradnju i stropove. 
Proizvode koji su samo perforirani ili prevu čeni s jedne ili s 
obje strane tankim slojem papira ili drugog materijala ne 
smatra se ukrašenim. Mogu tako đer biti jednostavno prema ­
zani bojom ili lakom. Svako ukrašavanje koje se sastoji, na 
primjer, od utisnutog ili reljefnog motiva, ukrašene površine 
ili dodatka ukrasa u masu, ima za posljedicu razvrstavanje 
takvih plo ča, panela itd. u podbroj 6809 90 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 371  
U ove se podbrojeve tako đer uključuje kvadratne plo če koje 
se sastoje od kvadratne perforirane gipsane plo če s vanjske 
strane, dvije pravokutne šupljine u unutrašnjosti gipsane 
ploče što su ispunjene vrpcama mineralne vune i pole đine 
koja je prekrivena aluminijskom folijom prevu čenom papi ­
rom; ove se plo če rabi za prekrivanje zidova i stropova kao 
toplinsku i zvu čnu izolaciju.  
6810  Proizvodi od cementa, betona ili umjetnog kamena, 
neovisno jesu li oja čani ili ne  
Beton se izra đuje od smjese cementa, agregata (pijesak, šlju ­
nak) i vode, koja nakon vezivanja postaje izrazito tvrda. 
Armirani beton sadrži još i šipke od kovine (šipke za armi ­
ranje) ili čeličnu mrežu. 
„Lagani beton” dobiva se uporabom laganih agregata (na 
primjer, ekspandirane gline, drobljenog plovu ćca, vermiku ­
lita, granulirane troske).  
6810 11 10  od laganog betona (na osnovi drobljenog plovu čca, 
granulirane troske, itd.)  
Ovaj podbroj obuhva ća građevinske blokove i opeke od 
poroznog betona gusto će nakon stvrdnjavanja od najviše 
1,7 kg/dm  3 . Lagani je beton dobar toplinski izolator, ali 
nije jak kao beton visoke gusto će. 
6810 99 00  Ostalo  
U ovaj se podbroj ne razvrstava: 
1. ‚kameni papir’ (vidjeti objašnjenje za tarifni broj 3920); 
2. ukrasni predmeti za dom i vrt koji se sastoje od kamenog 
brašna i plastike, pri čemu plastika daje proizvodu bitno 
obilježje (vidjeti objašnjenje uz podbroj 3926 40 00).  
6812  Prera đena azbestna vlakna; mješavine na osnovi azbesta 
ili na osnovi azbesta i magnezijevog karbonata; proiz ­
vodi od tih mješavina ili od azbesta (na primjer, konac, 
tkanine, odje ća, pokrivala za glavu, obu ća, brtve), 
neovisno jesu li oja čani ili ne, osim proizvoda iz tarifnog 
broja 6811 i 6813  
6812 80 10 i 
6812 80 90  od krokidolita  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 2524, drugi odlomak.  
6812 80 10  prera đena vlakna; mješavine na osnovi azbesta ili na 
osnovi azbesta i magnezijevog karbonata  
Za definiciju „prera đena vlakna” vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 6812, prvi odlomak. Me đutim, otpaci proizvoda 
od krokidolita razvrstavaju se u podbroj 2524 10 00. 
Mješavine iz ovog podbroja opisane su u Objašnjenjima HS 
za tarifni broj 6812, drugi odlomak. 
Otpatke u obliku komada ili prašine od proizvoda na osnovi 
azbesta ili azbesta i magnezijeva karbonata, tako đer se 
razvrstava ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 372  
6812 80 90  ostalo  
Ovaj podbroj uklju čuje papir, karton i pust izra đen od 
vlakana krokidolita, papirne pulpa i eventualno punila ako 
sadrže maseni udio azbesta od 35 % ili ve ći. U suprotnom, 
razvrstava ih se u poglavlje 48. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 6812.  
6812 92 00  papir, karton i pust  
Papir, karton i pust izra đen od azbestnih vlakana, papirne 
pulpa i mogu će punila, razvrstava se u ovaj podbroj ako 
sadrže po masi 35 % ili više azbesta. U suprotnom, 
razvrstava ih se u poglavlje 48. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za tarifni broj 6812.  
6812 99 10  prera đena azbestna vlakna; mješavine na osnovi azbesta 
ili na osnovi azbesta i magnezijevog karbonata  
Za definiciju „prera đena azbestna vlakna” vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 6812, prvi odlomak. Me đutim, 
otpatke od azbestnih proizvoda razvrstava se u 
podbroj 2524 90 00. 
Mješavine iz ovog podbroja opisane su u Objašnjenjima HS 
za tarifni broj 6812, drugi odlomak. 
Otpatke u obliku komada ili prašine od proizvoda na osnovi 
azbesta ili azbesta i magnezijeva karbonata, tako đer se 
razvrstava ovaj podbroj.  
6814  Obra đeni tinjac i proizvodi od tinjca, uklju čujući aglo­
merirani ili rekonstituirani tinjac, neovisno jesu li na 
podlozi od papira, kartona ili drugih materijala ili ne  
6814 10 00  plo če, listovi i trake od aglomeriranog ili rekonstitui ­
ranog tinjca, na podlozi ili bez podloge  
Ploče, listovi i vrpce iz ovog podbroja su pripremljeni u 
svicima neodre đene dužine ili jednostavno rezani u 
kvadratne ili pravokutne oblike. Proizvodi izrezani u 
drugim oblicima razvrstavaju se u podbroj 6814 90 00.  
6814 90 00  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća listove ili cjepke tinjca izrezane u 
određeni oblik za odre đenu namjenu. Razlikuje ih se od 
listova i cjepki što ih se razvrstava u tarifni broj 2525 po 
različitim svojstvima navedenim u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 2525. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava listove i cjepke od 
tinjca, čak i kada nisu rezani u gore opisanim oblicima, 
ako su podvrgnuti obradi što ih isklju čuje iz tarifnog 
broja 2525, kao što je poliranje ili lijepljenje na podlogu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 373  
POGLAVLJE 69  
KERAMI ČKI PROIZVODI  
POTPOGLAVLJE I - PROIZVODI OD SILIKATNOG 
FOSILNOG BRAŠNA ILI SLI ČNIH SILIKATNIH 
ZEMLJI I VATROSTALNI PROIZVODI  
6901 00 00  Opeke, blokovi, plo čice i ostali kerami čki proizvodi od 
silikatnoga fosilnog brašna (na primjer, od kiselgura, 
tripolita, diatomita) ili sli čnih silikatnih zemlji  
Vidjeti Objašnjenja HS za ovo poglavlje, potpoglavlje I, 
opće odredbe pod A. 
U ovaj se tarifni broj uklju čuje opeku za izolaciju dobivenu 
oblikovanjem i pe čenjem ilova če. 
6902  Vatrostalne opeke, blokovi, plo čice i slični vatrostalni 
keramički proizvodi za ugradnju, osim onih od sili ­
katnog fosilnog brašna ili sli čnih silikatnih zemlji  
Dvije glavne zna čajke vatrostalnih proizvoda što ih se 
razvrstava u ovaj tarifni broj su da trebaju imati pirome ­
trijski ekvivalent od najmanje 1 500 °C (odre đen u skladu 
s ISO normama R 528-1966 i R 1146-1969) te da moraju 
biti namijenjeni za uporabe što zahtijevaju takav stupanj 
vatrostalnosti. 
Vidjeti tako đer Objašnjenja HS za ovo poglavlje, potpo ­
glavlje I, op će odredbe pod B.  
6902 10 00  s masenim udjelom elemenata Mg, Ca ili Cr izraženih 
kao MgO, CaO ili Cr  2 O 3 , pojedina čno ili ukupno, ve ćim 
od 50 %  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 6902 10.  
6903  Ostali vatrostalni kerami čki proizvodi (na primjer, 
retorte, talioni čki lonci, tave, sapnice, čepovi, podloge, 
kupele, cijevi, obloge i šipke), osim onih od silikatnog 
fosilnog brašna ili sli čnih silikatnih zemlji  
Objašnjenja za tarifni broj 6902, prvi odlomak, u cijelosti se 
primjenjuje na ovaj tarifni broj. U skladu s time, iz ovog se 
tarifnog broja isklju čuje vodilice od sinterirane glinice za 
vođenje niti na tkala čkom stroju, ru čni ili strojni alat od 
istog ili nekog drugog vatrostalnog materijala, kuglice od 
vatrostalnog alumino-silikata što su pomo ćni mediji u 
kemijskim procesima i služe kao katalizatori u razli čitim 
proizvodnim procesima, itd.  
POTPOGLAVLJE II - OSTALI KERAMI ČKI 
PROIZVODI  
Općenito  
Za definiciju pojmova „porculan” ili „keramika”, „fina kera ­
mika” i „roba od kremenaste gline”, za potrebe tarifnih 
brojeva i podbrojeva ovog potpoglavlja, vidjeti Objašnjenja 
HS za ovo poglavlje, objašnjenja za potpoglavlje II, op će 
odredbe.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 374  
6904  Kerami čke zidarske opeke, blokovi za podove, nosivi 
elementi ili ispune i sli čno 
Kriteriji za razlikovanje zidarskih opeka od plo ča i blokova 
za popločavanje i oblaganje, navedeni su u Objašnjenjima 
HS za tarifni broj 6907.  
6905  Crijep, dimnjaci, poklopci za dimnjake, dimovodne 
cijevi, arhitektonski ukrasi i ostali gra đevinski kerami čki 
elementi  
6905 10 00  crijep  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6905, drugi odlomak 
pod 1. 
Crijep se razlikuje od plo čica za oblaganje i poplo čavanje 
po tome što uglavnom ima jezi čce, podupira če ili druga 
sredstva pomo ću kojih ih se me đusobno spaja.  
6905 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode navedene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 6905, drugi odlomak pod 2, 3 
i 4. 
6909  Kerami čki proizvodi za laboratorijsku, kemijsku ili 
drugu tehni čku uporabu; kerami čka korita, vjedra i 
slične posude vrsta koje se rabi u poljoprivredi; kera ­
mički lonci, ćupovi i sli čni proizvodi vrsta koje se rabi za 
transport ili pakiranje robe  
6909 11 00 do 
6909 19 00  keramički proizvodi za laboratorijsku, kemijsku ili 
drugu tehni čku uporabu  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6909, drugi odlomak 
pod 1 i 2.  
6909 12 00  proizvodi tvrdo će jednake 9 ili ve će od po Mohsovoj 
ljestvici  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 6909 12.  
6909 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 6909, drugi odlomak 
pod 3 i 4.  
6912 00  Stolni proizvodi, kuhinjski proizvodi, ostali ku ćanski 
proizvodi te toaletni proizvodi, osim porculanskih  
Za razvrstavanje u razli čite podbrojeve ovog tarifnog broja, 
vidjeti tako đer Objašnjenja HS za ovo poglavlje i posebno 
za potpoglavlje II, dio „Ostali kerami čki proizvodi”, op će 
odredbe.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 375  
Za razvrstavanje stolnih, kuhinjskih i ostalih predmeta za 
kućanstvo ukrasne prirode, a posebno takvih s inkorpori ­
ranim ukrasnim reljefnim detaljima i sli čno, vidjeti Obja ­ 
šnjenja HS za tarifni broj 6913 pod B. 
1. Vrčeve za pivo uglavnom se razvrstava u ovaj podbroj; 
međutim, razvrstava ih se u tarifni broj 6913 ako: 
— su tako oblikovani ili obra đeni da otežavaju ispijanje 
iz njih, 
— ih je zbog njihovog posebnog oblika teško primak ­
nuti ustima, 
— imaju ukrasne motive takve naravi ili broja da ih je 
teško čistiti, 
— su neuobi čajenog obliku (na primjer, u obliku 
lubanje ili ženskih prsa), 
— su ukrašeni nepostojanim bojama. 
2. Proizvode što imaju oblik vr čeva za pivo, što imaju 
ukrasne reljefne detalje, a njihov kapacitet nije ve ći od 
0,2 litre, op ćenito se razvrstava u tarifni broj 6913.  
6912 00 21 i 
6912 00 81  od obične keramike  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode dobivene od gline 
sa sadržajem željeza ili vapna (opekarske zemlje) što imaju 
zemljasti, mat i obojeni (naj češće smeđi, crveni ili žuti) 
prijelom. 
Njihovi djeli ći su heterogeni; promjer karakteristi čnih neho­
mogenih elemenata prisutnih u strukturi mase (zrnaca, 
popuna, pora) treba biti ve ći od 0,15 mm. Ovi elementi 
su zato vidljivi golim okom. 
Zbog toga njihova poroznost (koeficijent apsorpcije vode) 
nije manja od 5 % po masi. Poroznost se mjeri sljede ćom 
metodom:  
Utvrđivanje koeficijenta apsorpcije vode  
P r e d m e t i d e f i n i c i j a 
Svrha ovog pokusa je odre đivanje koeficijenta apsorpcije 
vode kerami čkog materijala. Ovaj koeficijent predstavlja 
postotak prera čunat na ishodišnu težinu kerami čkog materi ­
jala. 
P r i p r e m a u z o r k a i p r o v o đ e n j e p o k u s a 
Za ispitivanje svakog pojedinog komada mora biti najmanje 
tri probna uzorka. Njih se uzima iz glaziranog dijela istog 
proizvoda i moraju imati samo jednu glaziranu površinu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 376  
Površina probnog uzorka treba biti oko 30 cm  2 , a maksi ­
malne debljine oko 8 mm, uklju čujući glazuru. 
Probne uzorke se suši 3 sata u pe ći na 105 °C te im se, 
nakon hla đenja u sušari, odre đuje masu (Wd) s to čnošću od 
0,05 g. Odmah poslije toga probne uzorke se uranja u 
destiliranu vodu tako da ne doti ču dno posude. 
Kuha ih se u vodi 2 sata i nakon toga ostavlja stajati u vodi 
još 20 sati. Tada ih se vadi iz vode i pomo ću upijaju će, 
blago navlažene krpe posuši se vodu s njihove površine. 
Pukotine i rupe posuši se pomo ću finog, blago navlaženog 
kista. Tada se odredi ‘vlažna’ masa (Ww). Koeficijent 
apsorpcije vode ispitivanog uzorka dobiva se množenjem 
povećanja mase sa 100 i dijeljenjem sa suhom masom:
  
O b r a d a r e z u l t a t a 
Srednja vrijednost koeficijenta apsorpcije razli čitih probnih 
uzoraka, izražena u postocima, predstavlja koeficijent 
apsorpcije kerami čkog materijala.  
6912 00 23 i 
6912 00 83  proizvodi od kremenaste gline  
U ove se podbrojeve uklju čuje proizvode dobivene od gline 
što je obi čno obojena u masi; njih karakterizira kompaktan, 
neproziran prijelom dobiven pe čenjem na dovoljno visokoj 
temperaturi na kojoj se zbiva vitrifikacija. Prozirnost se 
određuje na prelomu debljine 3 mm prema sljede ćoj metodi:  
Test prozirnosti  
D e f i n i c i j a 
Kroz testirani uzorak debljine izme đu 2 i 4 mm mora biti 
vidljiva kontura (obris) predmeta što je smješten u tamnoj 
sobi 50 cm od nove žarulje ogra đene kutijom što emitira 
svjetlost izme đu 1 350 i 1 500 lumena. Žarulju se mora 
zamijeniti nakon 50 sati rada. 
N a p r a v a z a t e s t i r a n j e ( v i d j e t i s l j e d e ć u 
s k i c u ) 
Naprava se sastoji od kutije čija je unutrašnjost premazana 
završnim bijelim mat premazom. Na jednom kraju smještena 
je žarulja A. Na suprotnom se kraju nalazi otvor tako da je 
kroz testirani uzorak C mogu će vidjeti obris (konturu) pred ­
meta B. 
Dimenzije kutije su sljede će: 
— dužina: dužina žarulje, plus 50 cm; 
— širina i visina: približno 20 cm. 
Promjer otvora je približno 10 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 377
  
Pored toga, njihova poroznost (koeficijent apsorpcije vode) 
je 3 % ili manja po masi. Poroznost se mjeri po metodi 
navedenoj u objašnjenjima za podbroj 6912 00 21.  
6912 00 25 i 
6912 00 85  proizvodi od fajansa ili fine keramike  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode dobivene pe če­
njem smjese izabranih glina („fina keramika”) katkad pomi ­
ješanih s feldspatom i promjenjivom koli činom krede (tvrda 
keramika, miješana keramika, meka keramika). 
Keramičke proizvode karakterizira bijeli ili svijetlo obojeni 
prijelom (svijetlo sivi, krem ili boje slonove kosti), a finu 
keramiku žuti, sme đi ili crvenkasto sme đi obojeni prijelom. 
Njihov finozrnati prijelom je homogen; promjer karakteri ­
stičnih nehomogenih elemenata (zrnaca, popuna, pora) 
prisutnih u strukturi mase iznosi manje od 0,15 mm; ovi 
elementi zbog toga nisu vidljivi golim okom. 
Pored toga, njihova poroznost (koeficijent apsorpcije vode) 
je 5 % ili ve ća po masi. Poroznost se mjeri po metodi 
navedenoj u objašnjenjima za podbroj 6912 00 21.  
6912 00 29 i 
6912 00 89  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode što ne udovolja ­
vaju ni zahtjevima za proizvode iz ostalih podbrojeva ovog 
tarifnog broja niti onima za porculan (tarifni broj 6911).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 378  
6913  Statue i ostali ukrasni kerami čki proizvodi  
U ovaj se tarifni broj uklju čuje ukrasne tanjure. 
Tanjure se smatra ukrasnim kada istovremeno udovoljavaju 
uvjetima: 
1. ako njihova vanjska strana ima ukrasne motive (cvije će, 
bilje, pejzaže, ljudske figure, životinjske figure, mito ­
loške figure, simbole ili reprodukcije umjetni čkih djela 
ili religijskih motiva itd.) kod kojih se zbog veli čine 
površine koju prekrivaju može zaklju čiti da su namije ­
njeni ukrašavanju; i 
2. nisu dijelovi stolnog servisa (kompleta); i 
3. moraju zadovoljavati jedan ili više sljede ćih uvjeta: 
a) da imaju na vanjskom rubu jednu ili više rupa nami ­
jenjenih prolazu vrpce za vješanje; 
b) da se uvozi zajedno s podloškom za izlaganje i da ga 
bez njega nije mogu će uporabiti; 
c) da je takvih oblika, dimenzija ili mase što ga 
očigledno čini neprikladnim za posluživanje i 
korisnu uporabu; 
d) da je materijal uporabljen za njihovu izradu ili ukra ­ 
šavanje (bojila, posebno kovine) neprimjeren za kuli ­
narsku ili prehrambenu namjenu; 
e) da im površina nije glatka (što otežava čišćenje).  
6913 90 10  od obi čne keramike  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6912 00 21 i 6912 00 81.  
6913 90 93  od fajansa ili fine keramike  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6912 00 25 i 6912 00 85.  
6913 90 98  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 6912 00 23 i 6912 00 83 
ili 6912 00 29 i 6912 00 89.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 379  
POGLAVLJE 70  
STAKLO I STAKLENI PROIZVODI  
Općenito  
Pojam „opti čko staklo” ozna čava različite vrste specijalnog stakla što ih 
se rabi u proizvodnji opti čkih instrumenata, prvenstveno u fotografiji, 
astronomiji, mikroskopiji, navigaciji, naoružanju (teleskopski nišani 
itd.), za laboratorijsku opremu i za izradu nekih vrsta opti čkih leća za 
korekciju vida. Postoji više vrsta opti čkog stakla, a njihovo zajedni čko 
svojstvo je izuzetna prozirnost i bistro ća, iako ih se ponekad nijansira 
tako da apsorbiraju manji stupanj svjetlosti odre đene frekvencije. Ova 
stakla imaju savršenu homogenost, tj., bez mjehuri ća su i nepravilnosti 
te imaju indeks refrakcije i raspršivosti kakav nije uobi čajen za ostale 
vrste stakla.  
Staklene plo če s okvirima od drva, kovine itd., smatra se da su izgubile 
bitne značajke stakla i razvrstava ih se u razli čite tarifne brojeve, ovisno 
o slučaju, na primjer:  
1. za uokvirivanje slika (tarifni brojevi 4414 00, 8306 itd.);  
2. za strojeve i vozila (odsjeci XVI ili XVII):  
3. za vrata, prozore ili zgrade (tarifni brojevi 4418, 7610 itd.).  
7001 00  Lomljevina te ostali otpaci i ostaci od stakla; staklo u 
masi  
7001 00 10  lomljevina te ostali otpaci i ostaci od stakla  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7001, prvi odlomak, 
pod A. 
Pojam „stakleni otpaci” ozna čava lomljeno staklo za 
ponovnu uporabu u proizvodnji stakla.  
7001 00 91 i 
7001 00 99  staklo u masi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7001, prvi odlomak, 
pod B, te drugi i tre ći odlomak.  
7002  Staklo u obliku kugli (osim mikrokuglica iz tarifnog 
broja 7018), šipki ili cijevi, neobra đeno 
U ovaj se tarifni broj razvrstava samo poluproizvode u 
neobrađenom stanju, tj. proizvode što nisu obra đivani 
nakon lijevanja, izvla čenja ili puhanja, osim rezanja u 
slučaju cijevi i šipka ili zataljivanja oštrih otkinutih rubova 
u glatke tako da postanu manje opasni za rukovanje, bez 
obzira može li se takve proizvode uporabiti bez daljnje 
obrade ili ne.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 380  
7002 10 00  kugle  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7002, prvi odlomak, 
pod 1, te pretposljednji odlomak.  
7002 32 00  od ostalog stakla s linearnim koeficijentom širenja ne 
većim od 5 × 10  –6 po Kelvinu, unutar temperaturnog 
raspona od 0 °C do 300 °C  
Osnovna zna čajka ovog stakla je odsutnost olova, vrlo mala 
količina kalija i zemnoalkalijskih oksida i znatan sadržaj 
borova oksida. Takvo staklo ima visoku toplinsku vodljivost 
i znatni elasticitet, što mu daje otpornost na nagle promjene 
temperature. Zbog toga je izuzetno pogodno za izradu 
kuhinjskih i stolnih proizvoda, laboratorijskih staklenih 
proizvoda, rasvjetnih fitinga itd.  
7003  Lijevano staklo i valjano staklo, u obliku plo ča ili 
profila, neovisno ima li apsorpcijski, reflektiraju ći ili 
nereflektiraju ći sloj ili ne, ali druk čije neobra đeno 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje float staklo (tarifni 
broj 7005). 
Za definiciju pojma „obra đeno”, vidjeti napomenu 2 (a) uz 
ovo poglavlje.  
7003 12 10 do 
7003 19 90  nearmirane plo če 
Za definiciju pojma „armirano”, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 7003, pretposljednji odlomak prije isklju čenja.  
7003 12 10 do 
7003 12 99  obojane u masi (nijansirane u masi), neprovidne, prevu ­ 
čene ili s apsorpcijskim, reflektiraju ćim ili nereflektira ­
jućim slojem  
Za definiciju pojma „apsorpsijski i reflektiraju ći sloj” vidjeti 
napomenu 2 (c) uz ovo poglavlje. Za definiciju pojma 
„neprozirno” vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7003, 
drugi odlomak pod B. 
Plakirano staklo (odsjevno staklo) je prozirno staklo obi čno 
izrađeno od sloja bijelog mutnog (mlije čnog) stakla i sloja 
obojenog sloja. Ova dva sloja su me đusobno spojena preša ­
njem još u mekom stanju tako da su staljena zajedno.  
7003 20 00  plo če armirane žicom  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7003 12 10 do 
7003 19 90.  
7003 30 00  profili  
Staklene profile se izra đuje kontinuiranim postupkom u 
kojem se staklo formira neposredno po izlaska iz pe ći i 
tijekom ostatka kontinuiranog postupka. To se staklo reže 
na željenu dužinu, ali ga se dalje ne obra đuje. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 381  
7004  Vu čeno ili puhano staklo, u obliku plo ča, neovisno ima li 
apsorpcijski, reflektiraju ći ili nereflektiraju ći sloj ili ne, 
ali drukčije neobra đeno 
Za definiciju pojma „obra đeno”, vidjeti napomenu 2 (a) uz 
ovo poglavlje.  
7004 20 10 do 
7004 20 99  staklo, obojano u masi (nijansirano u masi), neprovidno, 
prevučeno ili s apsorpcijskim, reflektiraju ćim ili neref ­
lektirajućim slojem  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7003 12 10 do 
7003 12 99.  
7005  Float-staklo i površinski brušeno ili polirano staklo, u 
obliku plo ča, neovisno ima li apsorpcijski, reflektiraju ći 
ili nereflektiraju ći sloj ili ne, ali druk čije neobra đeno 
Za definiciju pojma „obra đeno”, vidjeti napomenu 2 (a) uz 
ovo poglavlje.  
7005 10 05 do 
7005 10 80  nearmirano staklo, s apsorpcijskim, reflektiraju ćim ili 
nereflektiraju ćim slojem  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7003 12 10 do 7003 19 90 
i za podbrojeve 7003 12 10 do 7003 12 99, prvi odlomak, 
prva rečenica.  
7005 21 25 do 
7005 21 80  obojano u masi (nijansirano u masi), neprovidno, prevu ­ 
čeno ili samo površinski brušeno  
Za definiciju pojma „neprozirno” vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 7003, drugi odlomak, pod B.  
7010  Boce, tegle, lonci, fiole, ampule i ostali spremnici, od 
stakla, vrsta koje se rabi za transport ili pakiranje 
robe; staklenke za konzerviranje; čepovi, poklopci i 
ostali zatvara či, od stakla  
7010 90 21  izra đeno od staklenih cijevi  
Ovi su spremnici kružnog presjeka i imaju odre đenu 
debljinu stijenki što je obi čno manja od 2 mm. Ne nose 
ugravirane oznake kao što su brojevi, logotipi, linije ili 
neravnine. Vizualni pregled ne pokazuje gotovo nikakvu 
optičku distorziju u staklu. 
Obujam ovih spremnika je obi čno u rasponu od 1 do 
100 mililitara. 
Prvenstveno ih se rabi za pakiranje farmaceutskih ili dija ­
gnostičkih proizvoda.  
7013  Stakleni proizvodi vrsta koje se rabi za stolom, u kuhi ­
nji, za toaletnu uporabu, u uredima, za unutarnje opre ­
manje ili sli čne namjene (osim onih iz tarifnog broja 7010 
ili 7018)  
7013 10 00  od staklokeramike  
Za definiciju pojma „staklokeramika”, vidjeti Op će napo­
mene s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, zadnji odlo ­
mak, pod 2.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 382  
7013 22 10 i 
7013 22 90  od olovnoga kristalnog stakla  
Za definiciju pojma „olovno kristalno staklo”, vidjeti napo ­
menu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7013 33 11 do 
7013 33 99  od olovnoga kristalnog stakla  
Za definiciju pojma „olovno kristalno staklo”, vidjeti napo ­
menu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7013 41 10 i 
7013 41 90  od olovnoga kristalnog stakla  
Za definiciju pojma „olovno kristalno staklo”, vidjeti napo ­
menu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7013 42 00  od stakla s linearnim koeficijentom širenja ne ve ćim od 
5 × 10  –6 po Kelvinu, unutar temperaturnog raspona od 
0 °C do 300 °C  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 7002 32 00.  
7013 91 10 i 
7013 91 90  od olovnog kristalnog stakla  
Za definiciju pojma „olovno kristalno staklo”, vidjeti napo ­
menu 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7015  Stakla za osobne i ostale satove i sli čna stakla, stakla za 
nekorekcijske ili korekcijske nao čale, zakrivljena, savi ­
jena, udubljena ili sli čno, optički neobra đena; šuplje 
staklene kugle i njihovi segmenti, za proizvodnju 
takvih stakala  
7015 10 00  stakla za korekcijske nao čale 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7015, pod C.  
7015 90 00  ostalo  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7015, pod A i B.  
7016  Blokovi, opeke, kocke, plo čice i ostali proizvodi od 
prešanog ili lijevanog stakla, neovisno jesu li armirani, 
vrsta koje se rabi u gra đevinarstvu ili za konstrukcijske 
svrhe; staklene kockice i ostali sitni stakleni proizvodi, 
neovisno jesu li na podlozi ili ne, za mozaike ili sli čne 
ukrasne namjene; umjetni čki ostakljene površine („vitra ­ 
ži”) i slično; multicelularno ili pjenasto staklo u bloko ­
vima, panelima, plo čama, listovima ili sli čnim oblicima  
Valjane staklene četvrtaste blokove (na primjer, od opal 
stakla ili stakla sli čnog mramoru) ne razvrstava se u ovaj 
tarifni broj ve ć u tarifne brojeve 7003 ili 7005, ovisno o 
slučaju. 
7017  Laboratorijski, higijenski ili farmaceutski stakleni proiz ­
vodi, neovisno jesu li gradirani ili kalibrirani ili ne  
7017 10 00  od taljenoga kvarca ili drugog taljenog silicijevog 
dioksida  
Proizvodi iz ovog podbroja sadrže ne manje od 99 % sili ­
cijeva dioksida po masi. Kao sirovina za proizvodnju ovih 
proizvoda rabi se vrlo čisti kvarcni pijesak, gorski kristal ili 
hlapivi silicijevi spojevi. Stakleni proizvodi dobiveni od 
kvarcnog pijeska su neprozirni ili poluprozirni. Me đutim, 
proizvodi dobiveni od gorskih kristala ili hlapivih silikona 
su savršeno bistri i prozirni.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 383  
7017 20 00  od stakla s linearnim koeficijentom širenja ne ve ćim od 
5 × 10  –6 po Kelvinu, unutar temperaturnog raspona od 
0 °C do 300 °C  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7002 32 00.  
7018  Staklene perlice, imitacije bisera, imitacije dragulja ili 
poludragulja i sli čni sitni stakleni proizvodi te predmeti 
od njih, osim imitacija draguljarskih predmeta; staklene 
oči, osim onih za protetiku; statue i ostali ukrasi od 
stakla izra đeni plinskom lampom, osim imitacija dragu ­
ljarskih predmeta; staklene mikrokuglice promjera ne 
većeg od 1 mm  
7018 10 11 i 
7018 10 19  staklene perlice  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. proizvode opisane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 7018, drugi odlomak, pod A; 
2. slične proizvode poznate u trgovini kao „staklene perli ­
ce”, koji se sastoje od staklenih biserki ve ćih dimenzija 
(do približno veli čine oraha). Ovi su proizvodi uglavnom 
namijenjeni za izradu ogrlica i narukvica i dolaze na 
tržište u više razli čitih oblika (npr. kuglica, polukuglica, 
u obliku kapljica (suza), kockica, cilindara, kratkih cjev ­ 
čica, stožaca, poliedara) i probušeni su. 
Kratke cjev čice smatra se staklenim biserkama (perlicama) 
iz ovog podbroja ako njihov vanjski promjer nije ve ći od 
4 mm, a njihova dužina nije ve ća od 24 mm. Ove proizvode 
ne treba miješati sa specijalnim standardiziranim cjev čicama 
od olovnog stakla, vrsta što ih se rabi za proizvodnju žarnih 
i volframovih svjetiljki; cjev čice ovih vrsta obi čno su 
bezbojne i razvrstava ih se u tarifni broj 7002. 
Proizvode iz ovih podbrojeva obi čno se isporu čuje u 
rasutom stanju, u vre ćicama, kutijama itd. 
U ove se podbrojeve tako đer razvrstava staklene biserke 
(perlice) jednakih veli čina i boja nanizane zajedno, bez 
uzlova za odjeljivanje ili sredstva za pri čvršćivanje, samo 
radi olakšavanja transporta i pakiranja. Ovi nizovi su obi čno 
na svojim slobodnim krajevima povezani u svežnjeve i zbog 
toga ne predstavljaju nizove gotove za normalnu uporabu. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuje sljede će: 
a) nizove staklenih perlice (vezane ili ne u svežnjeve) u 
kojima su staklene perlice razli čitih veličina ili boja pore ­
dane po nekom pravilnom rasporedu (na primjer, tako da 
se u pravilnom rasporedu izmjenjuju po boji ili po veli ­ 
čini ili nizovi perlica po veli čini), ili nizove perlica kod 
koji su one me đusobno odvojene uzlovima (tarifni 
broj 7117);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 384  
b) nizove staklenih perlice ( čak i ako se sastoje samo od 
perlica iste veli čine, boje ili izrade) s kop čama ili sli čnim 
mehanizmima za pri čvršćivanje ili one takvih dužina da 
ih se može nositi kao ogrlice (tarifni broj 7117).  
7018 10 11  rezane i mehani čki polirane  
Brušene i mehani čki polirane perlice iz ovog podbroja 
razlikuje se od „vru će poliranih” perlica iz 
podbroja 7018 10 19 po savršenoj glatkoj faceti i oštrim 
rubovima. Pored toga, završeci probušenih rupa često su 
izbrušeni - facetirani (ponekad i polirani) i imaju oštro odre ­
zane rubove što pristaju na susjednu facetu, dok su završeci 
probušenih rupa „vru će poliranih” perlica često zaobljeni i 
nemaju facetu oštrih rubova. 
Na većinu ovih proizvoda odnosi se objašnjenja za podbro ­
jeve 7018 10 11 i 7018 10 19, prvi odlomak, pod 2, jer su 
najčešće brušeni i mehani čki polirani.  
7018 10 30  imitacije bisera  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7018, drugi odlomak, pod B. 
Za nanizane imitacije bisera, uz nužne izmjene, primjenjuje 
se objašnjenja za podbrojeve 7018 10 11 i 7018 10 19.  
7018 10 51 i 
7018 10 59  imitacije dragulja i poludragulja  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 7018, drugi odlomak, pod C.  
7018 10 51  rezane i mehani čki polirane  
Brušene i mehani čki polirane imitacije dragulja i poludra ­
gulja iz ovog podbroja razlikuje se od sli čnih „vruće poli­
ranih” proizvoda iz podbroja 7018 10 59 po savršeno 
glatkoj faceti i oštrim rubovima.  
7018 10 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava imitacije koralja, bisera i kabo ­
kona (druk čije od imitacije bisera, dragulja i poludragulja) 
za glavice igala za šešire, privjeske za naušnice i kratke 
staklene cjev čice za izradu ukrasnih obruba. 
Za razlikovanje kratkih staklenih cjev čica iz ovog podbroja i 
cjevčica što ih se smatra staklenim biserkama (perlicama) iz 
podbrojeva 7018 10 11 i 7018 10 19, Vidjeti objašnjenja za 
te podbrojeve, drugi odlomak.  
7018 20 00  staklene kuglice promjera ne ve ćeg od 1 mm  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7018, drugi odlomak, pod H.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 385  
►M3 U ovaj se podbroj razvrstavaju i šuplje staklene 
kuglice. ◄ 
7018 90 10  staklene o či; sitni stakleni proizvodi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7018, drugi odlomak, 
pod E i F.  
7018 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7018, drugi odlomak, pod G.  
7019  Staklena vlakna (uklju čujući staklenu vunu) i proizvodi 
od njih (na primjer, pre đa, tkanine)  
Postoje dvije glavne skupine staklenih vlakana: 
a) tekstilna staklena vlakna (staklena vlakna od filamenata) 
izrađena od tekstilnog stakla, tj. staklenih proizvoda čiji 
su pojedina čni filamenti u velikoj mjeri me đusobno para ­
lelni; tekstilna staklena vlakna uglavnom se rabe za 
ojačanje drugih materijala, npr. složenih proizvoda, 
plastike; 
b) vlakna od staklene vune; vlakna od staklene vune (proiz ­
voljno usmjerena vlakna) izra đena u postupku rotorskoga 
predenja, koja se uglavnom rabe za izolaciju. 
Postoje dvije vrste tekstilnog staklenog vlakna: 
a) (kontinuirana) staklena vlakna od filamenata koja se 
sastoje od velikog broja kontinuiranih paralelnih filame ­
nata s promjerom uglavnom izme đu 3 i 34 μm (mikro ­
na); nakon oblikovanja kontinuirani filamenti se drže 
zajedno u struk po veli čini (tzv. ‚odre đivanje veli čine’) 
čime se olakšavaju daljnji postupci u proizvodnji (reza ­
nje, namatanje, uvijanje, tkanje itd.); me đuproizvode se 
zatim rabi u proizvodnji odre đenih komercijalnih proiz ­
voda od staklenih vlakana (rezanih strukova, rovinga, 
pređe itd.); 
b) prekinuta staklena vlakna od filamenata (rezana staklena 
vlakna) koji se u postupku proizvodnje režu ili lome na 
male dužine i izvla če u kontinuiratni struk od labavo 
sastavljenih vlakana; obi čno se rabe u tkaninama, na 
primjer, za pokrivanje zidova u gra đevinskom sektoru. 
Tekstilna staklena vlakna mogu se dalje prera đivati u slje ­
deće proizvode iz ovog tarifnog broja: 
— mat i mrežaste tkanine (eng. scrim) od kemijski spojenih 
vlakana, tj. mat od rezanih strukova, mat od kontinui ­
ranih strukova te tipi čne netkane proizvode poput tankih 
listova (voala), položene tkanine (laid scrim) itd. 
— materijale od mehani čki spojenih vlakana, tj. tkanine, 
nenabrane materijale, pletene materijale, šivane materi ­
jale, materijale bušene iglom poput tkanog rovinga, 
materijale otvorene mrežaste strukture, zaslone.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 386  
7019 11 00  rezani strukovi dužine ne ve će od 50 mm  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7019 11.  
7019 12 00  roving  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7019 12.  
7019 19 90  od rezanih vlakana  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7019 19. 
U ovaj se podbroj razvrstava pre đu od rezanih vlakana.  
7019 31 00  mat  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7019 31.  
7019 32 00  tanki listovi (voali)  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7019 32.  
▼M2 
7019 39 00  Ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju višeosne tkanine od staklenih 
vlakana koje se sastoje od odvojenih slojeva usporedne 
staklene filamentne pre đe koji se polažu pod razli čitim kuto­
vima. Slojevi su mehani čkim spajanjem vezani sinteti čkim 
nitima. Te se tkanine upotrebljavaju primjerice u brodogra ­
dnji ili za izradu lopatica za vjetroturbine.  
▼B 
7019 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava vlakna u masi sastoje se od 
pojedinačnih filamenata razli čitih dužina, pomiješanih bez 
reda (staklena vata i staklena vuna), što ih se rabi za 
toplinsku ili zvu čnu izolaciju, a obi čno ih se isporu čuje u 
balama ili papirnatim vre ćama.  
7020 00  Ostali proizvodi od stakla  
7020 00 07 i 
7020 00 08  ulošci za termos boce ili druge vakuum posude  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7020, drugi odlomak, 
pod 4.  
7020 00 08  dovršeni  
Pojam „dovršen” primjenjuje se samo na staklene uloške 
spremne za platiranje ili neki drugi oblik oblaganja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 387  
ODSJEK XIV  
PRIRODNI ILI KULTIVIRANI BISERI, DRAGULJI ILI 
POLUDRAGULJI, PLEMENITE KOVINE, KOVINE PLATIRANE 
PLEMENITIM KOVINAMA I PROIZVODI OD NJIH; IMITACIJE 
DRAGULJARSKIH PROIZVODA; KOVANI NOVAC  
POGLAVLJE 71  
PRIRODNI ILI KULTIVIRANI BISERI, DRAGULJI ILI 
POLUDRAGULJI, PLEMENITE KOVINE, KOVINE PLATIRANE 
PLEMENITIM KOVINAMA I PROIZVODI OD NJIH; IMITACIJE 
DRAGULJARSKIH PROIZVODA; KOVANI NOVAC  
POTPOGLAVLJE I - PRIRODNI ILI KULTIVIRANI 
BISERI I DRAGULJI ILI POLUDRAGULJI  
7101  Biseri, prirodni ili kultivirani, neovisno jesu li obra đeni 
ili sortirani ili ne, ali nenanizani, nemontirani niti umet ­
nuti; biseri, prirodni ili kultivirani, privremeno nanizani 
radi lakšeg transporta  
7101 10 00  prirodni biseri  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7101, prva četiri 
odlomka.  
7101 21 00 i 
7101 22 00  kultivirani biseri,  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7101, peti odlomak.  
7101 21 00  neobra đeni 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7101, šesti odlomak.  
7101 22 00  obra đeni 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7101, šesti odlomak.  
7102  Dijamanti, neovisno jesu li obra đeni ili ne, ali nemonti ­
rani niti umetnuti  
7102 10 00  nesortirani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7102 10.  
7102 21 00 i 
7102 29 00  industrijski  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7102 21 i 7102 29.  
7102 21 00  neobra đeni ili jednostavno piljeni, cijepani ili grubo obli ­
kovani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7102 21 i 7102 29, 
treći odlomak. 
Grubo oblikovanje je postupak brušenja sirovog dijamanta 
prema drugom dijamantu do željene veli čine. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 388  
7102 31 00 i 
7102 39 00  neindustrijski  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7102 31 i 7102 39.  
7102 31 00  neobra đeni ili jednostavno piljeni, cijepani ili grubo obli ­
kovani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7102 31 i 7102 39, 
drugi odlomak. 
Grubo oblikovanje je postupak brušenja sirovog dijamanta 
prema drugom dijamantu do željene veli čine. 
7103  Dragulji (osim dijamanata) i poludragulji, neovisno jesu 
li obrađeni ili sortirani ili ne, ali nenanizani, nemontirani 
niti umetnuti; nesortirani dragulji (osim dijamanata) i 
poludragulji, privremeno nanizani radi lakšeg tran ­
sporta  
7103 10 00  neobra đeni ili jednostavno piljeni ili grubo oblikovani  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7103 10. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje dragulje i poludragulje 
pripremljene kao dublete ili triplete (podbroj 7103 91 00 
ili 7103 99 00).  
7103 91 00 i 
7103 99 00  drukčije obrađeni 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7103 91 i 7103 99. 
Kamenje pripremljeno kao dublete ili triplete je kamenje 
dobiveno slaganjem (spajanjem) jednog dragulja ili poludra ­
gulja (gornji dio dubleta ili tripleta) na jedan ili dva druga 
kamena (op ćenito niže kvalitete) ili na drugi materijal 
(rekonstituirano kamenje ili staklo, na primjer). 
Glede dragulja što ih se ne smatra druk čije obrađenim u 
smislu ovog podbroja, kao i dragulja što ih se, i kako 
nisu ugra đeni ili montirani, razvrstava u poglavlje 90 ili 
91, vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7103, tre ći i peti 
odlomak. 
Grubo oblikovane dragulje (obi čno nazvano „blanks”) 
razvrstava se u podbroj 7103 10 00.  
7103 91 00  rubini, safiri i smaragdi  
Rubin je vrsta korunda čija crvena boja potje če od prisutnih 
kromovih soli. 
Safir je tako đer vrsta korunda čija tamnoplava boja potje če 
od prisutnih kobaltovih soli. 
Smaragd je vrsta berila. Uglavnom ga se nalazi u obliku 
prizme i zelene je boje zbog prisutnog kromova oksida. 
Tvrđi je od kvarca, ali ne tako tvrd kao korund i dijamant. 
Visoka vrijednost smaragda posljedica je njegove boje i 
prozirnosti. Obi čno se režu u pravokutnike ili kocke.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 389  
7104  Sinteti čki ili rekonstituirani dragulji ili poludragulji, 
neovisno jesu li obra đeni ili sortirani ili ne, ali nenani ­
zani, nemontirani niti umetnuti; nesortirani sinteti čki ili 
rekonstituirani dragulji ili poludragulji, privremeno 
nanizani radi lakšeg transporta  
7104 10 00  kvarc, piezoelektri čni 
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7104 10. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava: 
a) piezoelektri čne kristale proizvedene iz kemijskih spojeva 
kao što su Seignettova ili Rochellova sol (kalijev-natri ­
jev-tartarattetrahidrat), barijev titanat, amonijev ortomo ­
nofosfat ili rubidijev ortomonofosfat (pod ­
broj 3824 99 96); 
b) piezoelektri čne kristale proizvedene od prirodnog 
kamena (na primjer, kvarc, turmalin) (tarifni broj 7103); 
c) piezoelektri čne kristale proizvedene od sinteti čkog 
kamenja razli čitog od kvarca (podbroj 7104 20 00 ili 
7104 90 00); 
d) montirane piezoelektri čne kristale (podbroj 8541 60 00).  
7104 20 00  ostali, neobra đeni ili jednostavno piljeni, cijepani ili 
grubo oblikovani  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7103 10 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
7104 90 00  ostalo  
Uz nužne izmjene, primjenjuje se Objašnjenja HS za 
podbrojeve 7103 91 i 7103 99.  
7105  Prašina i prah od prirodnih ili sinteti čkih dragulja ili 
poludragulja  
7105 10 00  od dijamanata  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7105, drugi, tre ći i 
četvrti odlomak.  
7105 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava prašinu i prah dragulja vrste 
granata.  
POTPOGLAVLJE II - PLEMENITE KOVINE I 
KOVINE PLATIRANE PLEMENITIM KOVINAMA  
7106  Srebro (uklju čujući srebro prevu čeno zlatom ili plati ­
nom), neobra đeno ili u obliku poluproizvoda ili praha  
7106 10 00  prah  
Za definiciju pojma „prah”, vidjeti napomenu 1 za podbro ­
jeve uz ovo poglavlje. 
Praškaste proizvode što po veli čini zrna ne odgovaraju 
odredbama u napomeni 1 za podbrojeve uz ovo poglavlje, 
smatra se granulama iz podbroja 7106 91 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 390  
Ostatke iz obrade srebra ili njegovih slitina, prikladne samo 
za ponovno dobivanje kovina ili proizvodnju kemikalija, 
kao što su piljevina, sme će i prašina, ne smatra se 
prahom. Doti čni se otpaci razvrstavaju u tarifni broj 7112. 
Međutim, piljevinu iz koje su odstranjeni strani materijali i 
jednoličnih je zrnaca (na primjer, nakon prosijavanja) smatra 
se prahom iz ovog podbroja, ukoliko udovoljava gore nave ­
denim zahtjevima.  
7106 91 00  neobra đeno 
U ovaj se podbroj razvrstava proizvode opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7106, četvrti odlomak pod II. 
Šipke što u svrhe prodaje imaju glatku površinu i oznaku 
finoće, ostaju razvrstane u ovaj podbroj. 
Granule srebra i njegovih slitina razvrstava se u ovaj 
podbroj, ukoliko ne udovoljavaju odredbama napomene 1 
za podbrojeve uz ovo poglavlje. 
Iz ovih se podbrojeva isklju čuju šipke dobivene vu čenjem 
ili valjanjem (podbroj 7106 92 00).  
7108  Zlato (uklju čujući zlato prevu čeno platinom), neobra ­ 
đeno ili u obliku poluproizvoda ili praha  
7108 11 00  prah  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7106 10 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
7108 12 00  ostali neobra đeni oblici  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7106 91 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
7108 20 00  monetarno  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 7108 20.  
7110  Platina, neobra đena ili u obliku poluproizvoda ili u 
praha  
Za potrebe razvrstavanje slitina u podbrojeve ovog tarifnog 
broja, vidjeti napomenu 3 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7110 11 00 do 
7110 19 80  platina  
Za definiciju pojma „platina” u kontekstu ovog podbroja, 
vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje.  
7110 11 00  neobra đena ili u obliku praha  
Uz nužne izmjene, primjenjuje se objašnjenja za podbro ­
jeve 7106 10 00 i 7106 91 00.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 391  
7110 21 00  neobra đen ili u obliku praha  
Uz nužne izmjene, primjenjuje se objašnjenja za podbro ­
jeve 7106 10 00 i 7106 91 00.  
7110 31 00  neobra đen ili u obliku praha  
Uz nužne izmjene, primjenjuje se objašnjenja za podbro ­
jeve 7106 10 00 i 7106 91 00.  
7110 41 00  neobra đen ili u obliku praha  
Uz nužne izmjene, primjenjuje se objašnjenja za podbro ­
jeve 7106 10 00 i 7106 91 00.  
7112  Otpaci i lomljevina od plemenitih kovina ili od kovina 
platiranih plemenitim kovinama; ostali otpaci i lomlje ­
vina što sadrže plemenite kovine ili spojeve plemenitih 
kovina, vrsta koje se rabi prvenstveno za ponovno dobi ­
vanje plemenitih kovina  
Otpatke i ostatke plemenitih kovina ili kovina platiranih 
plemenitim kovinama, što su staljeni i pretopljeni u 
ingote, blokove ili sli čne oblike, razvrstava se kao neobra ­ 
đene kovine, a ne u ovaj tarifni broj.  
POTPOGLAVLJE III - DRAGULJARSKI, ZLATAR ­
SKI, FILIGRANSKI I OSTALI PROIZVODI  
7113  Draguljarski proizvodi i njihovi dijelovi, od plemenitih 
kovina ili od kovina platiranih plemenitim kovinama  
Vidjeti napomene 2 A i 9 uz ovo poglavlje.  
7114  Proizvodi zlatarstva ili filigranstva i njihovi dijelovi, od 
plemenitih kovina ili od obi čnih kovina platiranih pleme ­
nitim kovinama  
Vidjeti napomene 2 A i 10 uz ovo poglavlje.  
7116  Proizvodi od prirodnih ili kultiviranih bisera, dragulja ili 
poludragulja (prirodnih, sinteti čkih ili rekonstituiranih)  
Vidjeti napomenu 2 B uz ovo poglavlje.  
7117  Imitacije draguljarskih proizvoda  
Vidjeti napomenu 11 uz ovo poglavlje.  
7117 11 00 i 
7117 19 00  od običnih kovina, neovisno jesu li platirane plemenitim 
kovinama ili ne  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. lance od obi čnih kovina, rezane na dužine što su primje ­
rene za dovršavanje u pojedina čne komade imitacija 
draguljarskog proizvoda pomo ću, na primjer, dodavanje 
kopče. Te dužine obi čno ne prelaze dva metra;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 392  
2. ukrasne motive od obi čnih kovina navedene u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7117, drugi odlomak pod (b), 
primjeri kojih su prikazani na sljede ćoj slici:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 393  
ODSJEK XV  
OBIČNE KOVINE I PROIZVODI OD OBI ČNIH KOVINA  
Općenito  
Otpatke i lomljevinu neželjeznih kovina, rastaljene i izlivene u ingote, 
hljepčiće i slične oblike treba razvrstavati kao kovinu u sirovim obli ­
cima, a ne kao otpatke i lomljevinu. Razvrstava ih se, prema tome, na 
primjer, u tarifne brojeve 7601 (aluminij), 7801 (olovo), 7901 (cink) ili 
u podbroj 8104 11 00 ili 8104 19 00 (magnezij).  
Pojam „kovina” obuhva ća i kovine s amfornom (nekristalnom) struk ­
turom kao metalurška stakla i proizvode metalurgije praha.  
POGLAVLJE 72  
ŽELJEZO I ČELIK  
Općenito  
A. Razliku izme đu valjanih i kovanih proizvoda može se, kad je 
potrebno (za tarifne brojeve 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 i 
7228), utvrditi na temelju niza zna čajki. 
Ako je dostupan čitavi komad, posebno (najprije) treba promotriti 
promjene popre čnog presjeka:  
— ako se promjene ponavljaju nepravilno, radi se o kovanom 
proizvodu;  
— ako se promjene ponavljaju pravilno ili je popre čni presjek stalan 
(nepromjenjiv), može se raditi o kovanom ili valjanom proiz ­
vodu. U tom je slu čaju potrebno ispitati sljede ća svojstva:  
1. veličina popre čnog presjeka  
Kod velikih popre čnih presjeka (površina popre čnog presjeka 
veća od 150 000 mm  2 ) vjerojatno se radi o kovanom proiz ­
vodu. Kod malih popre čnih presjeka (najmanja veli čina 
(dimenzija) manja od 15 mm) vjerojatno se radi o valjanom 
proizvodu;  
2. oblik popre čnog presjeka  
Ako je oblik popre čnog presjeka jednostavan (kvadratni, 
okrugli, pravokutni, šesterokutni itd.), može se raditi o 
valjanom ili kovanom proizvodu, dok se složenije (komplici ­
ranije) oblike gotovo uvijek dobiva kovanjem;  
3. dužina  
Ako je proizvod dulji od 5 m, gotovo uvijek se radi o 
valjanom proizvodu; pri manjim dužinama može se raditi o 
kovanom ili valjanom proizvodu;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 394  
4. odstupanja (tolerancije) veli čina 
Odstupanja (tolerancije) veli čina popre čnog presjeka su za 
valjane proizvode manja nego za kovane proizvode;  
5. metalografi čki izgled  
Odnos redukcije kod valjanih proizvoda je u pravilu znatno 
veći nego kod kovanih proizvoda. Gotovo uvijek ih je 
moguće razlikovati mikroskopskim pregledom.  
Pri tom pregledu treba posebno gledati uklju čke i strukturu:  
a) uključci u valjanim proizvodima su veoma dugi i fini 
(tanki) te gotovo potpuno paralelni sa smjerom valjanja; 
kod kovanih proizvoda su manje dužine (gotovo elipti čnog 
oblika i ne posve paralelni);  
b) ako je proizvod bio kaljen i oja čan, na strukturi valjanih 
proizvoda analiziranoj nakon žarenja vidljive su gotovo 
savršeno pravocrtne diobene oznake paralelne sa 
smjerom valjanja. Nasuprot tome ta je pojava kod 
kovanih proizvoda manje jaka, a ponekad gotovo ni ne 
postoji;  
6. količina 
Kovani se proizvodi obi čno isporu čuju u manjim koli činama.  
Valjanje može biti toplo ili hladno. Valjanjem se, ovisno o 
obliku izratka i obliku i smještaju valjaka, može proizvoditi 
plosnate proizvode, na primjer, limove, vrpce ili pak druge 
proizvode, kao što su šipke okruglog ili višekutnog 
poprečnog presjeka, profile razli čitih oblika popre čnog 
presjeka, cijevi itd.  
B. Za definicije nekih oblika plasti čne deformacije (kao što su valjanje, 
kovanje, prešanje (izrada otpresaka)), vidjeti Op će napomene s obja ­ 
šnjenjem HS-a za poglavlje 72, dio IV pod A i B.  
C. Za razlikovanje toplo valjanih ili toplo tiještenih (istisnutih, ekstru ­
diranih) od hladno dobivenih (oblikovanih) ili hladno dovršenih 
proizvoda, vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za 
poglavlje 72, dio IV pod B, zadnji odlomak.  
Neke od gore navedenih razlika izme đu hladno valjanih i toplo 
valjanih proizvoda postaju manjima ili čak mogu potpuno nestati 
nakon žarenja hladno valjanih proizvoda; kod toplo valjanih proiz ­
voda podvrgnutih kratkoj hladnoj završnoj obradi razlike se ograni ­ 
čavaju na izgled i tvrdo ću površine.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 395  
Toplo valjane ili tiještene šipke i profili mogu biti dovršeni (završno 
obrađeni) hladnim postupkom vu čenja ili drugim hladnim postup ­
cima – pogotovo ravnanjem (rektificiranjem) ili kalibriranjem, čime 
se postiže bolja kakvo ća. Ako su podvrgnuti ovim postupcima, 
razvrstava ih se kao „hladno dobivene ili hladno dovršene”.  
Jednostavno ravnanje na hladno ili grubo ljuštenje ne smatra se 
ravnanjem (rektificiranjem) niti kalibriranjem i to ne utje če na 
razvrstavanje šipki i profila kao onih što su samo toplo valjani ili 
toplo tiješteni. Tako ni sukanje spomenutih šipki nema za posljedicu 
njihovo razvrstavanje kao „hladno dobivenih ili hladno dovršenih”.  
D. Za definiciju platiranja vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a 
za ovo poglavlje, dio IV pod C 2, odlomak (e).  
Obične se kovine platirane plemenitim kovinama razvrstava u 
poglavlje 71 bez obzira na debljinu materijala za platiranje (vidjeti 
Objašnjenja HS za poglavlje 71).  
E. Za površinske obrade vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a 
za poglavlje 72, dio IV pod C 2, odlomak (d).  
F. Nedovršene otkivke, što više nemaju zna čajke pretkovanih polu ­
proizvoda iz tarifnog broja 7207, 7218 ili 7224, razvrstava se kao 
dovršene proizvode koje će se od njih dobiti, u pravilu u 
poglavlja 82, 84, 85 ili 87. Tako se na primjer, takve otkivke od 
željeza ili čelika za koljenasta vratila razvrstava u tarifni broj 8483.  
POTPOGLAVLJE I - PRIMARNI MATERIJALI, 
PROIZVODI U GRANULAMA ILI PRAHU  
7201  Sirovo željezo i zrcalno željezo, u hljep čićima, blokovima 
i drugim primarnim oblicima  
Sirovo i zrcalno željezo je definirano napomenama 1 (a) i 
1 (b) uz ovo poglavlje. 
Sirovo željezo u smislu napomene 1 (a) uz ovo poglavlje 
što sadrži više od 6 masenih %, ali ne više od 30 % 
mangana, razvrstava se kao zrcalno (mangansko) željezo 
(podbroj 7201 50 90). Ako slitina s tim udjelom mangana 
sadrži drugi element s udjelom ve ćim do onog navedenog u 
napomeni 1 (a), na primjer, s udjelom silicija ve ćim od 
8 %, robu se razvrstava kao feroslitinu. U navedenom bi 
se primjeru slitina razvrstala u podbrojeve 7202 21 00 do 
7202 29 90. (Ako sadrži više od 30 % mangana i 8 % 
silicija, smatra se ferosilikomanganom iz 
podbroja 7202 30 00, a ako sadrži dodatni slitinski 
element u omjeru utvr đenom napomenom 1 (c), razvrstava 
se u podbroj 7202 99 80).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 396  
Sirovo željezo u smislu napomene 1 (a) uz ovo poglavlje 
što nije zrcalno željezo te ga stoga treba razvrstavati u 
podbrojeve od 7201 10 11 do 7201 50 90, sadrži samo 
6 masenih % mangana ili manje. Kod tih vrsta sirovog 
željeza – ovisno o koli čini legiraju ćih elemenata – razlikuje 
se nelegirano sirovo željezo (podbrojevi od 7201 10 11 do 
7201 20 00) i legirano sirovo željezo (podbroj 7201 50 10 ili 
7201 50 90). 
Legirano sirovo željezo definirano je u napomeni 1 (a) za 
podbrojeve uz ovo poglavlje; nelegirano sirovo željezo ne 
smije u masenom udjelu sadržavati odvojeno ili zajedni čki 
više od: 
— 0,2 % kroma, 
— 0,3 % bakra, 
— 0,3 % nikla, 
— 0,1 % sljede ćih elemenata: aluminija, molibdena, titana, 
volframa, vanadija.  
7201 50 10  legirano sirovo željezo s masenim udjelom titana ne 
manjim od 0,3 %, ali ne ve ćim od 1 % i s masenim 
udjelom vanadija ne manjim od 0,5 %, ali ne ve ćim 
od 1 %  
Proizvode iz ovog podbroja rabi se posebno za proizvodnju 
robe što treba biti otporna na habanje (trošenje), na primjer, 
koljenasta vratila, bubnjeve ko čnica, klipove sisaljki, valjaka 
za valjaonice, matrica za kovanje u ukovnju, koljena za 
cijevi kao i kokile.  
7201 50 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sljede će vrste sirovog željeza: 
1. sirovo željezo koje sadrži nikal (od 0,5 do 3,5 %) za 
izradu proizvoda visoke mehani čke otpornosti; 
2. „Ni-Hard” (koji sadrži 3,3 do 5 % nikla i 1,4 do 2,6 % 
kroma) za izradu proizvoda visoke otpornosti na trošenje; 
3. sirovo željezo (s velikim udjelom niklja, kroma, silicija 
ili bakra) za proizvodnju robe otporne na koroziju; 
4. sirovo željezo što sadrži nikal ili krom za izradu proiz ­
voda otpornih na toplinu; 
5. sirovo željezo što sadrži bakar.  
7202  Feroslitine  
Napomenom 1 (c) uz ovo poglavlje definiraju se „ferosliti ­
ne”, a posebno se utvr đuju grani čne vrijednosti sadržaja 
neželjeznih slitinskih elemenata i željeza.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 397  
Za razvrstavanje feroslitina u podbrojeve tarifnog broja 7202 
vidjeti napomenu 2 za podbrojeve uz ovo poglavlje. 
Sadrži li na primjer, feroslitina više od 30 masenih posto ­
taka mangana i ne više od 8 % silicija, razvrstava je se u 
podbrojeve od 7202 11 20 do 7202 19 00. Sadrži li više od 
30 masenih % mangana i više od 8 % silicija, razvrstava je 
se u podbroj 7202 30 00. Sli čno tome, ferosilikomanganalu ­
minij s više od 8 % silicija, više od 30 % mangana i više od 
10 % aluminija, razvrstava se u podbroj 7202 99 80. 
Ako neka dvojna (binarna), trojna (ternarna) ili četvorna 
(kvarternarna) feroslitina nije poimeni čno navedena, 
razvrstava je se u podbroj 7202 99 80. 
Otpaci industrije željeza i čelika, koji se tale i grubo lijevaju 
u obliku ingota (lijevani otpaci), a imaju sastav feroslitine i 
koriste se kao dodatni proizvod pri izradi posebnih čelika, 
razvrstavaju se u podbrojeve tarifnog broja 7202 na temelju 
sastavnog materijala. 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava ostatke iz metalurške 
prerade ruda ča neželjeznih kovina što ih se zbog udjela 
sumpora ili fosfora ili zbog drugih ne čistoća ne može upora ­
biti kao feroslitine (u pravilu tarifni broj 2620).  
7202 11 20 do 
7202 19 00  feromangan  
Feromangan ima oblik hljep čića grube površine; prijelom je 
bijel i sjajan. Krt je i veoma tvrd. Pri dobivanju čelika, 
feromangan služi kao dezoksidant, za odsumporavanje, za 
ponovno dodavanje ugljika čelicima i za dodavanje 
mangana kao legiraju ćeg elementa.  
7202 11 20 i 
7202 11 80  s masenim udjelom ugljika ve ćim od 2 %  
U ove se podbrojeve razvrstava feromangan s velikim 
udjelom ugljika (visokouglji čni feromangan). Vrsta što je 
se najviše rabi sadrži 6 do 7 % ugljika.Udjel mangana 
mora biti ve ći od 30 %, a u pravilu je izme đu 70 i 80 %.  
7202 19 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava feromangan sa srednjim (1,25 
do 1,5 %) ili nižim udjelom ugljika (manje od 0,75 %), pri 
čemu udjel mangana varira izme đu 80 i 90 %. 
Ovaj se feromangan rabi za proizvodnju čelika legiranih 
manganom, kod kojih se zahtijeva niži udjel ugljika.  
7202 21 00 do 
7202 29 90  ferosilicij  
Ferosilicij ima sivi, sjajni prelom i krt je. Trguje se vrstama 
ferosilicija s udjelom silicija od 10 do približno 96 % i 
nižim udjelom ugljika (0,1 do 0,2 %).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 398  
Rabi ga se ili za oplemenjivanje čelika ili za proizvodnju 
silicijskog čelika (posebno za elektrolimove) ili (umjesto 
skupocjenijeg silicija) kao sredstvo za redukciju (silikoter ­
mija) u postupcima dobivanja drugih kovina, na primjer, u 
metalurgiji magnezija.  
7202 30 00  ferosilikomangan  
Ferosilikomangan, nazvan i silikomangan. Rabi se razli čite 
vrste, s udjelom silicija ve ćim od 8 do 35 %, udjelom 
mangana ve ćim od 30 do 75 % i udjelom ugljika do 3 %. 
Rabi ga se za sli čne svrhe kao ferosilicij; kombinirano djelo ­
vanje silicija i mangana reducira nekovinske uklju čke na 
najmanju mjeru i snižava udjel kisika.  
7202 41 10 do 
7202 49 90  ferokrom  
Ferokrom se pojavljuje u obliku vrlo tvrdih, kristali čnih 
komada, što ponekad sadrže dobro razvijene kristale. 
U pravilu sadrži 60 do 75 % kroma; udjel ugljika iznosi 4 
do 10 % u obi čnom ferokromu, a može biti snižen do 
0,01 %, pri čemu se smanjuje krtost. Rabi ga se za proizvo ­
dnju kromnih čelika.  
7202 50 00  ferosilikokrom  
Ferosilikokrom sadrži u pravilu 30 % silicija i 50 % kroma; 
udjel ugljika može kao i kod ferokroma biti visok ili vrlo 
nizak. 
Rabi ga se za iste svrhe kao ferokrom; udjel silicija olakšava 
dezoksidaciju čelika.  
7202 60 00  feronikal  
Feronikal iz ovog podbroja sadrži manje od 0,5 % sumpora, 
a u pravilu ga se rabi za proizvodnju nikalnih čelika. 
Feronikal s udjelom sumpora od 0,5 % ili ve ćim ne može se 
rabiti za proizvodnju nikalnih čelika; to je me đuproizvod pri 
dobivanju nikla, te ga se razvrstava u tarifni broj 7501. 
Nasuprot tome, u ovaj se podbroj razvrstava slitine poznate 
u tehnici pod nazivom „nikal-željezo” (ili „lijevani nikal”), a 
rabi ih se za proizvodnju posebnih odljevaka otpornih na 
koroziju ili visoke temperature. Ovamo pripadaju na 
primjer, neki austenitni ljevaoni čki materijali, u trgovini 
poznati po odre đenim trgova čkim markama, a što sadrže 
do 36 % nikla, do 6 % kroma, do 6 % silicija, više od 
2 % ugljika i, ako treba, male udjele drugih elemenata 
(aluminija, mangana, bakra itd.). U smislu nazivlja, te se 
proizvode na temelju njihova sadržaja više od 10 % nikla 
ne može smatrati sirovim željezom, a na temelju njihova 
sadržaja više od 2 % ugljika ne može smatrati čelikom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 399  
7202 99 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava, izme đu ostalog, ferosilikokal ­
cij, feromangantitan, ferosilikonikal, ferosilikoaluminokalcij, 
feroaluminij, ferosilikoaluminij i ferosilikomanganaluminij. 
Feroaluminij u pravilu ima 12 do 30 % aluminija. 
Neke se vrste feroaluminija ponekad zbog njihove velike 
otpornosti na koroziju i na visokim temperaturama, kao i 
zbog njihovih magnetskih i toplinskih svojstava, rabi nepo ­
sredno za lijevanje posebnih dijelova. 
Ferosilikoaluminij se rabi u obliku razli čitih slitina, na 
primjer: 
— 45 % silicija i 20 do 25 % aluminija; 
— 65 do 75 % silicija, više od 10 % do 15 % aluminija i 3 
do 4 % titana; 
— 20 do 25 % silicija, 20 do 25 % mangana i više od 
10 % do 12 % aluminija. 
Ferosilikomanganoaluminij obi čno sadrži 20 % silicija, 
35 % mangana i 10 do 12 % aluminija.  
7203  Željezni materijali dobiveni izravnom redukcijom 
željezne ruda če i ostali spužvasti željezni proizvodi, u 
komadima, peletama ili sli čnim oblicima; željezo čistoće 
najmanje 99,94 mas. %, u komadima, peletama ili 
sličnim oblicima  
7203 90 00  ostalo  
Uz robu navedenu u drugom dijelu naziva tarifnog 
broja 7203 što je opisana u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 7203, predzadnji odlomak, u ovaj se podbroj razvrstava 
spužvasto željezo dobiveno drugim postupcima, razli čitim 
od izravne redukcije, izme đu ostalog, atomizacijom rasta ­
ljenog sirovog željeza.  
7204  Željezni otpaci i lomljevina; otpadni ingoti za pretaljiva ­
nje, od željeza ili čelika  
Uz otpatke i lomljevinu opisane u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 7204, dio A, u ovaj se tarifni broj razvrstava i 
rabljene tra čnice duljine manje od 1,5 m (vidjeti objašnjenja 
za podbroj 7302 10 90).  
7204 41 10  strugotina, piljevina i sli čni otpaci od tokarenja, gloda ­
nja, blanjanja, brušenja,piljenja i turpijanja  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 400  
U ovaj se podbroj ne razvrstava otpatke od brušenja i turpi ­
janja što su o čišćeni od stranih tijela (na primjer, magnetnim 
postupkom) i čija je veli čina zrnaca homogenizirana (na 
primjer, prosijavanjem). Njih se, ovisno o veli čini zrnaca, 
razvrstava u podbrojeve 7205 10 00, 7205 21 00 ili 
7205 29 00 (o tome vidjeti napomene 8 (b) uz odsjek XV 
i 1 (h) uz poglavlje 72).  
7204 49 10  fragmentirani (trgani)  
Otpacima i lomljevinom isje čenom na komade („šrederom”) 
(fragmentiranim) smatra se one od kojih 95 % nema dimen ­
ziju veću od 200 mm.  
7204 49 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava rasute otpatke i lomljevinu 
raznih oblika, na primjer, mješavine lijevanog željeza, poko ­
sitrenog željeza (bijelog lima) ili razli čitih vrsta čelika.  
7204 50 00  otpadni ingoti za pretaljivanje  
Otpadne ingote za pretaljivanje kemijskog sastava ferosli ­
tine, što ih se rabi kao dodatke pri proizvodnji posebnih 
vrsta čelika, razvrstava se prema sastavu u podbrojeve 
tarifnog broja 7202.  
7205  Granule i prah od sirovog željeza, zrcalnog (mangan ­
skog) željeza, željeza ili čelika  
7205 21 00 i 
7205 29 00  prah  
Prah iz ovih podbrojeva može biti pomiješan ili s legira ­
jućim elementima za odre đene svrhe navedene u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 7205, dio B ili sa zaštitnim elemen ­
tima (na primjer, cinkom) radi smanjenja opasnosti od spon ­
tanog zapaljenja željeza.  
POTPOGLAVLJE II - ŽELJEZO I NELEGIRANI 
ČELIK  
7208  Plosnati valjani proizvodi, od željeza ili nelegiranog 
čelika, širine 600 mm ili ve će, toplovaljani, neplatirani 
niti prevu čeni 
Izraz „ponovno valjanje” u smislu podbrojeva ovog tarifnog 
broja ograni čava se na postupak pri kojem se kovinu 
provodi izme đu valjaka koji se vrte u suprotnom smjeru i 
pritom joj se smanjuje (reducira) debljinu. Ovim postupkom 
se može poboljšati i površinu kovine ili njezinu čvrstoću. 
Izraz „ponovno valjanje” ne uklju čuje ni postupke hladnog 
ojačavanja (dresiranja, polirnog valjanja), kojim se neznatno 
smanjuje debljinu niti druge postupke transformacije pri 
kojima se kovinu samo oblikuje, ali joj se ne smanjuje 
debljinu.  
7208 90 20 i 
7208 90 80  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava plosnate valjane proizvode 
što su podvrgnuti jednoj ili više obrada površine opisanih u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 7208, drugi odlomak 
pod 3 do 5 ili su odrezani u oblike razli čite od kvadratnog 
ili pravokutnog.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 401  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode što su nakon 
valjanja podvrgnuti postupcima, na primjer, izradi valovitog 
lima, bušenju (perforiranju), skošivanju ili zaobljivanju 
bridova. 
Proizvode s reljefnim uzorcima površine dobivenim izravno 
valjanjem, ne smatra se obra đenima u smislu ove 
podbrojeve.  
7209  Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog 
čelika, širine 600 mm ili ve će, hladnovaljani (hladno 
reducirani), neplatirani niti prevu čeni: 
7209 90 20 i 
7209 90 80  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbrojeve 7208 90 20 i 
7208 90 80 primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
7210  Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog 
čelika, širine 600 mm i ve će, platirani ili prevu čeni: 
Za potrebe ovog tarifnog broja, platirani su proizvodi oni 
koji su bili podvrgnuti platiranju kako je utvr đeno Općim 
napomenama s objašnjenjem HS-a za ovo poglavlje, 
dijelu IV C 2 (e), dok su obloženi ili prevu čeni proizvodi 
oni koji su bili podvrgnuti jednom od postupaka iz naprijed 
navedenog dijela Op ćih napomena s objašnjenjem HS-a, 
(d) (iv) i (v).  
7210 12 20  pokositreni (bijeli) lim  
U ovaj se podbroj ne razvrstava lakirani bijeli lim i vrpce 
(podbroj 7210 70 10).  
7210 20 00  prevu čeni olovom, uklju čujući i mat lim (prevu čen 
olovom i kositrom)  
Mat limom ili vrpcom u smislu ovih podbrojeva, smatra se 
plosnate valjane proizvode debljine manje od 0,5 mm što su 
elektrolizom ili uranjanjem u kupku rastaljene kovine prevu ­ 
čeni slojem slitine olovo-kositar. Koli čina olova na objema 
površinama ne smije prije ći 120 g/m  2 proizvoda.  
7210 30 00  elektroliti čki prevučeni cinkom  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7210 30, 7210 41 i 
7210 49.  
7210 41 00  valoviti  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 7208, šesti odlomak.  
7210 61 00  prevu čeni slitinama aluminija i cinka  
U ovaj se podbroj razvrstava plosnate valjane proizvode s 
prevlakom u kojoj maseni udio aluminija prevladava nad 
udjelom cinka. Dopušteni su i drugi legiraju ći elementi.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 402  
7210 90 80  ostalo  
Uz emajlirane, u ovaj se podbroj razvrstava posrebrene, 
pozlaćene ili platinirane proizvode, tj. takve što su s jedne 
ili s obje strane prevu čeni plemenitim kovinama na drugi 
način osim platiranjem. U te se postupke ubraja uglavnom 
taloženje elektrolizom, štrcanjem i naparivanjem u vakuumu 
(vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a za ovo 
poglavlje, dio IV pod C 2, odlomak (d) (iv)).  
7211  Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog 
čelika, širine manje od 600 mm, neplatirani niti prevu ­ 
čeni 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava plosnate valjane proiz ­
vode oblika druk čijeg od kvadratnog ili pravokutnog, pa i 
kad im je širina manja od 600 mm (tarifni broj 7208).  
7212  Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog 
čelika, širine manje od 600 mm, platirani ili prevu čeni 
Uz nužne izmjene, objašnjenje za tarifni broj 7210 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  
7212 10 10  pokositreni (bijeli) lim, samo površinski obra đen i dalje 
neobrađen 
Ovaj podbroj ne obuhva ća pokositreni (bijeli) lim koji je 
samo lakiran, ali dalje neobra đen (podbroj 7212 40 20).  
7212 50 61  prevu čeni slitinama aluminija i cinka  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7210 61 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
7214  Šipke od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane, 
toplovaljane, toplovu čene ili toploistiskivane i dalje 
neobrađene, ali uklju čujući one usukane poslije valjanja  
7214 10 00  kovane  
Za razlikovanje kovanih od valjanih proizvoda, vidjeti Op će 
napomene s objašnjenjem uz ovo poglavlje, dio A.  
7215  Ostale šipke od željeza ili nelegiranog čelika:  
7215 50 11 do 
7215 50 80  ostale, hladno dobivene ili hladno dovršene i dalje 
neobrađene ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 403  
Toplo valjane šipke mogu biti hladno dora đene vučenjem ili 
drugim postupcima (posebno ravnanjem ili kalibracijom), 
što proizvodu daje bolju kona čnu obradu. Poboljšanje 
konačne obrade je smanjenje odstupanja (tolerancije) na 
promjeru i na ovalnosti i eliminacija bilo kakvog nedostatka 
na površini, kao primjerice mikro pukotina ili dekarbonizi ­
ranih zona. Ako su podvrgnuti ovim postupcima, razvrstava 
ih se kao „hladno dobivene ili hladno dovršene”. Obi čno 
imaju glatku i prili čno homogenu površinu. Nemaju brazde i 
druge površinske nedostatke, iako šipke rezane na odre đenu 
dužinu mogu imati vrlo slabu do prosje čne hrapavosti, 
prema stupnjuravnanja. 
Postupci površinske obrade uz one gore navedene, kao na 
primjer, poliranje, nisu uklju čeni (vidjeti objašnjenja uz 
podbroj 7215 90 00).  
7215 90 00  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća kovane, toplovaljane ili toplovu čene 
šipke i štapove, te one dobivene hladnom obradom koje su 
bile podvrgnute: 
1. su podvrgnute višem stupnju obrade površine od postu ­
paka opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni broj 7214, 
četvrti odlomak pod 1 do 3, na primjer, poliranju, lašte ­
nju, umjetnom oksidiranju, fosfatiranju, oksaliranju, 
prevlačenju i (s iznimkom toplo valjanih, toplo vu čenih 
ili toplo tiještenih (istisnutih, ekstrudiranih) šipki) plati ­
ranju ili 
2. su podvrgnute mehani čkoj obradi, kao što je bušenje ili 
kalibriranje.  
7216  Profili od željeza i nelegiranog čelika  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava probušene (perforirane) 
kutne profile ni „Halfen” profile opisane u objašnjenjima za 
tarifni broj 7308.  
7216 32 11  s paralelnim stranicama stopa  
Ovaj podbroj obuhva ća samo profile u kojima su unutarnja i 
vanjska stranica stopa paralelne 
Oni imaju sljede ći oblik:
  
7216 32 91  s paralelnim stranicama stopa  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7216 32 11.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 404  
7216 50 91  holand profili (HP) (bulb plosnati čelici)  
U ovaj se podbroj razvrstava masivne proizvode što cijelom 
dužinom imaju nepromijenjeni oblik popre čnog presjeka kao 
na slici, širine u pravilu manje od 430 mm. Visina bulba „a” 
u pravilu iznosi 1/7 širine „b” holand profila.
  
7216 69 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, profile što su 
hladno dobiveni ili hladno dovršeni vu čenjem ili smanjiva ­
njem (redukcijom) debljine.  
7216 91 10 i 
7216 91 80  hladnodobiveni ili hladnodovršeni, od plosnatih valjanih 
proizvoda  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7215 90 00 
primjenjuje se i na ove podbrojeve.  
7216 91 10  profilirani (rebrasti) limovi  
Profilirani (rebrasti) limovi koriste se ve ćinom kao fasadne 
obloge. 
Njihov tipi čni izgled je sljede ći: 
U ovaj se podbroj ne razvrstava profilirane limove s napra ­
vama za pri čvršćivanje (podbroj 7308 90 59).
  
7216 99 00  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 7215 90 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
POTPOGLAVLJE III - NEHR ĐAJUĆI ČELIK  
7219  Plosnati valjani proizvodi od nehr đajućeg čelika, širine 
600 mm ili ve će 
7219 90 20 i 
7219 90 80  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava toplo ili hladno valjane 
plosnate proizvode što su podvrgnuti jednoj ili više obrada 
površine opisanih u Op ćim napomenama s objašnjenjem 
HS-a za ovo poglavlje, dio IV pod C 2, odlomci (d) i (e) 
ili odrezane u oblike razli čite od kvadratnih ili pravokutnih.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 405  
U ove se podbrojeve razvrstava toplo ili hladno valjane 
plosnate proizvode što su nakon valjanja podvrgnuti obra ­
dama kao što su bušenje (perforiranje), skošivanje ili zaob ­
ljivanje bridova.  
7220  Plosnati valjani proizvodi od nehr đajućeg čelika, širine 
manje od 600 mm  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava plosnate valjane proiz ­
vode oblika druk čijeg od kvadratnog ili pravokutnog, pa i 
kad im je širina manja od 600 mm (tarifni broj 7219).  
POTPOGLAVLJE IV - OSTALI LEGIRANI ČELICI; 
ŠUPLJE ŠIPKE ZA SVRDLA OD LEGIRANOG ILI 
NELEGIRANOG ČELIKA  
7225  Plosnati valjani proizvodi od ostalih legiranih čelika, 
širine 600 mm i ve će: 
7225 11 00  s orijentiranim kristalima  
Plosnatim valjanim proizvodima s orijentiranim kristalima 
smatra se one čija su magnetska svojstva paralelno sa 
smjerom valjanja zna čajno bolja nego u smjeru okomitom 
na smjer valjanja (tzv. Gossova orijentacija kristala, 
Gossova tekstura). Ovi su proizvodi naj češće prevučeni 
izolacijskim slojem, koji se u pravilu sastoji od staklastog 
filma (uglavnom od magnezijeva silikata).  
7226  Plosnati valjani proizvodi od ostalih legiranih čelika, 
širine manje od 600 mm  
7226 11 00  s orijentiranim kristalima  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7225 11 00.  
7226 99 10  elektroliti čki prevučeni cinkom  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7210 30, 7210 41 i 
7210 49.  
7226 99 30  druk čije prevu čenicinkom  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbrojeve 7210 30, 7210 41 i 
7210 49.  
7227  Žica, toplovaljana, u nepravilno namotanim kolutima, 
od ostalih legiranih čelika  
7227 90 95  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava posebno žicu za zavarivanje, 
osim one iz tarifnog broja 8311.  
7228  Šipke ostalih legiranih čelika; profili od ostalih legiranih 
čelika; šuplje šipke za svrdla od legiranih ili nelegiranih 
čelika  
7228 40 10 i 
7228 40 90  ostale šipke, samo kovane i dalje neobra đene 
Za razlikovanje izme đu kovanih i valjanih proizvoda, vidjeti 
objašnjenja za ovo poglavlje, op će odredbe pod A.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 406  
POGLAVLJE 73  
PROIZVODI OD ŽELJEZA I ČELIKA 
7301  Žmurje (talpe) od željeza ili čelika, neovisno jesu li 
bušene, probijene ili izra đene spajanjem elemenata ili 
ne; zavareni profili od željeza ili čelika  
Žmurje (priboj) i profili od željeza i čelika dobiveni zava ­
rivanjem, što su obra đeni na primjer, bušenjem ili sukanjem 
(uvijanjem), ostaju u podbrojevima ovog tarifnog broja ako 
time nisu dobili zna čajke robe što je uklju čena u druge 
tarifne brojeve.  
7301 20 00  profili  
U ovaj se podbroj ne razvrstava predobra đene izbušene 
(perforirane) kutne profile i tzv. „Halfen” profile (tarifni 
broj 7308).  
7302  Dijelovi za izgradnju željezni čkih i tramvajskih kolosi ­
jeka od željeza ili čelika: tra čnice, tra čnice vodilice i 
ozubljene tra čnice, skretni čki jezičci, skretni čka srca, 
skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, 
vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne plo če, 
elastične pritiskalice, uporne plo čice, spojne motke i 
drugi dijelovi posebno konstruirani za postavljanje, 
spajanje i pri čvršćivanje tra čnica 
7302 10 10  elektrovodljive, s dijelovima od neželjeznih kovina  
U ovaj se podbroj razvrstava strujne tra čnice, osim tra čnica 
za vožnju, s vodi čem od neželjezne kovine (aluminija, 
bakra) ili s priklju čcima od neželjezne kovine. 
Vodljive tra čnice obuhva ćene ovim tarifnim podbrojem, 
koje se obi čno zovu „tre ćim (ili četvrtim) tra čnicama”, 
imaju isti popre čni presjek kao i vozne tra čnice ili imaju 
poprečni presjek u obliku dvostrukog slova „T”, ili 
kvadratni ili trapezoidni popre čni presjek, a izra đene su od 
čelika koji je obi čno mekši od čelika za vozne tra čnice 
budući da je njihova mehani čka svojstva mogu će žrtvovati 
radi boljih elektri čnih svojstava: elektri čna otpornost čelika 
voznih tra čnica iznosi oko 0,19 × 10  –6 ohm m, dok ista 
iznosi 0,11 ohm m za čelik s niskim sadržajem ugljika (oko 
0,08 %) i niskim sadržajem mangana (0,20 %), odnosno 
0,10 ohm m za Armco željezo (gotovo čisto željezo: 
99,9 %). 
Vodljive tra čnice mogu imati gornji, bo čni ili donji kontakt i 
često su zašti ćene prevlakom od smole koja ostavlja nepo ­
krivenu stranu po kojoj klizi plo čica. 
7302 10 22 i 
7302 10 28  simetrične tračnice s ravnom stopom (vignole)  
Simetrične tračnice s ravnom stopom (vignole), koje su 
dobile ime po izumitelju, vrsta su tra čnica koje se obi čno 
koriste za obi čne i visokobrzinske pruge ili planinske pruge 
ili regionalne mreže. 
Sljedećeg su oblika:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 407
  
7302 10 40  tra čnice sa žlijebom  
Tračnice sa žlijebom su posebne tra čnice za tramvaje i za 
industrijske namjene, kao što su dizalice i mosne dizalice. 
Profil tračnica osmišljen je tako da prirubnica kota ča ulazi u 
šuplji prostor žlijeba. 
Sljedećeg su oblika:
  
7302 10 90  rabljene  
U ovaj se podbroj ne razvrstava rabljene tra čnice što su 
lomljevina u smislu tarifnog broja 7204, na primjer, savi ­
nute ili uvijene (usukane) tra čnice i odsje čke tračnica duljine 
manje od 1,5 m.  
7303 00  Cijevi i šuplji profili od lijevanog željeza  
7303 00 10  cijevi vrsta koje se rabi u tla čnim sustavima (tla čne 
cijevi)  
U ovaj se podbroj razvrstava cijevi od lijevanog željeza što 
ih se obično rabi za opskrbne vodove ( često podzemne) za 
plin i vodu i otporne na pritisak od najmanje 10,13 bara. 
Tlačne se cijevi proizvodi gotovo isklju čivo od rastezljivog 
(deformabilnog, duktilnog, žilavog) lijevanog željeza naro ­ 
čito visoke čvrstoće (vlačne čvrstoće najmanje 420 MPa). 
Tlačne cijevi moraju imati naro čito dobra mehani čka svoj­
stva (prije svega svojstvo deformiranja) da ni pri postupnom 
pomicanju tla ne puknu. Stoga njihova granica razvla čenja 
iznosi najmanje 300 MP-a.  
7304  Cijevi i šuplji profili, be šavni, od željeza (osim od lije ­
vanog željeza) ili čelika  
Proizvodi iz ovog tarifnog broja, čija dužina nije dvostruko 
veća od najve će vanjske dimenzije popre čnog presjeka, ne 
smatraju se cijevima. Ti se proizvodi smatraju priborom za 
cijevi (tarifni broj 7307) ili podlošcima (tarifni broj 7318).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 408  
Tim su tarifnim brojem obuhva ćeni i proizvodi s navojem 
neovisno o omjeru dijela s navojem u odnosu na ukupnu 
duljinu proizvoda (vidjeti i Napomenu s objašnjenjem Harmo ­
niziranog sustava uz poglavlje 73., Op ćenito, točku 1.).  
7304 31 20  precizne cijevi  
Ove su cijevi karakteristi čne po glatkoj, svijetloj ili poliranoj 
unutarnjoj ili vanjskoj površini i time što imaju ve ću točnost 
veličina (dimenzija) nego cijevi proizvedene toplim 
postupkom izrade. 
Cijevi što odgovaraju propisima norme ISO 3304 i od nje 
izvedenih nacionalnih normi, rabi se za hidrauli čne ili pneu ­
matske ure đaje, prigušiva če udara, hidrauli čne ili pneu ­
matske dizalice i za proizvodnju dijelova motornih vozila, 
motora ili strojeva. 
Cijevi što odgovaraju propisima normi ISO 6759 i 9329 i 
od njih izvedenih nacionalnih normi, rabi se za cjevovode u 
(tlačnim) spremnicima pod pritiskom, kotlovima, pregrija ­ 
čima, izmjenjiva čima topline i predgrija čima u elektranama, 
gdje se zahtijeva dopuštena odstupanja (tolerancije) što su 
određena za precizne čelične cijevi.  
7304 39 10  neobra đene, ravne i nepromijenjive debljine stijenke, za 
uporabu isklju čivo u prozvodnji cijevi druk čijeg 
poprečnog presjeka i druk čije debljine stjenke  
U ovaj se podbroj uglavnom razvrstava bešavne cijevi od 
čelika proizvedene bušenjem i valjanjem ili bušenjem i 
toplim vu čenjem, a koje se naziva poluproizvodima za 
cijevi ili pripremcima (sirovcima). Rabi ih se za proizvodnju 
cijevi druk čijeg presjeka i druk čije debljine stjenke s ve ćom 
točnosti mjera (manjim odstupanjima, tolerancijama) nego 
ishodni materijal. 
Krajevi su im grubo odrezani ili im je skinut srh, ali nisu 
pretrpjeli nikakvu drugu završnu obradu. Njihove su vanjske 
i unutarnje površine grube i neoljuštene. Nisu nauljene, 
prevučene cinkom ni obojene.  
7304 39 52 i 
7304 39 58  navojne cijevi ili cijevi s glatkim završetkom za narezi ­
vanje navoja (plinske cijevi)  
Ove se cijevi izra đuju toplim valjanjem i kalibracijom. 
Njihov vanjski promjer iznosi od 13,5 do 165,1 mm, a 
same cijevi imaju glatke krajeve ili krajeve s navojem s 
naglavcima. Površina im je sirovo crna ili prevu čena 
slojem cinka ili druge zaštitne prevlake, na primjer, 
plastične mase ili bitumena. 
Proizvodnja toplim postupkom daje im mehani čka svojstva 
što omogu ćavaju odrezivanje na potrebne dužine, savijanje i 
posebno narezivanje navoja na gradilištima. 
Uglavnom ih se rabi za plinske i vodovodne instalacije u 
zgradama. 
Odgovaraju propisima norme ISO 65 i od nje izvedenih 
nacionalnih normi.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 409  
7304 49 10  neobra đene, ravne i nepromijenjive debljine stijenke, za 
uporabu isklju čivo u prozvodnji cijevi druk čijeg 
poprečnog presjeka i druk čije debljine stjenke  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7304 39 10.  
7304 51 81  precizne cijevi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7304 31 20.  
7304 59 10  neobra đene, ravne i nepromijenjive debljine stijenke, za 
uporabu isklju čivo u prozvodnji cijevi druk čijeg 
poprečnog presjeka i druk čije debljine stjenke  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7304 39 10.  
7305  Ostale cijevi (na primjer, zavarene, zakovane ili zatvo ­
rene na sli čan način), kružnog popre čnog presjeka, vanj ­
skog promjera ve ćeg od 406,4 mm, od željeza ili čelika  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 7304 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  
7306  Ostale cijevi i šuplji profili (npr. s otvorenim spojevima 
ili zavareni, zakovani ili zatvoreni na sli čan način), od 
željeza ili čelika  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 7304 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  
7306 30 11 i 
7306 30 19  Precizne cijevi, debljine stjenke  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju kalibrirane precizne cijevi, ali 
dalje neobra đene i zavarene i hladnovu čene precizne cijevi. 
1. Zavarene cijevi što nisu dalje obra đene osim kalibrira ­
njem  
Ove se cijevi obi čno izrađuju kontinuiranim zavariva ­
njem, bez metalnog punjenja, putem elektri čne otpornosti 
ili indukcijskog zavarivanja, od plosnatih valjanih, toplo ­
valjanih ili hladnovaljanih proizvoda u svitcima nakon 
uzdužnog hladnog oblikovanja. 
Vanjska je površina ve ćinom bez ogorine, a na njoj se 
vide ostaci maziva rabljenih u proizvodnji, što potje ču od 
hladnog oblikovanja, zavarivanja i kalibriranja. Na vanj ­
skoj se površini nevidi srh od zavarivanja budu ći da je 
uklonjen tijekom zavarivanja. U nekim slu čajevima zava ­
reni se spoj uklanja i s unutarnje površine proizvoda. 
Cijevi se nakon hladne obrade i hladnog kalibriranja u 
pravilu isporu čuje bez žarenja, osim ako nije potrebna 
toplinska obrada radi regeneracije strukture. 
Ove se cijevi rabi prvenstveno za proizvodnju dijelova 
motornih vozila, strojeva, čeličnog poku ćstva, okvira za 
bicikle, dje čjih kolica kao i za ogra đivanje i rukohvate.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 410  
Odgovaraju propisima norme ISO 3306 i od nje izve ­
denih nacionalnih normi. 
2. Zavarene, vu čene cijevi  
Ove se cijevi razlikuje od preciznih cijevi što su zava ­
rene, a nisu dalje obra đene osim kalibriranjem time što 
nije zaostao nikakav osjetni vanjski ni unutarnji srh od 
zavarivanja i što je to čnost mjera (preciznost) ve ća. 
Njihova je namjena istovjetna s namjenom cijevi iz 
podbrojeva 7304 31 20 i 7304 51 81. 
Odgovaraju propisima norme ISO 3305, a ako ih se rabi 
za (tlačne) spremnike pod pritiskom, propisima normi 
ISO 6758 i 9330.  
7306 30 41 i 
7306 30 49  navojne cijevi ili cijevi za narezivanje navoja (plinske 
cijevi)  
Ove su cijevi nakon toplog oblikovanja proizvedene zavari ­
vanjem pritiskom ili taljenjem. U svezi njihovih zna čajki i 
namjene vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7304 39 52 i 
7304 39 58.  
7306 50 20  precizne cijevi  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7306 30 11 i 7306 30 19.  
7307  Pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, naglavci), 
od željeza ili čelika  
7307 11 10 i 
7307 11 90  Od netemperiranog lijevanog željeza  
Pojam „netemperirano lijevano željezo” uklju čuje i lijevano 
željezo s lamelarnim grafitom. 
U ove se podbrojeve razvrstava pribor za cijevi, kao na 
primjer, koljena, lukove, prirubnice, „T” priklju čke. Njih 
se povezuje s cijevima od lijevanog željeza ili čelika ili 
privijčavanjem (zašarafljivanjem) ili tla čnim kontaktom ili 
mehaničkim spajanjem.  
7307 19 10  od temperiranog lijevanog željeza  
Temperirano lijevano željezo je me đuproizvod izme đu lije­
vanog željeza s lamelarnim grafitom (sivog lijeva) i lije ­
vanog čelika (čeličnog lijeva). Lako se lijeva, a nakon odgo ­
varajuće toplinske obrade je žilavo i kovko. Tijekom 
toplinske obrade ugljik djelomi čno omekšava ili mijenja 
veze ili stanje; kona čno se taloži u obliku malih čvorića 
što ne remete povezanost kovine u toliko velikoj mjeri 
kao zrnca grafita u lijevanom željezu s lamelarnim grafitom. 
Ako je maseni udio ugljika u ovim proizvodima 2 % ili 
manji, robu proizvedenu od toga smatra se robom od lije ­
vanog čelika (vidjeti napomenu 1 uz ovo poglavlje) te je 
treba razvrstavati u podbroj 7307 19 90.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 411  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 7307 11 10 i 7307 11 90, 
drugi odlomak.  
7307 19 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća dijelove od lijevanog željeza s 
kuglastim grafitom.  
7307 23 10  koljena i lukovi  
U ovaj se podbroj razvrstava uglavnom koljena i lukove 
nepromijenjene debljine stjenke duž cijelog komada, što su 
opisani u normi ISO 3419-1981 i u odgovaraju ćim nacio­
nalnim normama. 
Njihovi su krajevi odrezani pravokutno, a kod proizvoda s 
debljim stjenkama i skošeni na oba kraja radi olakšanja 
zavarivanja na cijevi. 
Koljena imaju zakrivljenje od 45° ili 90°, a lukovi od 180°. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća koljena i lukove nestalne 
debljine stjenki.  
7307 23 90  ostalo  
U ovaj se podbroj uglavnom razvrstava „T” priklju čke i 
križne ra čve jednakih ili nejednakih otvora, manšete, 
završnike (kape i čepove), koncentri čne i ekscentri čne prije­
lazne (redukcijske) priklju čke opisane u normi ISO 3419- 
1981 i u odgovaraju ćim nacionalnim normama. 
U svezi obrade krajeva vidjeti objašnjenja za 
podbroj 7307 23 10.  
7307 93 11  koljena i lukovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7307 23 10.  
7307 93 19  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7307 23 90.  
7307 93 91  koljena i lukovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7307 23 10.  
7307 93 99  ostalo  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7307 23 90.  
7308  Konstrukcije (isklju čujući montažne zgrade iz tarifnog 
broja 9406) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi 
i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), 
tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, 
vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, 
kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili 
čelika; plo če, šipke, profili, cijevi i sli čno, pripremljeni za 
uporabu u konstrukcijama, od željeza ili čelika  
U ovaj se tarifni broj, uz robu navedenu u Objašnjenjima 
HS za tarifni broj 7308 razvrstava na primjer:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 412  
1. perforirane kutne profile (tzv. „handy angles” ili „Dexion 
slotted angles”), pripremljene za uporabu pri sastavljanju 
metalnih struktura kao što su nosa či, police, poku ćstvo, 
stepenice, skele, krovišta, a koji se pojavljuju zasebno ili 
u obliku kompleta; 
2. „Halfen” profili približnog oblika presjeka u obliku slova 
omega, čija je pole đina prorezana na nepravilnim 
razmacima (i malo savijena prema van) za plo čica za 
sidrenje radi stavljanja u beton poda, stropa ili zida. 
Rabi ih se za pri čvršćivanje opreme (strojeva, kolosijeka, 
staza za dizalice, mosnih dizalica, cijevi za kanalizaciju 
itd.) pomo ću posebnih svorih (zati čnih) vijaka.  
7308 90 59  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, panele koji se 
sastoje od jezgre za izolaciju izme đu jednog sloja profili ­
ranog lima iz podbroja 7216 91 10 i jednog sloja od druge 
vrste lima razli čite od profiliranog lima.  
7310  Rezervoari, cisterne, burad, ba čve, kante, limenke i sli čni 
spremnici, za bilo koji materijal (osim za stla čene ili 
ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma ne 
većeg od 300 l, neovisno jesu li obloženi ili toplinski 
izolirani ili ne, ali neopremljeni mehani čkim ni toplin ­
skim ure đajima  
7310 21 11  limenke vrsta koje se rabi za spremanje hrane  
U ovaj se podbroj razvrstava limenke sljede ćih značajki: 
— tijelo limenke 
— ima otisnut naziv hrane ili 
— nema natpisa, te mu se kasnije nadodaje etiketa; 
— gornji dio limenke uvijek je potpuno otvoren, a na 
njemu se primjerice može nalaziti prsten za otvaranje 
gornjeg dijela. 
Međutim, gornji se dio može isporu čiti i zasebno.  
7310 21 19  limenke vrsta koje se rabi za spremanje pi ća 
U ovaj se podbroj razvrstava limenke sljede ćih značajki: 
— tijelo limenke uvijek ima otisnut naziv pi ća, 
— gornji dio limenke uvijek je djelomi čno otvoren a na 
njemu se primjerice može nalaziti prsten za pritiskivanje 
ili povlačenje metalnog jezi čca. 
Međutim, gornji se dio može isporu čiti i zasebno.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 413  
7311 00  Spremnici za stla čene ili ukapljene plinove, od željeza ili 
čelika  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava prenosivi ure đaj za 
pumpanje guma, što uz spremnik stla čenog zraka ima mano ­
metar, crijevo, zapornu nazuvicu kao i ventile za ulaz i izlaz 
zraka, a kojemu manometar služi za mjerenje pritiska u 
gumama, a ne u spremniku (podbrojevi 9026 20 40 ili 
9026 20 80).  
7312  Žica u strukovima, užad, kabeli, pletene trake, užad s 
omčama i sli čno, od željeza ili čelika, elektri čno neizoli ­
rani 
7312 10 61 do 
7312 10 69  žica u strukovima  
Žica u strukovima sastoji se od žica s kružnim popre čnim 
presjekom, koje su namotane u jedan ili više slojeva oko 
jezgre. Žica u strukovima se na temelju presjeka dijele u 
okrugle, plosnate ili trokutaste.  
7312 10 81 do 
7312 10 98  užad i kabeli (uklju čujući zatvorenu užad)  
Užad se obi čno sastoji od odre đenog broja strukova namo ­
tanih u jedan ili više slojeva oko jezgre. 
Zatvorena užad ima jedan ili više vanjskih slojeva što su u 
cijelosti ili djelomi čno napravljeni od neokrugle žice, tako 
da se dobiva površinu što onemogu ćuje prodor vode ili 
stranih tijela. Uvijek imaju okrugli popre čni presjek.  
7318  Vijci, svornjaci, matice, vijci za pragove, vijci s kukom, 
zakovice, klinovi, rascjepke, podloške (uklju čujući 
elastične podloške) i sli čni proizvodi, od željeza ili čelika  
7318 11 00  vijci za drvene pragove  
Vijci za pragove su posebna vrsta drvenih vijaka koji se 
razlikuju od potonjih svojom šesterokutnom glavom ili 
kvadratnom glavom te mogu imati fiksne kapice. 
Postoje dvije vrste vijaka za pragove: 
— vijci koji se koriste za u čvršćenje željezni čke pruge na 
drvene željezni čke pragove, koji su u pravilu veliki 
drveni vijci sa šesterokutnom ili kvadratnom glavom 
bez žljebova (vidjeti primjer A); 
— vijci koji se koriste za spajanje rogova i kod sli čne teške 
drvenarije a koji u pogledu svoje uporabe imaju promjer 
tijela veći od 5 mm (vidjeti primjer B).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 414
  
Primjer A
  
Primjer B  
7318 14 91  za lim  
Ovaj podbroj obuhva ća ojačane vijke s glavom i navojem za 
učvršćivanje (V-navojem) na lim. Navoj nije metri čki i 
proteže se od kraja tijela do glave. Kraj tijela je šiljast ili 
ravan. Obi čno su sljede ćeg izgleda:
  
7318 15 20  za pri čvršćivanje dijelova željezni čkih kolosijeka  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. pritezne (stezne) vijke što obi čno imaju četverokutnu ili 
trapezoidnu glavu s ili bez četverokutnog podglavka.Te 
se vijke često rabi za kovinske pragove (nosa če); 
2. vijke za vezice (spojnice) što obi čno imaju četverokutnu 
ili poluokruglu glavu s ili bez podglavka.Te se vijke rabi 
za međusobno spajanje (povezivanje) tra čnica; 
3. druge vijke za pri čvršćivanje elemenata kolosijeka što ih 
se obično isporu čuje s odvrnutom maticom.Debljina 
njihova tijela nije manja od 18 mm.  
7318 15 35 do 
7318 15 48  bez glave  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju proizvode koji su obi čno slje­
dećeg izgleda:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 415
  
7318 15 95  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, vijke s glavom što 
ima unutarnji ili vanjski četverokut, vanjski osmerokut ili 
vanjski trokut,
  
vijke s okruglom (le ćastom) glavom razli čitih izvedbi, na 
primjer:
  
7318 16 92 i 
7318 16 99  ostale, unutarnjeg promjera  
Unutarnji promjer treba mjeriti na korijenu (po četku) 
navoja. Promjer svornjaka, s druge strane, mjeri se na 
vrhu navoja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 416  
7320  Opruge i listovi za opruge, od željeza ili čelika  
7320 10 11  parabolne opruge i listovi za njih  
Parabolne opruge su toplo oblikovane lisnate opruge čiji se 
presjek stanjuje od sredine prema krajevima.  
7320 20 81  tla čne opruge  
Zavoji tla čne opruge su namotani s odre đenim razmakom 
tako da se oprugu može opteretiti tla čno. 
7320 20 85  vla čne opruge  
Zavoji vla čne opruge su namotani tijesno jedan uz drugog 
tako da se oprugu može opteretiti vla čno. 
7320 20 89  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, navojne fleksijske 
(opruge uvijanja, optere ćene na uvijanje) i stožaste opruge. 
Navojne fleksijske opruge (opruge uvijanja, optere ćene na 
uvijanje) imaju na primjer, sljede će oblike:
  
Stožaste opruge imaju na primjer, sljede ći oblik:
  
7320 90 30  tanjuraste opruge  
Tanjuraste opruge imaju na primjer, sljede ći oblik:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 417  
7324  Sanitarni proizvodi i njihovi dijelovi, od željeza ili čelika  
7324 10 00  sudoperi i umivaonici, od nehr đajućeg čelika  
Nehrđajući je čelik definiran napomenom 1 (e) uz 
poglavlje 72. U pravilu su proizvodi iz ovog podbroja od 
nehrđajućeg austenitnog čelika s oko 18 % kroma i oko 
8 % nikla. 
Proizvode se dubokim vu čenjem lista nehr đajućeg čelika, 
čime se dobiva sudoper u jednom komadu ili spajanjem 
jednog ili više dijelova sudopera s jednom ili dvije 
odvodne plo če, glatke ili sa žljebovima.  
7326  Ostali proizvodi od željeza ili čelika  
7326 20 00  proizvodi od željezne ili čelične žice  
Ovaj podbroj obuhva ća proizvode koji se sastoje od jedne 
ili više čeličnih žica ukliještenih izme đu dvije trake papira 
ili plastike, koje nisu izrezane na dužine. Ovu se robu 
obično isporu čuje u svicima, a namijenjena je za primjenu 
na automatskim strojevima za zatvaranje vre ća. 
Takvu robu, odrezanu na male dužine (za izravno vezivanje 
vreća, papirnatih vre ćica itd.) razvrstava se u tarifni 
broj 8309 (vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8309, 
drugi odlomak pod 9).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 418  
POGLAVLJE 74  
BAKAR I PROIZVODI OD BAKRA 
7406  Prah i ljuskice, od bakra  
7406 20 00  prah lamelarne strukture; ljuskice  
Prah lamelarne strukture je prepoznatljiv pod mikroskopom. 
On je ekstremno finozrnat, naj češće sjajan, malo mastan, a 
obično ga se rabi kao pigment za boje. 
Ljuskice se može vidjeti prostim okom ili pove ćalom. Imaju 
oblik malih, finih, nejednakih ljuskica, a obi čno ih se rabi za 
prevlačenje naštrcavanjem.  
7407  Šipke i profili od bakra  
U ovaj se tarifni broj razvrstava i profile sa zatvorenom 
šupljinom (šuplje profile) što ne odgovaraju zahtjevima za 
cijevi.  
7411  Cijevi od bakra  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 7304 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 419  
POGLAVLJE 75  
NIKAL I PROIZVODI OD NIKLA 
7507  Cijevi i pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, 
naglavci), od nikla  
7507 11 00 i 
7507 12 00  cijevi  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 7304 primje ­
njuje se i na ove podbrojeve.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 420  
POGLAVLJE 76  
ALUMINIJ I PROIZVODI OD ALUMINIJA 
7602 00  Otpaci i lomljevina, od aluminija  
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća sirove otpatke i lomljevinu 
koji su bili ponovno taljeni (tarifni broj 7601).  
7602 00 11  strugotina, piljevina i sli čni otpaci od tokarenja, blanja ­
nja, glodanja, piljenja i turpijanja; otpaci od obojenih, 
prevučenih ili kaširanih limova i folija, debljine (isklju ­ 
čujući podlogu) ne ve će od 0,2 mm  
Ovaj podbroj obuhva ća strugotinu, piljevinu i sli čne otpatke 
od tokarenja, blanjanja, glodanja, piljenja i turpijanja koji 
čine otpatke proizvoda obra đenih strojevima za tokarenje, 
glodanje, blanjanje, svrdlom, pilom, brusilicom ili strojem 
za struganje. 
U ovaj se podbroj razvrstava i otpatke od folija što su 
obojene, prevu čene ili kaširane, a imaju debljinu (bez 
podloge) 0,2 mm ili manju. 
Ove otpatke treba, prije nego ih se uporabi za ponovno 
dobivanje kovine, podvr ći posebnim postupcima za ukla ­
njanje stranih tvari (na primjer, masti, ulja, prevlaka, 
papira itd.).  
7602 00 19  ostali (uklju čujući tvornički škart)  
Ovaj podbroj obuhva ća sve aluminijske otpatke koji nisu 
obuhvaćeni podbrojem 7602 00 11. 
„Tvorničkim škartom” smatraju se novi proizvodi, dora đeni 
ili nedora đeni, koji zbog greške u proizvodnji (na primjer, 
greške u metalnoj strukturi ili greške pri obradi) mogu biti 
iskorišteni samo za ponovno dobivanje kovine.  
7602 00 90  lomljevina  
Lomljevina od aluminija smatra se starim aluminijskim 
proizvodima koje više nije mogu će koristiti za predvi đene 
namjene zbog tog što su se slomili, izrezali ili istrošili, 
zajedno s lomljevinom ovih proizvoda.  
7603  Prah i ljuskice, od aluminija  
7603 20 00  prah lamelarne strukture; ljuskice  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 7406 20 00.  
7608  Cijevi od aluminija  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 7304 primje ­
njuje se i na ovaj tarifni broj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 421  
POGLAVLJE 78  
OLOVO I PROIZVODI OD OLOVA 
7801  Olovo u sirovim oblicima  
7801 91 00  s antimonom kao glavnim drugim elementom  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, slitine olova i 
antimona što ih se uglavnom rabi za proizvodnju akumula ­
tora (92 do 94 % Pb, 6 do 8 % Sb) i trojne (ternarne) slitine 
(olovo-antimon-kositar) u kojima je maseni udio antimona 
veći od kositra, a što ih se rabi za proizvodnju tiskarskih 
slova (55 do 88 % Pb, 10 do 30 % Sb, 2 do 25 % Sn). 
Antimon olovu pove ćava tvrdo ću i krtost.  
7801 99 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. slitine olovo-kositar-antimon, što mogu imati do 20 % 
kositra i 10 % antimona, a rabi ih se kao antifrikcijske 
materijale; 
2. slitine olovo-kositar za lemljenje; 
3. slitine olovo-arsen (arsen pove ćava tvrdo ću olova i 
olakšava proizvodnju olova u obliku kugle za lova čku 
sačmu). 
7806 00  Ostali proizvodi od olova  
7806 00 10  spremnici s antiradijacijskom olovnom oblogom, za tran ­
sport i čuvanje radioaktivnih materijala ( Euratom ) 
S iznimkom kontejnera za transport iz podbroja 8609 00 10, 
u ovaj se podbroj razvrstava razne vrste spremnika za tran ­
sport ili uskladištenje radioaktivnih tvari, napravljene od 
olova ili oklopljenih olovom tako da emitirano zra čenje ne 
može škoditi ljudima ili predmetima koji se nalaze u nepo ­
srednoj blizini. Ovi spremnici mogu biti u obliku jednosta ­
vnih valjkastih (cilindri čnih) posuda sa čepom ili kutijice s 
poklopcem napravljeni u cijelosti od olova, ali se može 
raditi i o spremnicima velikih dimenzija obloženima nehr đa­
jućim čelikom i izvana oja čanim čeličnim vrpcama ili 
opremljenim kukama, podnožjima, dvostrukim stjenkama, 
rebrima, specijalnim ventilima, ure đajima za optok (cirkula ­
ciju) rashladne vode, policama za slaganje, okretnim ili ne 
itd. 
U određenim slučajevima mogu biti sastavljeni od dviju ili 
više košuljica koji se mogu odvajati, a ulaze jedna u drugu 
ili od više odvojivih elemenata. Vatrootporni su, otporni na 
udarce i na vodu te postojani na koroziju što je izazivaju u 
njima smještene tvari. Uz to, moraju biti prikladni za laku 
detoksikaciju iznutra i izvana.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 422  
U ovaj se podbroj ne razvrstava, na primjer, male valjkaste 
spremnike od olova što služe za brojenje impulsa što ih 
emitiraju radioaktivne tvari (podbroj 7806 00 80).  
7806 00 80  ostalo  
Uz robu navedenu u Objašnjenjima HS za tarifni broj 7806, 
drugi i tre ći odlomak, u ovaj se podbroj razvrstava, na 
primjer: 
1. cigle i plo če od olova (razli čite od onih što su uklju čene 
u tarifni broj 7804) tako prera đene, da mogu služiti za 
gradnju pregrada i zaštitnih krovova protiv zra čenja; 
2. male valjkaste spremnike od olova, pa i rastavljive na 
više elemenata, što služe za brojenje impulsa što ih emiti ­
raju radioaktivne tvari. Imaju otvor za ulaganje 
Geiger-Müllerovog broja ča, scintilacionog broja ča itd., 
a često imaju prozor čiće za uvođenje uzoraka; 
3. okvire od olova u koje se ume će specijalno debelo 
providno staklo što čini prozore „toplih ćelija”, tj. 
prostora u kojima se obra đuje visoko radioaktivne tvari; 
4. uređaje za kolimaciju radijacije. 
5. olovne cijevi obi čno se proizvode ekstruzijom. Olovne 
cijevi i pribor (uklju čujući S-lukove za odvaja če 
odvoda) ve ćinom se koriste kao odvodi vode, plina ili 
kiselina (na primjer, sumporne kiseline ili klorovodika), 
kao oblozi elektri čnih kabela itd.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 423  
POGLAVLJE 81  
OSTALE OBI ČNE KOVINE; KERMETI; PROIZVODI OD NJIH 
8101  Volfram i proizvodi od volframa, uklju čujući otpatke i 
lomljevinu  
8101 10 00  prah  
U ovaj se podbroj razvrstava prah volframa dobiven reduk ­
cijom trioksida volframa (ili anhidrida volframove kiseline) 
pomoću vodika.  
8101 94 00  volfram u sirovim oblicima, uklju čujući šipke dobivene 
samo sinteriranjem  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. ingote, šipke i štapove, obi čno u obliku prizmi, dobivene 
sinteriranjem praha, a koji još nisu kovani, valjani ili 
vučeni; 
2. prah volframa u tabletama ili sli čnim oblicima, sprešan 
samo radi odmjere (doziranja) ili transporta.  
8102  Molibden i proizvodi od molibdena, uklju čujući otpatke i 
lomljevinu  
8102 10 00  prah  
U ovaj se podbroj razvrstava prah molibdena dobiven 
redukcijom čistog oksida molibdena ili aluminomolibdata.  
8102 94 00  molibden u sirovim oblicima, uklju čujući šipke dobivene 
samo sinteriranjem  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8101 94 00 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8103  Tantal i proizvodi od tantala, uklju čujući otpatke i 
lomljevinu  
8103 20 00  tantal u sirovim oblicima, uklju čujući šipke dobivene 
samo sinteriranjem; prah  
Za tantal u sirovim oblicima, uz nužne izmjene, primjenjuje 
se objašnjenja za podbroj 8101 94 00. 
Prah tantala dobiva se redukcijom oksida tantala ili elektro ­
lizom fluorotantalata iz rastaljenog kalija.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 424  
POGLAVLJE 82  
ALATI, NOŽARSKI PROIZVODI I PRIBOR ZA JELO OD OBI ČNIH 
KOVINA; NJIHOVI DIJELOVI OD OBI ČNIH KOVINA 
8202  Ru čne pile; listovi za pile svih vrsta (uklju čujući pilasta 
glodala ili listove bez zuba):  
8202 20 00  listovi tra čnih pila  
U ovaj se podbroj razvrstava listove vrp čanih pila (beskrajne 
vrpce) gotove za uporabu kao i listove pila isporu čene u 
proizvoljnim dužinama (dokle god je njihova namjena za 
vrpčane pile nedvojbeno prepoznatljiva). 
Listovi vrp čanih pila za obradu kovina imaju fine nerazvra ­ 
ćene zube. 
Listovi vrp čanih za obradu materijala razli čitih od kovina 
imaju listove s grubljim zubima, koji su lagano naizmjence 
ukošeni na lijevu i desnu stranu u odnosu na uzdužnu os 
lista. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava listove za rezanje bez zubi, 
kod kojih se piljenje postiže brusnim materijalima (na 
primjer, dijamantnim prahom, umjetnim korundom) nani ­
jetim na list pile (tarifni broj 6804).  
8202 31 00  s radnim dijelom od čelika  
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) kružne listove za pile bez zuba (podbroj 8202 99 20); 
b) kružne plo če za rezanje kod kojih se piljenje postiže 
brusnim materijalima (na primjer, dijamantnim prahom, 
umjetnim korundom) nanijetim na površinu (tarifni 
broj 6804).  
▼M4 
8205 40 00  Odvija či 
Ovaj podbroj uklju čuje setove koji se sastoje od odvija ča 
(bez vrha) i izmjenjivih nastavaka za odvija če, pripremljene 
u pakiranja za pojedina čnu prodaju. Setovi se razvrstavaju u 
ovaj podbroj (neovisno o broju nastavaka) na temelju op ćeg 
pravila 3(b) za tuma čenje kombinirane nomenklature. Me đu­
tim, zasebno podneseni nastavci odvija ča razvrstavaju se u 
podbroj 8207 90 30.  
▼B 
8207  Izmjenjivi alati za ru čne alate, neovisno imaju li pogon 
ili ne, ili za alatne strojeve (na primjer, za prešanje, 
utiskivanje, probijanje, urezivanje navoja, narezivanje 
navoja, bušenje, proširivanje provrta, glodanje, toka ­
renje ili odvijanje vijaka), uklju čujući matrice za izvla ­ 
čenje ili istiskivanje kovina, te alati za bušenje stijena ili 
zemlje  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 425  
8207 13 00 do 
8207 19 90  alati za bušenje stijena ili zemlje  
Alati što ih se razvrstava u ove podbrojeve obi čno imaju 
kao radni dio plo čice, štapi će, šiljke ili sli čne oblikovane 
komade iz tarifnog broja 8209 00. 
Alate što imaju kao radni dio plo čice, šiljke i sli čne obliko ­
vane komade od sloja sinteti čkog dijamanta na nosa čima od 
kermeta, razvrstava se u podbroj 8207 19 10.  
8207 40 10  alati za urezivanje navoja  
Alate za urezivanje rabi se za izradu unutarnjeg navoja. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća alate za oblikovanje navoja 
bez odstranjivanja materijala.  
8207 40 30  alati za narezivanje navoja  
Alati za izradu vanjskih navoja koriste se za oblikovanje 
vanjskih navoja. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća alate za oblikovanje navoja 
bez odstranjivanja materijala.  
8207 70 31  s drškom  
Alati za glodanje s drškom imaju cilindri čnu ili stožastu 
dršku, koja omogu ćuje da se alat pri čvrsti na drža č. 
Obično su sljede ćeg izgleda:
  
8212  Aparati za brijanje, britve i britvice (uklju čujući 
pripremke britvica u trakama)  
8212 20 00  britvice, uklju čujući pripremke britvica u trakama  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 426  
Pored pripremki u trakama, ovaj podbroj obuhva ća: 
1. nedovršene britvice, odnosne nenaoštrene britvice, perfo ­
rirane ili neperforirane; 
2. jednostrano naoštrene, neizbušene britvice (žilete) u 
vrpci, što ih se u aparat za brijanje ulaže u svitku (smo ­
tane).  
8215  Žlice, vilice, grabilice, žlice za obiranje, lopatice za servi ­
ranje kola ča, noževi za ribu, noževi za maslac, štipaljke 
za šećer i slični kuhinjski ili stolni proizvodi  
8215 10 20  samo s proizvodima prevu čenima plemenitom kovinom  
U ovaj se podbroj ne razvrstava robu s bezna čajnim uresima 
od plemenitih kovina (na primjer, cvjetni listovi na dršku 
dijela pribora za jelo).  
8215 10 30  od nehr đajućeg čelika  
Nehrđajući je čelik definiran napomenom 1 (e) uz 
poglavlje 72.  
8215 10 80  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8215 10 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8215 20 10  od nehr đajućeg čelika  
Nehrđajući je čelik definiran napomenom 1 (e) uz 
poglavlje 72.  
8215 91 00  prevu čeni plemenitom kovinom  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8215 10 20 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8215 99 10  od nehr đajućeg čelika  
Nehrđajući je čelik definiran napomenom 1 (e) uz 
poglavlje 72.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 427  
POGLAVLJE 83  
RAZNI PROIZVODI OD OBI ČNIH KOVINA 
8302  Okov, pribor i sli čni proizvodi prikladni za poku ćstvo, 
vrata, stubišta, prozore, rolete, karoserije, sedlarske 
proizvode, kov čege, sanduke, kutije ili sli čno, od 
običnih kovina; kuke za vješanje šešira, konzole i 
slično, od obi čnih kovina; zglobni kota čići s okovom, 
od običnih kovina; automatski zatvara či vrata, od 
običnih kovina  
8302 20 00  zglobni kota čići 
Za potrebe ovog podbroja „zglobni kota čići” jesu kota čići s 
elementima za pri čvršćivanje od obi čnih kovina. Tim se 
elementima kota čić pričvršćuje na proizvod bez dodatne 
obrade ili dodatnih sastavnih dijelova. 
Dijelovi od obi čnih kovina koji čine sam kota čić (primjerice 
naplatak ili kugli čni ležaj) ne smatraju se „elementima za 
pričvršćivanje od obi čnih kovina” iz tarifnog broja 8302. 
Zglobni kota čići iz ovog podbroja mogu se zakretati ili ne. 
Tipično su sljede ćeg izgleda:
  
Zglobni kota čići koji nemaju elemente za pri čvršćivanje od 
običnih kovina ili ne zadovoljavaju uvjete iz napomene 2. 
uz poglavlje 83 mogu se razvrstati u dijelove ili pribor ili na 
temelju svojeg sastavnog materijala.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 428  
ODSJEK XVI  
STROJEVI I MEHANI ČKI URE ĐAJI; ELEKTRI ČNA OPREMA; 
NJIHOVI DIJELOVI; APARATI ZA SNIMANJE I REPRODUKCIJU 
ZVUKA, APARATI ZA SNIMANJE I REPRODUKCIJU 
TELEVIZIJSKE SLIKE I ZVUKA, NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR 
Napomena 4  Ako nije druk čije određeno, prijenos izme đu pojedinih 
sastavnica može se vršiti pomo ću uređaja (pa i ugra đenih 
u pojedine sastavnice) što na kratkim razmacima rabe infra ­
crveno zra čenje, radio valove ili lasersko zra čenje.  
Dodatna napo ­
mena 1  A. Alati za sastavljanje ili održavanje strojeva  
Da bi ih se razvrstalo s odgovaraju ćim strojem, alati za 
montažu ili održavanje trebaju ispunjavati sljede ća tri 
uvjeta obzirom na svojstva, namjenu i isporuku: 
1. moraju biti alati, tj. ru čni alati iz tarifnog 
broja 4417 00 00 ili 8205 ili na primjer, alati iz 
podbroj 8203 20 00, 8203 30 00, 8203 40 00, 
8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 
9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 ili 9603 90 99. 
Mjerne ure đaje i uređaje za ispitivanje iz poglavlja 90 
se u svakom slu čaju isklju čuje; 
2. moraju biti namijenjeni za sastavljanje ili održavanje 
odgovaraju ćeg stroja. U slu čaju jednakih alata, 
razvrstavaju se s odgovaraju ćim strojevima samo 
oni koji se koriste istovremeno. U slu čaju različitih 
alata, dopuštena je samo jedna alatka svake vrste 
alata; 
3. moraju se isporu čiti za carinjenje istovremeno s 
odgovaraju ćim strojevima. 
B. Izmjenjivi alati  
Da bi ih se razvrstalo s odgovaraju ćim strojem, izmjen ­
ljivi alati trebaju ispunjavati sljede ća tri uvjeta: 
1. trebaju biti alati iz tarifnog broja 8207 ili, na primjer, 
alati iz tarifnih brojeva 4016, 5911 i 6909 ili iz 
podbroj 4205 00 11, 4205 00 19, 6804 10 00, 
6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 6804 22 30, 
6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 ili 9603 50 00. 
Kalupi (tarifni broj 8480) i pribor, uklju čujući 
dodatne ure đaje (na primjer iz tarifnog broja 8466), 
ne smatraju se alatima te stoga nisu obuhva ćeni ovom 
dodatnom napomenom; 
2. moraju pripadati uobi čajenoj opremi stroja. 
U običajenom se opremom stroja smatra:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 429  
a) bilo koji broj jednakih alata koje je mogu će isto­
vremeno montirati na stroj; 
b) jedna alatka svake vrste alata ako se radi o 
različitom alatu; 
3. moraju biti u prodaji zajedno s odgovaraju ćim strojem 
i isporučiti se za carinjenje s njime.  
Dodatna napo ­
mena 3  Rastavljeni ili nesastavljeni strojevi mogu, u skladu s 
komercijalnim potrebama ili zbog transporta, biti isporu čeni 
u više vremenski odvojenih djelomi čnih pošiljki. 
Da bi se pojedine dijelove moglo razvrstati u tarifni broj ili 
podbroj u kojeg se razvrstava sastavljeni stroj, sudionici u 
carinskom postupku trebaju najkasnije pri prvoj djelomi čnoj 
pošiljci podnijeti pisani zahtjev carinarnici i priložiti mu: 
a) crtež ili, prema potrebi, nekoliko crteža stroja na kojima 
su vidljivi serijski brojevi najvažnijih sastavnih dijelova; 
b) opći inventar u kojemu se navode obilježja i približna 
masa razli čitih dijelova i serijski brojevi naprijed nave ­
denih glavnih dijelova. 
Zahtjev se prihva ća ako se radi o izvršavanju ugovora o 
isporuci stroja koji se smatra potpunim za potrebe Kombi ­
nirane nomenklature. 
Svi se sastavni dijelovi uvoze preko istog grani čnog prije ­
laza u dopuštenom roku. U posebnim slu čajevima može 
nadležna vlast dozvoliti uvoz preko više carinskih ispostava. 
Rok se za to ne smije prekora čiti osim ako se nadležnim 
vlastima ne podnese opravdan i utemeljeni zahtjev za produ ­ 
ženjem roka. 
Pri uvozu svake djelomi čne pošiljke treba priložiti popis 
dijelova iz nje s pozivom na skupni popis. Carinska dekla ­
racija za svaku pošiljku treba sadržavati i naziv dijela 
odnosno dijelova koji čine pošiljku kao i cjelovitog stroja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 430  
POGLAVLJE 84  
NUKLEARNI REAKTORI, KOTLOVI, STROJEVI, APARATI I 
MEHANI ČKI UREĐAJI; NJIHOVI DIJELOVI  
Općenito  
Za potrebe podbrojeva 8407 34 10, 8407 90 50 i 8408 20 10 pojam „za 
industrijsku montažu” odnosi se na serijsku montažu novih vozila u 
tvornicama koje proizvode ili sastavljaju motorna vozila (uklju čujući 
podizvođače). 
Ovi se podbrojevi odnose samo na motore što će stvarno biti primije ­
njeni za sastavljanje novih vozila navedenih u nazivima podbrojeva. U 
njima stoga nisu uklju čeni istovrsni motori koji će biti uporabljeni kao 
nadomjesni (rezervni) dijelovi.  
8402  Kotlovi za proizvodnju vodene i druge pare (osim 
kotlova za centralno grijanje toplom vodom što mogu 
proizvoditi paru niskog pritiska); kotlovi za pregrijanu 
vodu  
8402 19 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća hibridne plamenocijevne vodoci ­
jevne kotlove i posebne varijante kotlova s rezervoarom, 
kao što su elektri čki grijani parni kotlovi opremljeni 
ulošcima s elektri čnim grijanjem umjesto ložišta.  
8405  Generatori generatorskog ili vodenog plina, sa ili bez 
pročistača; acetilenski generatori i sli čni generatori 
vlažnog postupka, sa ili bez pro čistača 
8405 10 00  generatori generatorskog ili vodenog plina, sa ili bez 
pročistača; acetilenski generatori i sli čni generatori 
vlažnog postupka, sa ili bez pro čistača 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) generatore gradskog plina (pe ći na koks), kakvi se 
koriste u plinarama (tarifni broj 8417); 
b) elektrolitske generatore plina (na primjer, za proizvodnju 
dušičnog dioksida, sumporovodika ili cijanovodi čne kise­
line, ovisno o vrsti primijenjenog elektrolita) koje se 
razvrstava u tarifni broj 8543.  
8407  Klipni motori s unutarnjim izgaranjem na paljenje 
pomoću svjećica s pravocrtnim ili rotacijskim kretanjem 
klipa  
8407 21 10 do 
8407 29 00  pogonski motori za plovila  
U ove se podbrojeve ne razvrstava motore koje se ugra đuje 
na plovila, a služe za druge namjene, razli čite od pogona 
plovila.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 431  
8408  Klipni motori s unutarnjim izgaranjem na paljenje 
pomoću kompresije (dizelski ili poludizelski motori)  
8408 10 11 do 
8408 10 99  pogonski motori za plovila  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 8407 21 10 do 
8407 29 00.  
8409  Dijelovi pogodni za uporabu isklju čivo ili uglavnom s 
motorima iz tarifnog broja 8407 ili 8408  
Uz robu isklju čenu Objašnjenjima HS za tarifni broj 8409, u 
ovaj se tarifni broj ne razvrstava ni: 
a) cijevi i crijeva od gume (mekog vulkaniziranog kau čuka) 
(tarifni broj 4009); 
b) savitljive (gipke) cijevi od obi čnih kovina (tarifni 
broj 8307); 
c) brtve (razvrstavanje obi čno prema materijalu izrade ili u 
tarifni broj 8484).  
8409 99 00  ostalo  
U ovaj se podbroj ne razvrstava turbopunja če (turbopuhala) 
pogonjene ispušnim plinovima za klipne motore s unutar ­
njim izgaranjem, za komprimiranje svježeg zraka potrebnog 
za izgaranje radi pove ćanja snage motora. Razvrstava ih se 
kao zračne turbokompresore pogonjene turbinom na ispušne 
plinove u tarifni broj 8414.  
8411  Turbomlazni motori, turbopropelerni motori i ostale 
plinske turbine  
8411 11 00 do 
8411 12 80  turbomlazni motori  
U ove se podbrojeve ne razvrstava posebno isporu čene tzv. 
uređaje za dogorijevanje (podbroj 8411 91 00).  
8411 99 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava rotorske lopatice (elise) plin ­
skih turbina, bez obzira na to funkcionira li plinska turbina 
kao pogonski ure đaj u kombinaciji s elektri čnim 
generatorom.  
8412  Ostali motori i pogonski strojevi  
8412 21 20 do 
8412 29 89  hidraulični motori i pogonski strojevi  
U ove se podbrojeve razvrstava, na primjer, motore za 
hidraulični prijenos sile.  
8412 21 20 i 
8412 21 80  s pravocrtnim kretanjem (cilindri)  
U ove se podbrojeve razvrstava, na primjer, hidrauli čne 
uređaje za namještanje i blokiranje sjedala posade 
zrakoplova.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 432  
8413  Sisaljke za teku ćine, neovisno jesu li opremljene 
mjernim ure đajem ili ne; elevatori teku ćina 
8413 50 20  hidrauli čne jedinice  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8412, dio B pod 6.  
8413 60 20  hidrauli čne jedinice  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8412, dio B pod 6.  
8413 70 51 do 
8413 70 75  radijalne sisaljke  
U radijalnim sisaljkama teku ćina struji okomito na os rotora.  
8413 70 81 i 
8413 70 89  ostale centrifugalne sisaljke  
U ove se podbrojeve razvrstava posebno aksijalne centrifu ­
galne sisaljke u kojima teku ćina struji duž osi rotora. Obuh ­
vaćaju također hibridne tipove radijalnih sisaljki i sisaljki s 
osnim protokom (na primjer, radijalni unos i osno istjecanje 
tekućine ili osni unos i radijalno istjecanje teku ćine). 
8413 81 00 i 
8413 82 00  ostale sisaljke; elevatori teku ćina 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju: 
a) tzv. medicinske usisne sisaljke za usisavanje sekreta koje 
se osim sisaljki sastoje još i od usisnog ure đaja, a rabi ih 
se u dvoranama za operacije i vozilima hitne pomo ći 
(tarifni broj 9018); 
b) medicinske sisaljke koje se drži u ruci ili na tijelu ili ih 
se ugrađuje u ljudsko tijelo, a koje u zajedni čkom 
kućištu imaju spremnik zaliha i izvor energije za 
pogon sisaljke te služe kao dava či lijekova (tarifni 
broj 9021).  
8414  Zra čne ili vakuumske sisaljke, zra čni ili plinski kompre ­
sori i ventilatori; ventilacijske ili recirkulacijske nape s 
ugrađenim ventilatorom, neovisno jesu li opremljene 
filtrima ili ne  
Sisaljkama i kompresorima u smislu ovog tarifnog broja 
smatra se i motorne sisaljke, turbosisaljke, motorne kompre ­
sore i turbokompresore.  
8414 10 89  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, vakuumske sisaljke 
s vodenim prstenom i membranske vakuumske sisaljke.  
8414 20 20 i 
8414 20 80  zračne sisaljke na ru čni ili nožni pogon  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 433  
U ove se podbrojeve razvrstava sisaljke opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 8414, odlomak A, koje se pogoni 
rukom ili nogom, tj. što su isklju čivo pogonjene ljudskom 
silom. Namijenjene su za pumpanje pneumatskih guma (na 
primjer, bicikala, motornih vozila itd.) i sli čne robe, na 
primjer, zra čnih madraca (luftmadraca), zra čnih jastuka i 
plovila za napuhavanje.  
8414 51 00 do 
8414 59 95  ventilatori  
Pod ventilatorima u smislu ovih podbrojeva podrazumijeva 
se samo onu robu koja ima zna čajke navedene u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 8414, dio B, a ispunjava sljede će 
uvjete: 
1. pritisak zraka ili plina ne smije premašiti 2 bara; 
2. smiju imati samo jednu rotiraju ću površinu (jedan 
stupanj). 
Kompresore zraka, koji ne ispunjavaju ove uvjete, 
razvrstava se u podbrojeve od 8414 80 11 do 8414 80 80.  
8414 59 35  centrifugalni ventilatori  
Kod centrifugalnih ventilatora ulaz (dovod) zraka ili drugog 
plina kojega treba transportirati je aksijalan, a odvod 
radijalan.  
8414 80 11 i 
8414 80 19  turbokompresori  
Osovinu rotora turbokompresora pogoni motor, a rotor 
pokreće zrak ili drugi plin kojega treba transportirati. Turbo ­
kompresori mogu biti jednostupanjski ili višestupanjski, a 
mogu raditi aksijalno ili radijalno. Dvostupanjske kompre ­
sore jednostavne izvedbe rabi se na primjer, za usisa če. 
8414 80 11  jednostupanjski  
U ovaj se podbroj razvrstava i turbopunja če pogonjene ispu ­ 
šnim plinovima za klipne motore s unutarnjim izgaranjem, 
za komprimiranje svježeg zraka potrebnog za izgaranje radi 
povećanja snage motora. To su jednostupanjski zra čni turbo­
kompresori (puhala) za nadtlak ve ći od 2 bara što ih 
pokreće turbina na ispušne plinove prigra đena uz ku ćište 
kompresora. Turbinu pokre ću ispušni plinovi klipnog 
motora s unutarnjim izgaranjem na kojeg je prigra đena. 
8414 90 00  dijelovi  
U ovaj se podbroj razvrstava i dijelove turbopunja ča za 
klipne motore s unutarnjim izgaranjem. Nasuprot tome, dije ­
love turbine na ispušne plinove za turbopunja č razvrstava se 
kao dijelove plinskih turbina bez komore za izgaranje iz 
tarifnog broja 8411.  
8418  Hladnjaci, zamrziva či i ostali ure đaji za hla đenje ili 
zamrzavanje, elektri čni ili drugi; toplinske sisaljke, 
osim ure đaja za klimatizaciju iz tarifnog broja 8415  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 434  
8418 69 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i ure đaje za odvlaživanje 
(sušenje) zraka u prostorima plivališta i drugim vlažnim 
prostorima, nazvane „rashladnim suša čima”. Obi čno se 
sastoje od rashladnog ure đaja i motorom pogonjenog venti ­
latora. Ventilator usisava vlažni zrak, kojeg se dovodi ispa ­
rivaču rashladnog ure đaja, na čijim se hladnim stjenkama 
kondenzira. Tako stvorenu kondenziranu vodu hvata se u 
posudu. Odvlaženi se zrak odvodi na ponovno grijanje 
preko zagrijanog kondenzatora rashladnog ure đaja i vraća 
u prostoriju. 
U slučaju rashladnog suša ča stlačenog zraka, kojega se 
također razvrstava ovdje, a rabi za sustav stla čenog zraka, 
ponovno se grijanje osušenog zraka vrši dodatno ugra đenim 
izmjenjiva čem topline zrak-zrak. Ovaj izmjenjiva č topline 
odaje toplinu ulaznog vlažnog stla čenog zraka preko stijenki 
odvlaženom (osušenom) stla čenom zraku. 
Ovi uređaji nemaju ure đaj za reguliranje temperature. 
U ovaj se podbroj, naprotiv, ne razvrstava ure đaje koji od 
ugljičnog dioksida pod visokim pritiskom iznenadnom 
ekspanzijom i time nastaju ćim samopothla đivanjem proiz ­
vode suhi led (tarifni broj 8479).  
8419  Strojevi, ure đaji ili laboratorijska oprema, neovisno jesu 
li elektri čno grijani ili ne (isklju čujući peći i drugu 
opremu iz tarifnog broja 8514), za obradu materijala 
postupcima koji uklju čuju promjenu temperature kao 
što je grijanje, kuhanje, prženje, destilacija, rektifikacija, 
sterilizacija, pasterizacija, parenje, sušenje, isparavanje, 
kondenzacija ili hla đenje, osim strojeva ili ure đaja vrsta 
koje se rabi u ku ćanstvu; proto čna ili akumulacijska 
grijala vode, neelektri čna 
8419 20 00  medicinski, kirurški ili laboratorijski aparati za sterili ­
zaciju  
Aparati koje se razvrstava u ovaj podbroj, a namijenjeni su 
za opremanje klinika, dvorana za operacije, zdravstvenih 
centara itd., sastoje se od spremnika u kojima se medicinske 
i kirurške instrumente, kao i vatu, upijaju ći pamuk i druge 
materijale za povezivanje (zavijanje) zagrijava na tempera ­
turu od 100 °Cili ve ću radi ubijanja mikroorganizama što 
mogu biti na njima. 
Ti aparati naj češće imaju oblik kvadra ili valjka (cilindra) na 
stalku u kojem se nalaze rešetke koje se može vaditi. 
Kućište je u pravilu od čelika ili aluminija, iznutra obloženo 
toplinskom izolacijom. Na vratima se može nalaziti staklo 
da bi se mogli vidjeti instrumenti u ure đaju. Neki ure đaji 
imaju oblik ormari ća ili drugog poku ćstva. U tom slu čaju 
mogu imati police i pravi se aparat za sterilizaciju može 
rabiti i za čuvanje instrumenata ili druge robe što je se 
sterilizira; to ne utje če na razvrstavanje robe u ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 435  
Aparate se grije pomo ću alkohola, petroleja, plina ili elek ­
trične struje. Sterilizacija se, ovisno o konstrukciji aparata, 
postiže kuhanom vodom (posude i bo čice), vodenom parom 
pod pritiskom (autoklavi) ili suhim toplim zrakom (sterili ­
zatori na topli zrak, pe ći). 
8419 50 20 i 
8419 50 80  izmjenjiva či topline  
Izmjenjiva či topline koriste se: 
1. za promjenu temperature teku ćina ili plinova bez 
promjene stanja, pri čemu promjena temperature može 
ići do sterilizacije ili pasterizacije; 
2. za isparavanje ili ukapljivanje tvari. 
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. kondenzatore za dušik ili druge plinove; 
2. rashladne ure đaje za hla đenje ili kondenziranje otapala, 
na primjer, za bojadisaonice i kemijske čistionice; 
3. rashladne ure đaje za teku ćine, pare i plinove koje se rabi 
u raznim industrijama (mljekarama, pivovarama itd.); 
4. aparate za pasterizaciju za neprestani pogon, koje se rabi 
u mljekarama (plo časti pasterizatori). 
Iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) protočna ni akumulacijska grijala vode iz podbro ­
jeva 8419 11 00 ili 8419 19 00; 
b) uređaje u kojima se: 
— izmjenu topline rabi za prevo đenje teku će ili plino ­
vite tvari u kruto stanje (na primjer, sušenje 
štrcanjem, raspršivanjem); 
— izmjena topline izme đu dviju tvari ne doga đa preko 
stijenke (na primjer, rashladni tornjevi). 
Te se ure đaje u pravilu razvrstava u podbro ­
jeve 8419 89 10 ili 8419 89 98.  
8419 89 10  rashladni tornjevi i sli čni uređaji za izravno hla đenje 
(bez pregradne stijenke) pomo ću optoka vode  
U ovaj se podbroj razvrstava rashladne tornjeve u kojima 
voda što je treba hladiti toplinu neposredno odaje zraku 
ishlapljivanjem. Zagrijana voda crpi se prema vrhu i 
potom slobodno te če nadolje unutar rashladnog tornja, a 
hladi je zrak koji se diže (u činak dimnjaka).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 436  
8419 89 98  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i ure đaje za dimljenje sirovih 
kobasica pri čemu su podvrgnute toplinskoj obradi, tako da 
su na kraju potpuno ili djelomi čno kuhane. Sastoje se od 
velike komore grijane parnim cijevnim vijužnicama u koju 
se izvana pomo ću puhala dovodi topli ili hladni dim. 
Opremljeni su ure đajem za ovlaživanje i cijevnim vijužni ­
cama za hla đenje pomo ću hladne vode. Sirove se kobasice 
unosi obješene na pokretnom postolju (stalku). 
Ovaj podbroj ne obuhva ća uređaje za držanje i razdiobu 
stolnih proizvoda u menzama ili restoranima sa samoposlu ­ 
živanjem, čak i ako su opremljeni elektri čnim grijalicama ili 
grijalicama vodenom kupkom za zagrijavanje stolnih proiz ­
voda (tarifni broj 9403).  
8421  Centrifuge, uklju čujući centrifuge za sušenje; ure đaji i 
aparati za filtriranje ili pro čišćavanje, za teku ćine ili 
plinove  
8421 39 35  kataliti čkim postupkom  
U ovaj se podbroj razvrstava kataliti čke uređaje za pro či­ 
šćavanje ispušnih plinova za ugradnju u ispušni sustav 
motornih vozila ili u ispušne vodove industrijskih postro ­
jenja radi uklanjanja duši čnog oksida i ako treba i drugih 
štetnih tvari (na primjer, uglji čnog monoksida i ugljikovo ­
dika) kemijskim reakcijama za održavanje čistoće zraka. 
Katalitički pretvara či (konverteri) u motornim vozilima 
sastoje se od ku ćišta s kerami čkim pčelinjim sa ćem (mono ­
litni nosa č), koje se sastoji od kanala obloženih aktiviranim 
katalitičkim materijalom. U industrijskim se postrojenjima 
pročišćivači dimnih plinova sastoje od nosivog okvira s 
velikim brojem kataliti čkih sastavnica. Me đutim, monolitni 
nosači i kataliti čki sastavnica razvrstavaju se kao katalizatori 
pod tarifni broj 3815 ako ih se isporu čuje zasebno.  
8421 39 85  ostalo  
Uz uređaje koji rade na osnovi elektrostati čkih ili toplinskih 
(termičkih) postupaka, ovdje se razvrstava, na primjer, 
uređaje za pro čišćavanje plinova koji odvajaju mješavine 
plinova u pojedina čne sastavne dijelove postupkom priguši ­
vanja.  
8422  Strojevi za pranje posu đa (suđerice); strojevi za čišćenje 
ili sušenje boca ili drugih spremnika; strojevi za punje ­
nje, zatvaranje, pe čaćenje ili etiketiranje boca, limenki, 
kutija, vre ća ili drugih spremnika; strojevi za stavljanje 
poklopaca na boce, staklenke, tube i sli čne spremnike; 
ostali strojevi za pakiranje ili zamatanje (uklju čujući 
strojeve za zamatanje termoskupljaju ćom folijom); stro ­
jevi za gaziranje pi ća 
8422 90 10  strojeva za pranje su đa (suđerica)  
Posebno isporu čene programatore za strojeve za pranje su đa 
razvrstava se prema njihovim svojstvima (na primjer, u 
tarifni broj 9107 00 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 437  
8423  Vage (osim vaga osjetljivosti 5 centigrama i finijih) 
uključujući i strojeve za brojenje i provjeru koji rade 
na temelju vaganja mase; utezi za sve vrste vaga  
8423 20 10  za elektroni čko vaganje  
Te vage se smatra „elektroni čkim vagama” kad je u mjerni 
uređaj ugrađen mikroprocesor, na primjer, za izra čunavanje 
iznosa ra čuna za dobivenu koli činu pomo ću pojedina čne 
cijene (cijene po jedinici, na primjer, po kilogramu) 
unijete u vagu.  
8423 20 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i elektromehani čke vage za 
prijenosnice što rade neprekidno. Izvedba i na čin rada tih 
vaga jednak je onima elektromehani čkih vaga opisanih u 
objašnjenjima za podbroj 8423 81 80.  
8423 30 10  za elektroni čko vaganje  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 20 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8423 30 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava i elektromehani čke vage za 
konstantnu masu i vage za ispuštanje unaprijed odre đene 
mase materijala u vre ćice, vreće ili spremnike, uklju čujući 
odmjerne (dozirne) vage.Izvedba i na čin rada tih vaga 
jednak je onima elektromehani čkih vaga opisanih u obja ­ 
šnjenjima za podbroj 8423 81 80.  
8423 81 21 do 
8423 81 29  za elektroni čko vaganje  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 20 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8423 81 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava elektromehani čke vage u kojih 
se masu predmeta pomo ću mjernog pretvornika ugra đenog u 
vagu pretvara u elektri čnu mjernu veli činu (napon) i mjeri 
pomoću skale mjernog ure đaja ugrađenog u vagi. U pravilu 
se mjerni pretvornici (transdjuseri) u takvim vagama sastoje 
od mjernih ćelija ili plo čica s mjerilima na rastezanje (elek ­
trični otpor) spojenima tako da tvore elektri čni most. Sila 
izazvana masom koju se mjeri deformira pretvornik za 
mjerenje optere ćenja ili šipku koja dovodi do promjene 
dužine (skra ćivanja ili produljivanja) vrpce za mjerenje iste ­
zanja i time izaziva promjenu otpora proporcionalnu masi 
koju se važe, a nju mjerni most kao promjenu napona šalje 
na skalu mjernog ure đaja. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 438  
Uz mjerne ure đaje koji su obi čno smješteni u jednom ku ći­ 
štu, nazvane „jedinicama za vaganje, pokaznim vagama ili 
indikatorima vaganja”, elektromehani čke vage mogu imati i 
druge jedinice me đusobno povezane kabelima (na primjer, 
tipkovnice, memorije, pisa či, pokaznike (displeje), uprav ­
ljačke jedinice i čitače kartica za nadzor pristupa vagama). 
U sustavima za vaganje ove vrste nekoliko vaga može biti 
povezano sa zajedni čkim mjernim instrumentom (takve su 
vage poznate pod nazivom „dislocirani terminali za vaga ­
nje”). 
Naprijed navedene vage mogu tako đer biti opremljene su če­
ljem putem kojega se vage spajaju na jedinicu za auto ­
matsku obradu podataka.  
8423 82 20  za elektroni čko vaganje, isklju čujući uređaje za vaganje 
motornih vozila  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 20 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8423 82 81 i 
8423 82 89  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 81 80 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8423 89 20  za elektroni čko vaganje  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 20 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8423 89 80  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8423 81 80 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8424  Mehani čki uređaji (neovisno jesu li na ru čni pogon ili 
ne) za izbacivanje, štrcanje ili raspršivanje teku ćina ili 
praha; aparati za gašenje požara, neovisno jesu li napu ­
njeni ili ne; pištolji za štrcanje i sli čni uređaji; strojevi za 
izbacivanje mlaza pare ili pijeska i sli čni strojevi za 
izbacivanje mlaza  
8424 30 10  pogonjeni stla čenim zrakom  
U ovaj se podbroj razvrstava, na primjer, stroj za izbaci ­
vanje mlaza pijeska s ugra đenim kompresorom zraka za 
čišćenje svjećica za paljenje ili za podešavanje tzv. mono ­
litnih elektri čnih kondenzatora. 
Pod podešavanjem u prethodnom slu čaju podrazumijeva se 
uklanjanje vodljivog materijala kondenzatora pomo ću mlaza 
pijeska u koli čini potrebnoj za postizanje željenog kapaciteta 
kondenzatora.  
8424 89 70  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava tzv. „strojeve za pranje” za 
čišćenje motornih vozila, kovinskih dijelova ili druge robe 
štrcanjem vode, petroleja ili drugih teku ćina. Oni su oprem ­
ljeni sisaljkom, cijevima s brizgaljkom i, prema potrebi, 
uređajem za transport, ure đajem za grijanje itd. što čini 
cjelinu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 439  
U ovaj se podbroj ne razvrstava ure đaje za čišćenje mlazom 
vode pod visokim pritiskom (podbrojevi 8424 30 01 do 
8424 30 08).  
8426  Brodske dizalice (samarice); dizalice (kranovi), uklju ču­
jući kabelske dizalice; portalni prijenosnici, portalna 
nasložna kola i samokretne dizalice  
8426 41 00 i 
8426 49 00  ostali strojevi, samokretni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8426, dio „samokretni 
i drugi pokretni strojevi i ure đaji” pod (b) 2. 
Za razlikovanje samokretnih strojeva i ure đaja iz ovih 
podbrojeva s jedne strane i vozila za posebne namjene iz 
tarifnog broja 8705 s druge strane, treba polaziti od toga da 
samokretni strojevi iz ovih podbrojeva u pravilu imaju slje ­
deće značajke: 
1. kreću se pomo ću motora koji je sastavni dio ure đaja za 
dizanje, 
2. imaju najve ću brzinu ne ve ću od 20 km/h, 
3. imaju samo jednu kabinu koji je sastavni dio ure đaja za 
dizanje, 
4. obično se ne kre ću s teretom, a ako to i čine, kretanje je 
ograničeno i sporedno u odnosu na njihovu glavnu funk ­
ciju dizanja.  
8428  Ostali strojevi za dizanje, rukovanje, utovar ili istovar 
(na primjer, dizala, pokretne stube, transporteri, ži čare) 
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća dizala sa sustavima gusjenica 
koja se koriste za pomicanje invalidskih kolica s osobom niz 
i uz stepenice, a koja se razvrstavaju pod tarifni broj 8714 
kao dodaci za invalidska kolica.  
8428 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. kotrlja če zvane i „valj čane staze” s pogonjenim ili nepo ­
gonjenim valjcima, koji materijal za valjanje dovode ili 
odvode od valja čkog stana ili prenose od jednog do 
drugog valja čkog stana; 
2. stezne kotrlja če (pinch rolls) koje služe za istu namjenu, 
a sastoje se od dva reda valjaka izme đu kojih se provodi 
materijal za valjanje; 
3. kotrlja če za hlađenje, koje se nalaze na kraju valja čke 
pruge i valjani materijal (na primjer, šipke, žicu) 
lagano prenose dalje, pri čemu ga okolni zrak hladi;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 440  
4. kotrlja če koje se mogu naginjati, za valja čke stanove s 
više parova valjaka poredanih jedne iznad drugih (trio i 
dvostruki duo stanovi). Doti čni uređaj sastoji se od 
prekretne plo če na osi koja se nalazi na najudaljenijem 
kraju valjaonice. Plo če su opremljene pogonskim valj ­
cima. Nakon prolaska kroz jedan niz valjaka, materijal 
za valjanje stiže na kotrlja ču koja se naginje i namješta 
na visinu sljede ćeg niza valjaka kroz koje pogonjeni 
valjci guraju materijal za valjanje; 
5. prevla čnike koje se rabi u valja čkim prugama s paralelno 
postavljenim valja čkim stanovima, a što premještaju na 
primjer, šipke s kotrlja če prvog valja čkog stana na 
kotrljaču drugog valja čkog stana; 
6. prekretnike, što proizvod prevr ću ili okre ću; 
7. strojevi namijenjeni daljinskom rukovanju visokoradioak ­
tivnim tvarima. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava: ure đaje za rukovanje, 
samohodne, za ingote kao i ure đaje (na primjer, dizalice i 
mosne dizalice) koji služe samo za dodavanje valjaoni čkim 
stanovima, a ne sudjeluju u njihovu pravom radu (podbro ­
jevi 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 ili 8426 99 00);  
8429  Samokretni buldožeri, angldozeri, grejderi, ravnja či, 
skrejperi, bageri (jaružala), rovokopa či, utovariva či sa 
žlicom, strojevi za nabijanje i cestovni valjci  
8429 30 00  skrejperi  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8429, drugi odlomak 
pod C. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava sastavljene (složene, kombi ­
nirane) skrejpere (struga če) koji se sastoje od traktora (pa i 
jednoosovinskog) i samog skrejpera (priklju čnog skrejpera). 
Sastavne dijelove treba na temelju napomene 2 uz 
poglavlje 87 razvrstati prema njihovim zna čajkama (traktor 
u tarifni broj 8701, a priklju čni skrejper u 
podbroj 8430 69 00).  
8432  Strojevi za pripremu ili kultiviranje zemlje za poljopri ­
vredu, hortikulturu ili šumarstvo; valjci za travnjake i 
športske terene  
8432 39 11  sija čice sa centralnim pogonom i preciznim razmakom  
U ovaj se podbroj razvrstava strojeve koji sjeme, tj. poje ­
dina zrna unose u zemlju u redovima s kontroliranim 
jednakim razmacima. Takvi strojevi mogu istodobno 
unositi zrna i u više redova.  
8433  Strojevi i ure đaji za berbu, žetvu ili vršidbu, uklju čujući 
strojeve za baliranje slame ili sto čne hrane; kosilice za 
travnjake ili sijeno; strojevi za čišćenje ili sortiranje jaja, 
voća ili drugih poljoprivrednih proizvoda, osim strojeva 
iz tarifnog broja 8437  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 441  
8433 11 10 do 
8433 19 90  kosilice za travnjake, parkove ili sportske terene  
U svezi s tzv. kosilicom sa sjedalom za rukovatelja, vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 8433, dio A, predzadnji 
odlomak.  
8438  Strojevi, nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu u 
ovom poglavlju, za industrijsku pripremu ili proizvodnju 
hrane ili pi ća, osim strojeva za ekstrakciju ili pripremu 
životinjskih ili nehlapivih (masnih) biljnih masti ili ulja  
8438 80 10  za preradu kave ili čaja 
U ovaj se podbroj razvrstava, na primjer, strojeve za mije ­ 
šanje razli čitih vrsta čaja ili za mljevenje kave. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava strojeve za industrijsku 
pripravu gotovih čajeva i kave (podbroj 8419 81 20), stro ­
jeve za prženje kave (podbroj 8419 89 98), ni strojeve za 
proizvodnju praha od kave (instant kave) (pod ­
broj 8419 39 00).  
8439  Strojevi za proizvodnju celuloze od vlaknastih celuloznih 
materijala ili strojevi za proizvodnju i dovršavanje 
papira ili kartona  
8439 30 00  strojevi za dovršavanje papira ili kartona  
Uz strojeve i ure đaje navedene Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8439, dio III, u ovaj se podbroj razvrstava i strojeve za 
pergamentnu doradu. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) strojeve i ure đaje koji doduše obavljaju radove jednake 
ili slične kao navedeni strojevi i ure đaji, ali ne obra đuju 
papir ili karton u arcima, nego robu od papira ili kartona. 
To je na primjer, slu čaj sa strojevima za parafiniranje 
čaša ili spremnika postupkom uranjanja (pod ­
broj 8479 89 97). Strojeve i ure đaje što proizvode 
gotovu robu od papira ili kartona, kao na primjer, čaše, 
spremnike ili kutije razvrstava se u tarifni broj 8441; 
b) strojeve kojima se obra đuju listovi papira ili kartona, ali 
kojima se izra đuju proizvodi koji više nisu papir ni 
karton za potrebe kombinirane nomenklature. To je na 
primjer, slu čaj sa strojevima, koji oslojavaju podloge 
brusnim materijalima ili emulzijama osjetljivim na svjet ­
lost (podbroj 8479 89 97).  
8441  Ostali strojevi za preradu papirne mase, papira ili 
kartona, uklju čujući strojeve za rezanje svih vrsta  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 442  
8441 10 20  ostali strojevi za uzdužno i popre čno rezanje  
Ovaj podbroj obuhva ća strojeve za proizvodnju listova odre ­ 
đenog formata od kontinuiranih traka papira samo 
poprečnim rezanjem ili istovremeno uzdužnim i popre čnim 
rezanjem.  
8441 10 30  giljotine  
Ovaj podbroj obuhva ća strojeve za rezanje svežnjeva papira 
jednom oštricom, dok šipka postavljena iznad plo če za 
rezanje čvrsto drži papir na mjestu duž reza. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća strojeve s jednom oštricom i 
okretnom površinom za rezanje za podrezivanje rubova 
knjiga, u kojima se blokovi knjiga okre ću za 90° nakon 
prvog i drugog rezanja.  
8441 10 70  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća strojeve s tri noža postavljene na 
90° jedan u odnosu na drugog, a koji se koriste za podre ­
zivanje rubova knjiga. Dva noža istovremeno podrezuju 
gornji i donji brid bloka knjiga te potom tre ći nož podrezuje 
prednji brid ili obrnuto. 
U ovaj se podbroj razvrstava posebno rukom ili nogom 
(pedalom) pogonjenje strojeve.  
8442  Strojevi, aparati i ure đaji (osim alatnih strojeva iz 
tarifnih brojeva 8456 do 8465) za pripravu ili izradu 
ploča, valjaka ili ostalih tiskarskih formi; plo če, valjci i 
ostale tiskarske forme; plo če, valjci i litografski kamen, 
pripravljeni za tiskarske namjene (na primjer, brušeni, 
nazrnčani ili polirani)  
8442 30 00  strojevi, aparati i ure đaji 
Ovaj podbroj uklju čuje strojeve za fotoslog i kompozere, 
koji komponiraju uzastopnim fotografiranjem znakova 
montiranih na okretne diskove ili na prednju stranu 
posebnih matrica ili znakova koje na katodnoj cijevi 
stvara matrica s vrlo malenim preklapaju ćim točkama. 
Ovaj podbroj tako đer uključuje kompozere koji koriste 
lasersku zraku, koja se projicira na fotografski film.  
Ovaj podbroj tako đer uključuje aparati za lijevanje slova i 
slaganje slova (na primjer, linotip, monotip, intertip stroje ­
vi), sa ili bez ure đaja za lijevanje. 
Lijevanje sloga može se vršiti ru čno ili mehani čki pomoću 
manje ili više složenih strojeva. Razvrstana aparatura i stro ­
jevi uklju čuju: 
1. matrice, male plo če, obično od bakra i nikla, utisnute 
strojem za prosijecanje. Koriste se za proizvodnju 
zasebnih tiskarskih slogova;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 443  
2. ploča za ravnanje prednje strane tiskarskog sloga ru čnim 
blanjanjem. One se uglavnom sastoje od potpuno glatke 
ploče koja je razrezana po sredini i opremljena spravom 
za učvršćivanje koja drži slog na mjestu; 
3. automatske ljeva če sloga. Tiskarski slog se u njima stva ­
raju slovo po slovo, ali nije složen. Obi čno se sastoje od 
električno zagrijanog talioni čkog lonca koji sadrži rasta ­
ljeni metal, od ure đaja za hla đenje kalupa kako bi se 
ubrzalo skru ćivanje, i od mehanizama za blanjanje i 
ravnanje tiskarskih slova; 
4. mehanizme za lijevanje tiskarskog sloga za linije, mate ­
rijal za praznine (namještaj), itd. koji rade na principu 
ekstruzije. 
5. slagaljke koje se koriste za po četak slaganja, i na koje se 
ručno slažu jedna ili više linija tiskarskog sloga. Sastoje 
se većinom od malenih dobro izblanjanih drvenih ili 
metalnih plo ča, s prirubnicama na dvije susjedne strane 
te često s pomi čnim kliza čem za u čvršćivanje. Ovaj 
podbroj uklju čuje i tiskarske okvire, koji su sli čni ali 
veći, koji drže tiskarski slog za cijelu stranicu; 
6. zatvorene kompozicije, okvire od lijevanog željeza ili 
čelika koji drže nekoliko stranica za tisak. Jedna, dvije 
ili četiri stranice se drže na mjestu u zatvorenoj kompo ­
ziciji pomo ću metalnih klinova (posebni metalni klin) ili 
mehaničkim spravama za pri čvršćivanje (tip matice ili 
vijka itd.), koje tako đer potpadaju u ovaj tarifni broj. 
Uz gore navedene strojeve i aparaturu za lijevanje i slaganje 
tiskarskog sloga, postoji cijela grupa drugih strojeva koji 
mehanički liju i slažu tiskarski slog. Navedeno se izvodi 
ili u sklopu dva zasebna postupka na dva razli čita ali pove ­
zana stroja (prvi stroj proizvodi perforiranu papirnu traku 
koja kontrolira drugi stroj čija je zada ća slaganje tiskarskog 
sloga zasebno ili u blokove linija) ili kao jedan postupak na 
istom stroju. Ovi, često vrlo složeni, strojevi uklju čuju: 
1. strojeve za lijevanje i slaganje pojedina čnog tiskarskog 
sloga (monotip) koji, radom na traci koju je ranije perfo ­
rirao stroj za predslaganje, pomo ću pneumatskih releja 
izabiru posebne matrice koje sadrži stroj koji proizvodi 
pojedinačne tiskarske znakove i slaže ih u tiskarske 
okvire (koji su tako đer ugrađeni u stroj). 
Ovi strojevi se koriste zajedno sa strojem za predslaganje 
koji ima perforator s tipkovnicom koji proizvodi predslog 
na papirnoj traci. U ovaj se podbroj razvrstavaju i nave ­
deni strojevi za predslaganje; 
2. strojeve s tipkovnicama za lijevanje i slaganje pojedi ­
načnog tiskarskog sloga, kod kojih se sve radnje 
izvode na istom stroju (Rototip itd.);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 444  
3. strojeve za lijevanje sloga u redove.Matrice, nakon što se 
ručno slože u redove, ugra đuju se u stroj koji lijeva 
tiskarski slog i izbacuje ga u obliku redova sloga 
(redak linotipa); 
4. strojeve za slaganje i lijevanje redova sloga. Ovo su 
složeni strojevi s tipkovnicama razli čitih vrsta (Intertip, 
Linotip itd.) koji na istom stroju i slažu i lijevaju 
tiskarski slog u obliku redova. Neki od ovih strojeva 
imaju i spravu koja im omogu ćava rad na papirnatim 
trakama koje su ranije perforirane na zasebnom stroju, 
koji se tako đer razvrstava u ovaj podbroj.  
Ovaj podbroj uklju čuje strojeve, aparaturu i opremu za 
pripremu ili izradu plo ča, valjaka ili drugih tiskarskih 
komponenata opisanih u Objašnjenjima za tarifni broj 8442, 
dio A 1 do 3.  
Međutim, ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) automatske strojeve za obradu podataka za univerzalnu 
primjenu, što na primjer, uz vo đenje knjigovodstva i 
obračuna plaća služe još i za fotoslog, pa su za tu 
svrhu priklju čene kablom (on-line) na stroj za fotoslog 
radi upravljanja njime i opskrbljivanja skupovima poda ­
taka (tarifni broj 8471 – vidjeti napomenu 5 A uz ovo 
poglavlje); 
b) samostojne telegrafske ure đaje za primanje i odašiljanje 
(tarifni broj 8517).  
8442 50 00  plo če, valjci i ostale tiskarske forme; plo če, valjci i lito ­
grafski kamen, pripremljeni za tiskarske namjene (na 
primjer, brušeni, nazrn čani ili polirani)  
Prirodni litografski kamen sastoji se od vrste vapnenca sa 
sitnim homogenim zrncima. Umjetni litografski kamen 
obično je izra đen od mljevenog i prešanog cementa i 
kalcij karbonata. 
Litografski je kamen iz ovih tarifnih podbrojeva: 
— prekriven ilustracijama, koje su izra đene ručno ili foto ­
grafski prenesene; ili 
— brušen ili nazrn čan da bi ga se bez daljnje obrade u činilo 
prikladnim za crtanje ili pisanje. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava neprera đeni vapnenac (u 
sirovom stanju) što ga se naziva litografskim kamenjem 
(podbroj 2530 90 00).  
8443  Tiskarski strojevi za tiskanje pomo ću ploča, valjaka i 
ostalih tiskarskih formi iz tarifnog broja 8442; ostali 
pisači, strojevi za kopiranje i telefaksni ure đaji, neovisno 
jesu li kombinirani ili ne; njihovi dijelovi i pribor  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 445  
8443 39 00  ostalo  
Aparati iz ovog podbroja obuhva ćaju aparate za fotografsko 
kopiranje tehni čkih nacrta i diazo kopirne aparate koji se 
koriste za kopiranje prozirnih izvornika na fotoosjetljivi 
papir. Kao posljedica prolaza svjetlosti kroz prozirni izvor ­
nik, diazo spoj ili fotoosjetljive soli željeza u kopirnom 
papiru na osvijetljenim se mjestima raspadnu. Postupkom 
razvijanja neosvijetljene površine postaju vidljive. Ti 
aparati u pravilu daju plavkaste preslike, na kojima pojedi ­
načne crte nisu jednako oštre kao na izvorniku. 
Ovaj podbroj tako đer uključuje aparate za kontaktno kopi ­
ranje i aparate za toplinsko kopiranje. 
Ovaj podbroj uklju čuje nemehani čke pisače, pod uvjetom da 
ih se može povezati na stroj za automatsku obradu podataka 
ili na mrežu, kao na primjer: 
1. toplinski pisa či, u kojima elektri čki zagrijana pisa ća 
glava stvara željene znakove na toplinski osjetljivom 
papiru putem iglaste matrice; 
2. elektrostatski pisa či, u kojima pomi čni, statički nabijeni 
metalni vrhovi pisa će glave stvaraju nevidljive znakove, 
koji se sastoje od malih, elektrostatski nabijenih to čkica 
na elektrografskom papiru. Teku ći se toner koristi za 
bojenje nabijenih to čkica, stvaraju ći vidljive znakove. 
Naprijed navedenim pisa čima upravljaju mediji za spre ­
manje podataka (na primjer, CD ROM-ovi, diskete, 
magnetske vrpce ili poluvodi čki mediji) ili drugi strojevi 
osim strojeva za automatsku obradu podataka (na primjer 
digitalni fotoaparati, video kamere ili telefoni za mobilne 
radiotelefonske mreže).  
8443 91 10 do 
8443 99 90  dijelovi i pribor  
Uz strojeve navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8443, dio II, u ovaj se podbroj razvrstava, na primjer, i: 
1. automatske dodava če (uređaje za ulaganje limova) za stro ­
jeve za tiskanje na bijelom limu; 
2. uređaje za natezanje papira, koji obi čno rade pneumatski, 
a papir doveden rotacijskom stroju za tiskanje od ure đaja 
za odmotavanje drže pod stalnom (konstantnom) napeto ­ 
šću; 
3. uređaje anti-offset, osim onih na štrcanje; 
4. tiskarske lance, igli časte glave, pisa će glave i lepezaste 
pisače. 
8443 99 10  elektroni čki sklopovi  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 446  
Elektronički sklopovi sastoje se od jednog ili više tiskanih 
krugova opremljenih elektroni čki integriranim krugovima iz 
tarifnog broja 8542. Mogu tako đer sadržavati diskretne 
aktivne elemente, diskretne pasivne elemente, proizvode iz 
tarifnog broja 8536 ili druge elektri čne ili elektromehani čke 
uređaje, uz uvjet da ne gube obilježja elektroni čnih sklo­
pova. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) mehanizme (bez elektroni čkih sastavnica); 
b) module (koji se sastoje od mehanizama i elektroni čkih 
sklopova), kao što su kasetni, CD (compact disc) ili 
DVD ure đaji za čitanje podataka, video ili audio repro ­
dukciju, koji se sastoje od mehanizama i sklopova za 
elektronički nadzor i obradu signala.  
8445  Strojevi za pripravu tekstilnih vlakana; strojevi za 
predenje, dubliranje ili kon čanje i ostali strojevi za 
proizvodnju tekstilne pre đe; strojevi za namatanje 
tekstilnih materijala (uklju čujući za namotavanje 
potke) i strojevi za pripravu tekstilne pre đe za 
uporabu na strojevima iz tarifnih brojeva 8446 ili 8447  
8445 90 00  ostalo  
Uz strojeve opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8445, 
dio E, u ovaj se podbroj razvrstava i sljede će strojeve za 
tkaonice: strojeve za premotavanje niti osnove sa valjka 
snovaljke na osnovin valjak, strojeve za križno prematanje 
i strojeve za osiguranje dovoljne koli čine niti tijekom tkanja 
te strojeve za uvo đenje (udijevanje) niti za vezenje. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava ru čne vezače čvorova, tj. 
male uređaje (alate) koje se drži u ruci, za vezivanje preki ­
nutih niti iz tarifnog broja 8205.  
8446  Strojevi za tkanje (tkala čki stanovi)  
U ovaj se tarifni broj razvrstava tkala čke strojeve opisane u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 8446, uklju čujući tkalačke 
strojeve za aksminsterske sagove, tkanje šenil pre đe, 
baršuna (uklju čujući i za kord baršun), lanenog platna, 
frotira, krepa, jedrenine, pogonskog i drugog remenja.  
8447  Strojevi za pletenje, prošivno-pleta ći strojevi i strojevi za 
proizvodnju obavijene pre đe, tila, čipke, veza, pozamen ­
terije, pletenica ili mreža te tafting strojevi  
8447 20 20 i 
8447 20 80  strojevi za ravno pletenje; prošivno-pleta čki strojevi  
U ove se podbrojeve razvrstava strojeve za ka čkanje, što 
izgledaju kao strojevi za lan čano pletenje, a rabi ih se za 
izradu uresnih opšava, lan čića (resa), zavjesa, mreža, čipaka 
itd. (na primjer, galonski strojevi za ka čkanje, strojevi za 
kačkanje čipaka, strojevi za ka čkanje zavjesa, strojevi za 
kačkanje rubnih vrpci).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 447  
8447 90 00  ostalo  
Pored strojeve navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8447, dio C, u ovaj se podbroj razvrstava i: 
1. ručne strojeve za vezenje (strojeve za vezenje s panto ­
grafskim čunkom), čunkovne automate za vezenje sa 
Jacquardovim ili sli čnim mehanizmima, višeiglene stro ­
jeve za vezenje i automate za vezenje s više glava (s više 
strojnih glava za vezenje na zajedni čkom stolu i sa 
Jacquardovim ili sli čnim mehanizmom); 
2. pletilice čipaka koje proizvode jednonitne ili višenitne 
čipke (pletene čipke) pomo ću pletilice; 
3. strojeve za pletenice i strojeve na vretena, koji, prepleta ­
njem niti putem vretena opremljenih s cijevkama niti i 
kružnim i kosim putanjama, izra đuju proizvode u 
komadu (na primjer, plosnate ili okrugle pletenice) ili 
raznim oblicima (tekstilne cijevi, pletenice, rovinge, 
cjevaste pletenice, cjevaste obrube) ili prekrivaju 
dugmad, drvene proizvode, žljebove, itd., nitima (na 
primjer, tkala čki strojevi za okrugle pletenice, tkala čki 
strojevi za cjevaste pletenice, tkala čki strojevi za plete ­
nice za pakiranje, itd.). 
Međutim, strojevi za posebne pletenice namijenjene obla ­
ganju kabela i drugih vodi ča električne energije, ili za 
pletenje ili kon čanje fleksibilnih ži čanih vodi ča, razvrsta ­
vaju se u tarifni broj 8479. 
4. strojeve za pozamanteriju (osim strojeva za izradu plete ­
nica navedenih u to čki 3), uklju čujući: 
a) strojeve za izradu pompona i šenil-pre đe; 
b) strojeve za izradu okrugle i ukrasne šenil-pre đe i stro­
jeve za izradu vijenaca od šenil-pre đe za boži ćna 
drvca; 
c) strojeve za usukavanje i rezanje resa. 
Međutim, balansirni strojevi, odnosno tkala čki strojevi za 
izradu traka ili pozamanterije, razvrstavaju se u tarifni 
broj 8446, a strojevi za ka čkanje za izradu pozamanterije 
razvrstavaju se u podbrojeve 8447 20 20 ili 8447 20 80.  
8448  Pomo ćni strojevi za uporabu sa strojevima iz tarifnog 
broja 8444, 8445, 8446 ili 8447 (na primjer, listovni 
strojevi, žakarski strojevi, automatski ure đaji za 
zaustavljanje i mehanizmi za mijenjanje čunaka); dije ­
lovi i pribor pogodni za uporabu isklju čivo ili uglavnom 
sa strojevima iz ovog tarifnog broja ili iz tarifnog 
broja 8444, 8445, 8446 ili 8447 (na primjer, vretena i 
krilca za vretena, obloge za grebenaljke (karde), češljevi, 
ekstruzijske mlaznice, čunci, kotlaci, listovi za kotlace i 
igle za pleta će strojeve)  
8448 11 00 i 
8448 19 00  pomoćni strojevi za strojeve iz tarifnog broja 8444, 8445, 
8446 ili 8447  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 448  
U ove se podbrojeve ne razvrstava: 
a) strojeve za uklanjanje ostataka niti s navitaka potke za 
tkalačke stanove ni strojeve za čišćenje lamela (pod ­
broj 8479 89 97); 
b) uređaje za ispitivanje jednolikosti niti namatanjem na 
bubanj ili plo ču (podbroj 9017 80 90); 
c) čistače niti koji rade elektri čnim (na primjer, fotoelek ­
tričnim) postupkom (podbroj 9031 80 20 ili 9031 80 80).  
8451  Strojevi i ure đaji (osim strojeva iz tarifnog broja 8450) 
za pranje, čišćenje, cije đenje, sušenje, gla čanje, prešanje 
(uključujući preše za termofiksiranje), bijeljenje, boje ­
nje, apretiranje, doradu, prevla čenje ili impregniranje 
tekstilne pre đe, tkanina ili gotovih tekstilnih proizvoda 
i strojevi za nanošenje paste na osnovnu tkaninu ili 
drugu podlogu koje se rabi u proizvodnji podnih 
obloga kao što je linoleum; strojevi za namatanje, odma ­
tanje, presavijanje, rezanje ili zup často narezivanje 
tekstilnih materijala  
8451 90 00  dijelovi  
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) specijalne tuljke i špule za strojeve i ure đaje za bojenje 
(razvrstavanje prema zna čajkama sastavnog materijala – 
napomena 1 (c) uz odsjek XVI); 
b) oštrice i noževe za ure đaje za podrezivanje (tarifni 
broj 8208); 
c) elektrostatske ure đaje za strojeve za pahulji čanje (floki ­
ranje) (tarifni broj 8543).  
8452  Šiva ći strojevi, osim strojeva za prošivanje knjiga iz 
tarifnog broja 8440; poku ćstvo, postolja i poklopci 
posebno konstruirani za šiva će strojeve; igle za šiva će 
strojeve  
8452 10 11 i 
8452 10 19  šivaći strojevi (samo za štep bod), s glavom mase ne ve će 
od 16 kg bez motora ili 17 kg uklju čujući motor; glave 
šivaćih strojeva (samo za štep bod), mase ne ve će od 
16 kg bez motora ili 17 kg uklju čujući motor  
1. Ovi podbrojevi obuhva ćaju strojeve za šivanje i glave 
strojeva za šivanje sa sljede ćim obilježjima: 
a) mora se raditi o strojevima za prošivanje zrn čanim 
(štep) bodom (ravni šav, cikcak šav, ukrasni šav), 
odnosno strojevima s dvije niti, od kojih je jedna 
provedena kroz iglu, a druga se ispod nje prenosi 
čunom; 
b) glava ne smije imati masu ve ću od 16 kg bez motora 
ili 17 kg uklju čujući motor (u slu čaju nepotpune 
glave koja se razvrstava kao potpuna glava u skladu 
s Općim pravilom 2 (a) za tuma čenje kombinirane 
nomenklature, uzima se u obzir masa potpune glave).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 449  
2. Glava stroja za šivanje uklju čuje radnu jedinicu stroja 
(uključujući, prema potrebi, motor ugra đen u glavu ili 
montiran na nju) i sastoji se od ruke s mehanizmom za 
vođenje igle i postolja s mehanizmom čunaka, te po 
mogućnosti uređaja za dizanje pritisnog stopala. Dijelo ­
vima glave za šivanje ne smatra se postolje, stol i drugo 
pokućstvo (uklju čujući uređaj za pogon ili upravljanje 
nogom) kao ni kov čeg. 
3. Treba napomenuti da je kod nekih prenosivih (portabl) 
strojeva za šivanje donja plo ča napravljena tako da služi i 
kao stalak. U tom se slu čaju radi o stroju za šivanje, a ne 
glavi stroja za šivanje.  
8456  Alatni strojevi za obradu svih vrsta materijala odvaja ­
njem materijala, laserom ili drugim svjetlosnim ili foton ­
skim snopom, ultrazvukom, elektroerozijom, elektroke ­
mijskim postupkom, snopom elektrona, snopom iona ili 
mlazom plazme; strojevi za rezanje mlazom vode  
8456 11 10  vrste koja se upotrebljava isklju čivo ili uglavnom u 
proizvodnji tiskanih krugova, sklopova tiskanih 
krugova, dijelova iz tarifnog broja 8517, ili dijelova stro ­
jeva za automatsku obradu podataka  
U ovaj se podbroj razvrstava na primjer, i strojeve za namje ­ 
štanje (podešavanje) elektri čnih otpornika u tiskanim krugo ­
vima nagrizanjem (struganjem) pomo ću laserskog snopa. 
Vodljivi materijal, koji čine otpornike na izolantnom 
pokrovu tiskanih krugova, odstranjuje se laserom do posti ­
zanja željenog otpora.  
8456 30 11  za rezanje pomo ću žice  
Ovi su strojevi opremljeni elektrodom koji se sastoji od 
tanke žice koja je namotana izme đu dviju špula koje se 
nalaze na suprotnim stranama izratka.  
8457  Obradni centri, strojevi konstruirani od standardnih 
jedinica (s jednom stanicom) i transfer strojevi s više 
stanica, za obradu kovina  
8457 10 10  horizontalni  
U ovaj se podbroj razvrstava centre za obradu u kojima se 
alat nalazi isklju čivo u vodoravnom vretenu, a izradak se 
obrađuje sa strane.  
8457 10 90  ostalo  
U ovaj se podbroj na primjer, razvrstava centre za obradu u 
kojima alat obra đuje izradak odozgo (uspravni centri za 
obradu) ili takve koji imaju i uspravna i vodoravna 
vretena (kombinirani centri za obradu) ili takve koji rade 
pomoću zakretne glave (univerzalni centri za obradu).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 450  
8458  Tokarilice (uklju čujući centre za tokarenje) za obradu 
kovina odvajanjem čestica  
Ovaj tarifni broj obuhva ća tokarilice koje su posebno izra ­ 
đene za obradu kovina, a koje odstranjuju materijal pomo ću 
alata za tokarenje. U pravilu se kod ovih strojeva izradak 
kojega treba obraditi vrti oko vlastite osi. No ovdje se uklju ­ 
čuje i tokarilice kod kojih se vrti alat ili se vrte i izradak i 
alat. 
Uz tokarilice navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8458, tre ći odlomak, u ovaj se tarifni broj razvrstava 
i specijalne tokarilice za natražno tokarenje, tokarilice sa 
šiljcima (s vode ćim i vu čnim vretenom), strojeve za 
ljuštenje vratila, tokarilice za rukavce ru čica, kao i univer ­
zalne tokarilice. Te univerzalne tokarilice izvana sli če toka­
rilicama sa šiljcima; od njih se razlikuju mehanizmom koji 
im dozvoljava da osim tokarenja mogu izvoditi i radove kao 
na primjer, bušenje, glodanje i odsijecanje.  
8459  Alatni strojevi (uklju čujući strojeve s radnim jedinicama 
na vodilicama) za obradu kovina odvajanjem čestica: za 
bušenje, razvrtanje, glodanje, urezivanje ili narezivanje 
navoja, osim tokarilica (uklju čujući centre za tokarenje) 
iz tarifnog broja 8458  
8459 10 00  strojevi s radnim jedinicama na vodilicama  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8459, tre ći odlomak 
pod 1.  
8459 31 00 i 
8459 39 00  ostali kombinirani strojevi za razvrtanje i glodanje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8459, tre ći odlomak 
pod 3, tre ći stavak.  
8460  Alatni strojevi za uklanjanje srha, oštrenje, brušenje, 
honanje, lepanje, poliranje ili druk čiju završnu obradu 
kovina ili kermeta, pomo ću brusnog kamena, abraziva 
ili sredstava za poliranje, osim strojeva za ozubljivanje, 
brušenje ili završnu obradu ozubljenja iz tarifnog 
broja 8461  
8460 12 00 i 
8460 19 00  strojevi za ravno brušenje  
U ove se podbrojeve razvrstava strojeve za ravno brušenje 
navedene u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8460, tre ći 
odlomak pod 3. 
Ti su strojevi opremljeni ure đajima za mjerenje i regulaciju. 
Među te se ure đaje ubraja na primjer: 
1. linearne mjerne ure đaje s izravnim o čitavanjem, kao što 
su pomične mjerke s nonijusom itd. na kojima podjeljak 
pomaka dijela stroja odgovara 1/100 mm (0,01 mm);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 451  
2. projektore profila za kontrolu tijekom obrade. Ti ure đaji 
imaju zaslon za projiciranje od mutnog (matiranog) 
stakla sa skalom na kojem se vidjetivrlo pove ćanu 
sliku izratka i alata, tako da se može ocijeniti posmak 
izratka ili alata i napredovanje obrade izratka prema skali 
na zaslonu. Obradu se može kontrolirati i tako, da se na 
zaslon stavi nacrt gotovog izratka na providnom papiru u 
mjerilu koji odgovara pove ćanju projektora; zada ća se 
radnika sastoji u tome da dovede do podudaranja sliku 
izratka s nacrtom; 
3. uređaje za ograni čenje posmaka nosa ča alata ili izratka 
pomoću namjestivih grani čnika čije se položaje odre đuje 
pomoću krajnje (kona čne) mjerke; 
4. elektroni čke uređaje za ispitivanje i upravljanje za brusi ­
lice koje se pomo ću skale s podjelom namjesti na 
završne dimenzije izratka i pomo ću kojih se može uspo ­
riti i zaustaviti posmak alata kada dimenzije izratka 
postignu željenu veli činu. 
8460 22 00 do 
8460 29 90  ostali strojevi za brušenje  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 8460 12 00 i 8460 19 00.  
8460 22 00  strojevi za brušenje bez šiljka, numeri čki upravljani  
Strojevi za vanjsko brušenje bez šiljaka su strojevi za 
brušenje vanjskih promjera izradaka. Pri postupku brušenja 
bez šiljaka izradak nije stegnut, nego ga izme đu brusne 
ploče koja se vrti i plo če za regulaciju (što je tako đer pogo­
njena) podupire potporna poluga. Potrebni promjer utvr đuje 
se na temelju udaljenosti izme đu brusne plo če i kontrolne 
ploče. 
8460 23 00  ostali strojevi za cilindri čno brušenje, numeri čki uprav ­
ljani  
Ovaj podbroj obuhva ća strojevi za unutarnje brušenje služe 
za obradu brušenjem unutarnjih promjera, kao na primjer, 
provrta. Izradak stegnut u steznoj napravi obra đuje se 
brusnom plo čom čiji promjer mora biti prilago đen provrtu 
izratka.  
8460 24 00  ostalo, numeri čki upravljani  
Ovaj podbroj obuhva ća univerzalne strojeve za brušenje. 
Radi se o kombiniranim strojevima za vanjsko i unutarnje 
brušenje, te je stoga mogu ća istovremena obrada vanjskih i 
unutarnjih promjera predmeta.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 452  
8460 29 10  za cilindri čne površine  
Objašnjenje za podbroj 8460 23 00 se na odgovaraju ći način 
primjenjuje na strojeve za unutarnje bušenje. 
Objašnjenje za podbroj 8460 22 00 i za podbroj 8460 24 00 
se na odgovaraju ći način primjenjuje na strojeve za vanjsko 
brušenje bez šiljaka.  
8461  Alatni strojevi za dugohodno blanjanje, kratkohodno 
blanjanje, dubljenje ili provla čenje, ozubljivanje, 
brušenje ili završnu obradu ozubljenja, piljenje, 
rezanje reznom plo čom te ostali alatni strojevi za 
obradu kovina ili kermeta odvajanjem čestica, nespome ­
nuti niti uklju čeni na drugom mjestu  
8461 30 10 i 
8461 30 90  provlaka čice 
U ove se podbrojeve razvrstava vla čilice (vidjeti Objašnjenja 
HS za tarifni broj 8461, tre ći odlomak pod 4); to su alatni 
strojevi za obradu unutarnjih i vanjskih površina izratka 
pomoću ozubljenog reznog alata nazvanog provla čilom 
(iglom za provla čenje). Kod tih je strojeva izradak čvrsto 
stegnut, dok provla čilo pričvršćeno u drža č izvodi pravo ­
crtno ravnomjerno rezno kretanje (guranje ili vu čenje). 
Provlačilice se rabi za masovnu obradu unutarnjih površina 
sirovih ili predobra đenih izradaka, kroz koje se alat vodi. 
Izvlačilice omogu ćuju proizvodnju ravnih ili profiliranih 
vanjskih površina.  
8461 40 11 i 
8461 40 19  za izradu cilindri čnih zupčanika  
Pod pojmom valjkastog (cilindri čnog) ozubljenja u smislu 
ovih podbrojeva, podrazumijeva se samo ozubljenje koje je 
napravljeno od pripremaka u obliku valjaka i koji taj oblik 
valjka zadržavaju i nakon izrade zubi. 
U ove se podbrojeve razvrstava na primjer, strojeve za 
izradu čeonih zup čanika (čelnika), pužnih kola, puževa, 
zapornih (zaustavnih) kola i lan čanika.  
8461 40 31 i 
8461 40 39  za izradu ostalih zup čanika  
U ove se podbrojeve razvrstava, na primjer, strojeve za 
izradu ozubnica (ozubljenih letvi), stožastih zup čanika (stož ­
nika) i puževa koji nisu valjkastog (cilindri čnog) oblika.  
8461 40 71 i 
8461 40 79  opremljeni mikrometarskim sustavom namještanja s 
točnošću pozicioniranja po bilo kojoj osi od najmanje 
0,01 mm  
U svezi s ure đajima za mjerenje i regulaciju, vidjeti obja ­ 
šnjenja za podbrojeve 8460 12 00 i 8460 19 00.  
8470  Strojevi za ra čunanje i džepni strojevi za pohranu, 
reprodukciju i prikaz podataka, s ra čunskim funkci ­
jama; knjigovodstveni strojevi, strojevi za naplatu pošta ­
rine (frankiranje), strojevi za izdavanje karata i sli čni 
strojevi, s ugra đenim ure đajem za ra čunanje; regi ­
starske blagajne  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 453  
8470 10 00  elektroni čki strojevi za ra čunanje, sposobni raditi bez 
vanjskog izvora elektri čne energije i džepni strojevi za 
pohranu, reprodukciju i prikaz podataka, s ra čunskim 
funkcijama  
Ovaj podbroj primjerice obuhva ća: 
1. elektroni čke strojeve za ra čunanje u koje su ugra đeni sat 
s pokaznikom vremena i datuma te budilica ili, kao doda ­
tak, na primjer, i štoperica, tajmer ili glazbena 
tipkovnica; 
2. džepne elektroni čke strojeve napajane baterijom što, kao 
dodatak aritmeti čkim operacijama, posjeduju i memoriju 
za pohranu podataka za telefonski imenik, planer, blok s 
memorandumima, kalendar itd. (tzv. digitalne dnevnike); 
3. male džepne elektroni čke uređaje (nazvane i „mini ra ču­
nala” uz pomo ć kojih se gradi rije či ili rečenice koje se 
nakon toga uz pomo ć uporabljenog modula (elektroni čke 
memorije) prevodi u odabrani strani jezik. S ovim se 
uređajem može obavljati i jednostavne ra čunske opera ­
cije. Ovi ure đaji imaju alfanumeri čku tipkovnicu i pravo ­
kutni pokaznik. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje: 
a) ručne i džepne satove, u koje je ugra đen mali elektro ­
nički stroj za ra čunanje (tarifni broj 9101 ili 9102); 
b) upaljače za cigarete u koje su ugra đeni mali elektroni čki 
stroj za ra čunanje i elektroni čki sat (tarifni broj 9613); 
c) slične uređaje bez ra čunskih funkcija (tarifni broj 8543).  
8470 30 00  ostali ra čunski strojevi  
U ovaj se podbroj razvrstava neelektri čne strojeve za ra ču­
nanje opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8470, 
dio A, kojima vo đenje računskih operacija u pravilu omogu ­ 
ćuju zupčanici i zup časte letve, neovisno jesu li pogonjeni 
rukom, uz pomo ć motora ili elektromagnetnih naprava.  
8470 90 00  ostalo  
Osim strojeva i aparata spomenutih u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 8470, dio B i dio D, u ovaj se podbroj 
razvrstava strojeve za izdavanje etiketa s prodajnom cije ­
nom, izra čunatom iz jedini čne cijene i mase, te aparate za 
računanje cestarine i izdavanje ra čuna na autoputovima. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava odvojeno isporu čene pisače 
(tarifni broj 8443).  
8471  Strojevi za automatsku obradu podataka i njihove jedi ­
nice; magnetni ili opti čki čitači, strojevi za bilježenje 
podataka u kodiranom obliku na nosa če podataka i stro ­
jevi za obradu takvih podataka, nespomenuti niti uklju ­ 
čeni na drugom mjestu  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 454  
8471 70 30  opti čke, uklju čujući magnetno-opti čke 
Vidjeti dodatnu napomenu 2 uz ovo poglavlje.  
8472  Ostali uredski strojevi (na primjer, hektografski ili 
matrični strojevi za umnožavanje, strojevi za adresira ­
nje, automatski strojevi za isplatu nov čanica, strojevi za 
razvrstavanje, brojenje ili zamatanje kovanica, strojevi 
za oštrenje olovaka, strojevi za bušenje ili spajanje spoj ­
nicama (klamericama))  
U ovaj se podbroj razvrstava strojeve za pisanje s posebnom 
napravom za ispis naslovnih (adresnih) plo čica (šablona).  
8472 90 90  ostalo  
Pored strojeva opisanih u napomeni s objašnjenjem HS-a za 
tarifni broj 8472, petom stavku, to čkama 2, 3, 5, te od 7 do 
11 i od 16 do 22, ovaj tarifni podbroj obuhva ća i: 
1. strojeve i ure đaje za obostrano prevla čenje (kaširanje) 
ugovora, listova s podacima, nacrta, isprava ili drugih 
dokumenata prozirnom folijom, kako bi se ove doku ­
mente zaštitilo od starenja, krivotvorenja, prljanja ili 
kidanja. 
Međutim, slični strojevi koji se ne koriste u uredima 
(takozvane preše za toplo pe čaćenje), koji koriste 
toplinu i pritisak za nanošenje termoplasti čnog prozirnog 
filma, napravljenog od sinteti čkog materijala, na prednju 
ili na stražnju stranu slika, fotografija, umjetni čkih 
tiskanih slika i ostalih tiskanih proizvoda, nisu obuhva ­ 
ćeni ovim tarifnim podbrojem i razvrstavaju se u tarifni 
broj 8477; 
2. elektri čne strojeve za graviranje, koji se primjerice 
koriste u uredima za tehni čko crtanje. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) pisače iz tarifnog broja 8443; 
b) elektroni čke džepne strojeve na bateriju, koji, osim 
mogućnosti izvo đenja aritmeti čkih operacija, imaju 
memoriju (pamtilo) za spremanje podataka telefonskog 
imenika, planera, osobnih podsjetnika, kalendara, itd. 
(ponekad poznate pod nazivom „digitalni dnevnici”) 
(podbroj 8470 10 00).  
8473  Dijelovi i pribor (osim pokrova, kov čega za nošenje i 
slično) prikladni za uporabu isklju čivo ili uglavnom sa 
strojevima iz tarifnih brojeva 8470 do 8472  
Pored dijelova i pribora navedenih u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 8473, u ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. magnetske glave izra đene tehnologijom Winchester ili 
tehnologijom tankog filma za periferne jedinice za spre ­
manje s magnetskim diskom, ugra đene ili neugra đene u 
pomoćnim ručicama ili ku ćištima;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 455  
2. uređaje za pohranu podataka (tzv. Head/Disk/Assemblies 
– HDA ure đaje) zasnovane za trajnu ugradnju u jedinice 
memorije na disku, što ih čini nekoliko magnetnih 
diskova nepomi čno ugrađenih na osovinu nosa ča, meha­
nički elementi s glavama za čitanje/pisanje, mehanizmi 
za upravljanje, pristup i postavljanje, sve ugra đeno u 
nepropusno zatvoreno ku ćište; 
3. kasete za tiskanje i pisanje izra đene u obliku izmjenjivog 
pribora koji u posebnom ku ćištu sadrže i vrpcu za 
pisanje i vrpcu za popravak.  
8473 21 10  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8473 29 10  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8473 30 20 i 
8473 30 80  dijelovi i pribor za strojeve iz tarifnog broja 8471  
U ove se podbrojeve ne razvrstava tipkovnice za strojeve za 
automatsku obradu podataka ugra đene u vlastito ku ćište 
(podbroj 8471 60 60).  
8473 30 20  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8473 30 80  dijelovi i pribor za strojeve iz tarifnog broja 8471  
Ovaj podbroj ne uklju čuje futrole, neovisno o tome imaju li 
i funkciju stalka ili ne, za tablet ra čunala (tablete) ili 
mini-tablet ra čunala (mini-tablete) (tarifni broj 4202 ili, 
ako ne pokrivaju prednji dio, prema materijalu od kojeg 
su izrađene). Takve su futrole uglavnom namijenjene 
zaštiti stražnjeg i prednjeg dijela te bo čnih stranica tableta 
ili mini-tableta i stoga se ne smatraju priborom za strojeve iz 
tarifnog broja 8471 jer ne pove ćavaju djelokrug rada tableta 
ili mini-tableta niti obavljaju odre đenu radnju povezanu s 
glavnom funkcijom stroja.  
8473 40 10  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8473 40 80  ostalo  
Naslovne (adresne) se plo čice, koje se razvrstava u ovaj 
podbroj, rabi u strojevima za naslovljavanje (adresiranje). 
Sadrže naslove (adrese) koji će poimence biti umnoženi 
utiskivanjem, pisanjem pisa ćim strojem ili tiskanjem. Ove 
pločice mogu biti izra đene od metala, umjetnih materijala ili 
mogu imati oblik malih uokvirenih plo ča (kartica, šablona) 
od papira itd. 
U ovaj se podbroj razvrstava i još neutisnute, neispisane ili 
neotisnute naslovne plo čice, ukoliko su prepoznatljive kao 
naslovne plo čice za strojeve za naslovljavanje. Proizvode 
ove vrste, izra đene od papira ili kartona, tj. male šablone 
uokvirene u okvire od kartona i koje se radi toga može 
ubaciti u stroj za naslovljavanje se, me đutim, razvrstava u 
tarifni broj 4816.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 456  
8473 50 20  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8474  Strojevi za sortiranje, prosijavanje, separaciju, pranje, 
drobljenje, mljevenje, miješanje ili gnje čenje zemlje, 
kamena, ruda ča ili drugih mineralnih tvari u krutom 
stanju (uklju čujući u prahu ili pasti); strojevi za aglome ­
riranje, modeliranje ili oblikovanje krutih mineralnih 
goriva, kerami čke mase, neo čvrsnutog cementa, sadre 
ili drugih mineralnih tvari u obliku praha ili paste; stro ­
jevi za izradu kalupa za lijevanje od pijeska  
8474 80 90  ostalo  
Ovaj podbroj uklju čuje 3D pisa če za izradu proizvoda od 
materijala obuhva ćenih brojem 8474.  
8477  Strojevi za obradu i preradu gume ili plasti čne mase ili 
za izradu proizvoda od tih materijala, nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju  
Uz strojeve i ure đaje navedene u Objašnjenjima HS za 
tarifni broj 8477, u ovaj se tarifni broj razvrstava i: 
1. strojeve za uklanjanje gumenih potplata i gumenih peta 
koji, iako se koriste u industriji obu će, nisu namijenjeni 
za obradu i preradu štavljene kože, kože s dlakom ili bez 
dlake; 
2. strojeve za rezanje blokova moltoprena, pjenaste gume, 
lateks gume i sli čnih materijala pomo ću vrpčastog (tra č­
nog) noža ili lista kružne (cirkularne) pile.  
8479  Strojevi i mehani čki uređaji s vlastitom funkcijom, 
nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu u ovom 
poglavlju  
8479 40 00  strojevi za izradu užadi, konopa ili kabela  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. strojeve i ure đaje za izradu uzica, konopa, užadi ili 
kabela iz tekstilnih vlakana, kao što su: 
a) strojeve za strukanje koji sukanjem više pojedina čnih 
niti (pređe za kabliranje) proizvode strukove; 
b) sukalice (strojeve za sukanje užadi) što sukanjem više 
strukova proizvode konope ili kabele velikih 
promjera; 
c) strojeve (kombinirane strojeve za sukanje strukova i 
sukalice konopa) koji vrše kako sukanje strukova tako 
i sukanje konopa, te ih se prvenstveno rabi za izradu 
debljih uzica te konopa i kabela manjih promjera;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 457  
2. strojeve i ure đaje za proizvodnju užadi i kabela od žice, 
osim elektri čnih kabela, koji rade po istim na čelima kao 
strojevi i ure đaji navedeni u to čki 1; 
3. strojeve i ure đaje za sukanje i prepletanje elektri čnih 
vodiča, pa i prije izoliranih, te strojeve za proizvodnju 
koaksijalnih kabela. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava strojeve što provode 
postupke koji prethode sukanju, kao na primjer, češljanje, 
rastresanje, višestruko istezanje ili predenje, kao ni udva ­
janje (dubliranje), kakve se rabi u predionicama; neke stro ­
jeve tih vrsta može se uporabiti i za proizvodnju finih uzica 
udvajanjem (dubliranjem) pre đe za kabliranje (tarifni 
broj 8445).  
8479 89 97  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. sustave za otvaranje garažnih vrata, koji su mehani čki 
uređaji za automatsko otvaranje i zatvaranje podiznih 
garažnih vrata putem ure đaja za daljinsko upravljanje. 
Ugrađeni su na strop garaže i sastoje se uglavnom od 
električnog servomotora s upravlja čkim vretenom, 
spojnih tra čnica s ure đajem za prijenos snage i radne 
ruke pri čvršćene na vrata garaže. Servomotor je 
povezan putem kabela s radijskim prijamnikom, koji 
otvara dovod energije za servomotor u trenutku u 
kojem primi kontrolni signal radio odašilja ča u vozilu. 
Radio odašilja či i prijamnici za ure đaj za daljinsko 
upravljanje ovih sustava nisu me đutim obuhva ćeni 
ovim tarifnim podbrojem i razvrstavaju se u tarifni 
broj 8526 sukladno njihovim zna čajkama. 
2. određene strojeve i ure đaje za proizvodnju tiskanih 
krugova ili hibridnih integriranih krugova (obradom i 
krojenjem ve ćih ploča od tvrdog papira (laminata na 
osnovi papira), staklene tkanine, keramike ili drugih 
izolacijskih materijala) kao na primjer: 
a) strojeve s četkama i ultrazvu čne strojeve za čišćenje 
ploča od izolacijskih materijala; 
b) strojeve s valjcima ili strojeve za lijevanje za nano ­ 
šenje fotolaka, fotootpora, sredstva za spajanje ili 
ljepila na plo če od izolacijskih materijala; 
3. strojeve za sastavljanje plo ča s tiskanim krugovima za 
ugradnju aktivnih, pasivnih ili spojnih sastavnica na 
tiskane krugove (strojevi za hvatanje i namještanje). 
Ove se sastavnice automatski donose u stroj pomo ću 
prijenosne trake. Strojevi namještaju sastavnice na 
točno određeno mjesto i ugra đuju ih na tiskani kruh. 
Nakon montiranja sastavnica, u čvršćuju se na tiskani 
krug, primjerice, zavarivanjem ili kontaktnim spajanjem. 
Osim sastavljanja poluvodi čkih elemenata, ovi strojevi 
također hvataju i namještaju druge komponente na 
nosive podloge.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 458  
Ovaj podbroj ne uklju čuje strojeve i aparate vrsta koje se 
rabi isklju čivo ili uglavnom za proizvodnju poluvodi čkih 
blokova ili plo čica (wafera), poluvodi čkih elemenata, elek ­
troničkih integriranih krugova ili ravnih pokaznika (tarifni 
broj 8486).  
8481  Slavine, ventili i sli čni uređaji za cjevovode, kotlove, 
spremnike, posude ili sli čno, uklju čujući ventile za 
smanjenje pritiska i termostatski upravljane ventile  
8481 10 05  kombinirani s filtrima ili mazalicama  
U ovaj se podbroj razvrstava robu koja se sastoji od raznih 
sastavnica (komponenti) što vrši funkcije održavanja stla ­ 
čenog zraka u pneumatskom sustavu: filtriranje zraka (ukla ­
njanje prljavštine kao što je voda, hr đa, nečistoće itd.), regu ­
liranje pritiska, dovod ulja za podmazivanje (za osiguranje 
rada pneumatskih sastavnica). 
Obično su sljede ćeg izgleda:
  
8486  Strojevi i aparati vrsta koje se rabi isklju čivo ili 
uglavnom za proizvodnju poluvodi čkih blokova ili 
pločica (wafera), poluvodi čkih elemenata, elektroni čkih 
integriranih krugova ili ravnih pokaznika; strojevi i 
aparati navedeni u napomeni 9 C uz ovo poglavlje; 
dijelovi i pribor  
Ovaj tarifni broj izme đu ostalog isklju čuje: 
a) strojeve i aparate za proizvodnju plo ča s tiskanim krugo ­
vima, kako su definirane u napomeni 5 uz poglavlje 85; 
b) elektri čne strojeve i ure đaje za testiranje plo čica (wafera) 
ili integriranih krugova putem elektri čnog mjerenja, te za 
otkrivanje i lociranje greški, uklju čujući one strojeve 
opremljene ure đajem za ozna čivanje greški ili ure đajem 
za sortiranje radi razvrstavanja testiranih proizvoda u 
posebne spremnike za skladištenje (poglavlje 90).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 459  
8486 20 00  strojevi i aparati za proizvodnju poluvodi čkih elemenata 
ili elektroni čkih integriranih krugova  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8456, tre ći odlomak. 
Uz strojeve navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8486, dio B, u ovaj se podbroj razvrstava i: 
1. alatne strojeve za graviranje ili zarezivanje poluvodi čkih 
pločica (wafera); 
2. aparate za brzo grijanje poluvodi čkih pločica (wafera); 
3. alatne strojeve za obradu svih vrsta materijala, pri čemu 
se odvajanje materijala vrši laserom ili drugim svjetlo ­
snim ili fotonskim snopom; 
4. uređaje za sušenje tiskanih ili opranih izolacijskih 
podloga i kontinuirane sušilice za wafere.  
8486 40 00  strojevi i aparati navedeni u napomeni 9 C uz ovo 
poglavlje  
Uz strojeve navedene u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8486, dio D, u ovaj se podbroj razvrstava i: 
1. strojeve za pozicioniranje i automatsko lemljenje pri 
sklapanju poluvodi čkih elemenata ili elektroni čkih inte­
griranih krugova; 
2. fotografske aparate koji daju uzorak vrste koja se koristi 
za izradu fotomaski ili mrežica iz podloga prevu čenima 
fotopostojanim tvarima; 
3. uređaje za obilježavanje koji daju uzorak vrste koja se 
koristi za izradu fotomaski ili mrežica iz podloga prevu ­ 
čenima fotopostojanim tvarima; 
4. određene strojeve i ure đaje za proizvodnju hibridnih inte ­
griranih krugova (obradom i krojenjem ve ćih ploča od 
keramike ili drugih izolacijskih materijala) kao na 
primjer: 
a) strojeve s četkama i ultrazvu čne strojeve za čišćenje 
ploča od izolacijskih materijala; 
b) strojeve s valjcima ili strojeve za lijevanje za nano ­ 
šenje fotolaka, fotootpora, sredstva za spajanje ili 
ljepila na plo če od izolacijskih materijala;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 460  
POGLAVLJE 85  
ELEKTRI ČNI STROJEVI I OPREMA TE NJIHOVI DIJELOVI; 
APARATI ZA SNIMANJE I REPRODUKCIJU ZVUKA, APARATI ZA 
SNIMANJE I REPRODUKCIJU TELEVIZIJSKE SLIKE I ZVUKA, 
NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR 
8501  Elektri čni motori i elektri čni generatori (osim generator ­
skih agregata)  
Ovaj tarifni broj obuhva ća rotacijske elektri čne motore za 
brisanje vjetrobrana, bez ru čica ili brisa ča, ali s odgovara ­
jućim prijenosnim mehanizmima ( čeoni zupčanik i oscilira ­
juća spojna šipka), koji pretvaraju rotacijski pokret u osci ­
lirajući. 
8502  Elektri čni generatorski agregati i rotacijski pretvara či 
(konvertori)  
U ovaj se tarifni broj razvrstava, osim elektri čnih strojeva 
opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8502, odlomak I 
i II, i kaskadne pretvara če, Ward-Leonardove agregate i 
rotirajuće popravlja če faze.  
8502 39 20  turbogeneratori  
Turbogeneratore izravno pokre će plinska ili parna turbina. U 
njih je ugra đen valjkasti rotor punog presjeka s uzdužnim 
utorima u koje su smješteni uzbudni namotaji. Rotor može 
biti izrađen u jednom komadu ili se može sastojati od više 
masivnih dijelova. 
Turbogeneratori obi čno imaju hla đenje zrakom, ali oni 
visokog kapaciteta hla đeni su dušikom.  
8503 00  Dijelovi prikladni za uporabu isklju čivo ili uglavnom sa 
strojevima iz tarifnih brojeva 8501 ili 8502  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava priklju čne pločice za 
elektromotore (tarifni broj 8536).  
8504  Elektri čni transformatori, stati čki pretvara či (npr. 
ispravlja či) i indukcijske zavojnice  
U ovaj se tarifni broj razvrstava, osim proizvoda opisanih u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 8504, sljede će aparate: 
1. regulacijske transformatore (na primjer, transformatore s 
kliznikom) i zakretne transformatore; 
2. transformatore s magnetnim rasipanjem za fluorescentne 
cijevi; 
3. prijenosnike (transformatore) za telekomunikacijsku 
tehniku; 
4. kompenzacijske prigušnice; 
5. zemljospojne prigušnice; 
6. prigušnice za filtriranje;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 461  
7. prigušnice s uvla čnom jezgrom za mijenjanje 
induktiviteta; 
8. predspojne aparate za elektri čne žarulje s izbijanjem; 
9. Pupinove svitke; 
10. Godefroyeve svitke; 
11. uređaje za stabilizirano napajanje elektri čnom energijom 
(čine ih ispravlja č s regulatorom). 
U ovaj se tarifni broj razvrstava i ispravlja čke ćelije od 
selena, bilo pojedina čne (posebno plo če od selena) ili u 
obliku slogova. 
Međutim, ovaj tarifni broj ne obuhva ća ispravlja če s jednim 
kristalom silicija ili germanija koji čine diskretne sastavnice 
(na primjer, ispravlja čke diode) ili ispravlja če koji čine inte­
grirane krugove, posebno mikrokrugove, sa ili bez rash ­
ladnog ili izolacijskog ure đaja, itd. Napomenom 8 uz ovo 
poglavlje takve se sastavnice razvrstavaju u tarifni broj 8541 
ili tarifni broj 8542 (vidjeti tako đer napomenu 2 uz ovo 
poglavlje). 
Nadalje, ovaj tarifni broj ne obuhva ća: 
a) naponske stupnjevite sklopke za transformatore (tarifni 
broj 8536); 
b) ispravlja čke cijevi, na primjer, fanotrone, tiratrone, igni ­
trone i visokonaponske ispravlja čke cijevi za rendgenske 
aparate (podbroj 8540 89 00); 
c) regulatore napona iz tarifnog broja 9032.  
8504 40 30  vrsta koje se rabi s telekomunikacijskim aparatima i za 
uređaje za napajanje strojeva za automatsku obradu 
podataka i njihovih jedinica  
U ovaj se podbroj razvrstava stati čke pretvara če (konver ­
tore) za telekomunikacijske aparate ili za strojeve za auto ­
matsku obradu podataka i njihove jedinice koji: 
— općenito sadrže sklop za stabilizaciju napona; 
— im je napon na izlazu, na primjer, 3,3, 5, 12, 24, 48 ili 
60 V. 
Statičke se pretvara če za telekomunikacijske aparate ili za 
strojeve za automatsku obradu podataka i njihove jedinice 
rabi za pretvaranje, na primjer, izmjeni čne struje iz glavnog 
izvora napajanja u zahtijevanu istosmjernu struju. 
Ako ih se rabi sa strojevima za automatsku obradu poda ­
taka, takozvani neprekinuti izvori napajanja (UPS – Unin ­
terruptible Power Supply) jam če „pričuvnu” energiju (s 
„dobrim napajanjem”) ako nestane elektri čna energija, sprje ­ 
čavajući tako gubitak podataka.  
8504 90 05  elektroni čki sklopovi strojeva iz podbroja 8504 50 20  
Za značenje pojma „elektroni čki sklopovi” vidjeti obja ­ 
šnjenja za podbrojeve 8443 99 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 462  
8504 90 91  elektroni čki sklopovi strojeva iz podbroja 8504 40 30  
Za značenje pojma „elektroni čki sklopovi” vidjeti obja ­ 
šnjenja za podbrojeve 8443 99 10.  
8505  Elektromagneti; trajni magneti i proizvodi predvi đeni da 
postanu trajni magneti poslije magnetiziranja; stezne 
glave, stezne naprave i sli čni držači izradaka na osnovi 
elektromagneta ili trajnih magneta; elektromagnetne 
spojke, kva čila i ko čnice; elektromagnetne glave za 
dizanje  
8505 90 29  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava elektri čno upravljane magnete 
koje se rabi u vratima osobnih motornih vozila kao dijelove 
sustava za središnje zaklju čavanje vrata. Ovaj je sustav 
priključen na izvor napajanja u vozilu, a pokre će ga uprav ­
ljački signal iz elektri čne upravlja čke naprave sustava. Ako 
se jedna vrata zatvori ili otvori ru čno, istodobno će se, uz 
pomoć magneta, zaklju čati ili otklju čati i ostala vrata vozila. 
Međutim, ovaj podbroj ne obuhva ća elektromagnetne 
ventile za ubrizgavanje za klipne motore s unutarnjim izga ­
ranjem i paljenjem uz pomo ć svjećice ili paljenjem uz 
pomoć kompresije, čija su tijela opremljena magnetskim 
navojem i čije su igle opremljene drža čem magneta (pod ­
broj 8409 91 00 ili 8409 99 00).  
8506  Primarne ćelije i primarne baterije  
8506 10 11  cilindri čne 
Valjkaste (cilindri čne) ćelije imaju kružni popre čni presjek. 
Pozitivni i negativni pol nalaze se na suprotnim krajevima. 
Duljina valjkaste ćelije je ve ća od njezina promjera.
  
8506 10 91  cilindri čne 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8506 10 11.  
8506 50 10  cilindri čne 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8506 10 11.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 463  
8506 50 30  dugmaste  
Visina ćelija u obliku dugmeta manja je ili jednaka 
promjeru:
  
8507  Elektri čni akumulatori, uklju čujući njihove separatore, 
neovisno jesu li pravokutnog (uklju čujući kvadratnog) 
oblika ili ne  
8507 20 20 i 
8507 20 80  ostali olovni akumulatori  
S iznimkom akumulatora za pokretanje klipnih motora 
(vidjeti podbrojeve 8507 10 20 i 8507 10 80), u ove se 
podbrojeve razvrstava elektri čne olovne akumulatore 
opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8507, tre ći 
odlomak pod 1. 
Ove se akumulatore rabi, na primjer, za pogon elektri čnih 
motornih vozila ili kao izvor napajanja za telekomunika ­
cijske ure đaje. 
8507 30 20 i 
8507 30 80  nikal-kadmijevi  
Akumulatori iz ovih podbrojeva koriste se u sigurnosnim 
svjetiljkama u rudnicima i često kao zamjena za suhe bate ­
rije u opremi poput prijenosnih radio-prijamnika, televizora, 
električnih aparata za brijanje i ostale elektri čne opreme.  
8507 80 00  ostali akumulatori  
U ovaj se podbroj razvrstava srebro-cinkove i 
srebro-kadmijeve akumulatore.  
8507 90 30 i 
8507 90 80  dijelovi  
U ove se podbrojeve ne razvrstava spojne dijelove članaka 
akumulatora (podbroj 8536 90 95).  
8509  Elektromehani čki kućanski aparati, s ugra đenim elektro ­
motorom, osim usisava ča iz tarifnog broja 8508  
8509 80 00  ostali aparati  
U ovaj se podbroj razvrstava elektri čne aparate za maniki ­
ranje i pedikiranje s ugra đenim elektromotorom, koji su 
kabelom spojeni na jedinicu za dovod elektri čne energije 
(glavna jedinica) koja pripada ure đaju. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 464  
8510  Aparati za brijanje, šišanje i depilaciju, s ugra đenim 
elektromotorom  
8510 10 00  aparati za brijanje  
U ovaj se podbroj razvrstava aparate za brijanje s ugra đenim 
aparatom za šišanje.  
8511  Elektri čna oprema za paljenje ili pokretanje vrsta koje 
se rabi za motore s unutarnjim izgaranjem na paljenje 
pomoću svjećice ili kompresije (na primjer, magneti za 
paljenje, dinamo magneti, svitci za paljenje, svje ćice i 
žarne svje ćice, elektropokreta či); generatori (na primjer, 
dinama, alternatori) i regleri, vrsta koje se rabi zajedno 
s takvim motorima  
8511 40 00  elektropokreta či i elektropokreta či-generatori dvostruke 
namjene  
Oprema iz ovih podbrojeva je uobi čajeno zasnovana za 
napone 6, 12 ili 24 V. Opremljena je s posebnim napravama 
za pričvršćenje na motore. 
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. elektropokreta če s kliznom armaturom, elektropokreta če 
s kliznim napaja čem, elektropokreta če s helikoidalnim 
kretanjem i elektropokreta če s kliznim zup čanikom i heli ­
koidalnim kretanjem; 
2. opremu koja je rezultat kombiniranja elektropokreta ča i 
generatora u jednoj jedinici.  
8512  Elektri čna rasvjetna i signalizacijska oprema (osim 
proizvoda iz tarifnog broja 8539), brisa či vjetrobrana, 
uređaji za odmrzavanje i ure đaji za odmagljivanje, 
vrsta koje ih se rabi za bicikle ili motorna vozila  
8512 30 10  dojavnici kra đe vrsta koje se rabi za motorna vozila  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8512, drugi odlomak 
pod 11.  
8512 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava okvire i zrcala (reflektore) za 
glavna svjetla te poluge elektri čnih brisača vjetrobrana, čak i 
opremljene metlicom. 
U ovaj se podbroj, me đutim, ne razvrstava grla žarulja (pod ­
brojevi 8536 61 10 ili 8536 61 90).  
8514  Industrijske ili laboratorijske elektri čne peći (uključujući 
peći koje rade pomo ću indukcije ili dielektri čnih gubita ­
ka); ostala industrijska ili laboratorijska oprema za 
toplinsku obradu materijala pomo ću indukcije ili dielek ­
tričnih gubitaka:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 465  
8514 20 80  dielektri čne peći 
Mikrovalne pe ćnice za uporabu u restoranima, menzama, 
itd. razlikuju se od aparata za ku ćanstvo iz tarifnog 
broja 8516 po njihovoj snazi i zapremini. Takve pe ćnice 
sa snagom ve ćom od 1 000 W ili zapreminom ve ćom od 
34 litre smatraju se namijenjenima u industrijske svrhe. Za 
mikrovalne pe ćnice kombinirane s grill pe ćnicom ili nekom 
drugom vrstom pe ćnice u istom ku ćištu, naprijed navedena 
snaga odnosi se samo na mikrovalnu pe ćnicu. Razvrstavanje 
takvih kombiniranih pe ćnica nije uvjetovano kriterijem 
zapremine pe ćnice. 
Mikrovalne pe ćnice koje imaju najve ću snagu od 1 000 W i 
najveću zapreminu od 34 litre, smatraju se pe ćnicama za 
uporabu u ku ćanstvu (tarifni broj 8516).  
8516  Elektri čna proto čna ili akumulacijska grijala vode i 
uronjiva grijala; elektri čni aparati za grijanje prostora 
i elektri čni uređaji za grijanje tla; elektrotoplinski 
aparati za ure đivanje kose (na primjer, aparati za 
sušenje kose, aparati za kovr čanje kose) i aparati za 
sušenje ruku; elektri čna glačala; ostali elektrotoplinski 
uređaji vrsta koje se rabi u ku ćanstvu; elektri čni 
grijaći otpornici, osim onih iz tarifnog broja 8545  
8516 10 11 i 
8516 10 80  električna proto čna ili akumulacijska grijala vode i 
uronjiva grijala  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. elektri čna grijala vode koje čini kombinacija proto čnog i 
akumulacijskog grijala vode; 
2. elektri čne kotlove koji proizvode samo toplu vodu ili 
toplu vodu i paru niskog pritiska. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava elektri čne parne kotlove 
za proizvodnju pare i elektri čno grijane kotlove za pregri ­
janu vodu (tarifni broj 8402) te elektri čno grijane kotlove za 
centralno grijanje (tarifni broj 8403).  
8516 21 00 do 
8516 29 99  električni aparati za grijanje prostora i elektri čni aparati 
za grijanje tla  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. elektri čne peći za saune; 
2. akumulatorske elektri čne uređaje za zagrijavanje i 
otapanje zale đenih brava motornih vozila uz pomo ć 
istisne šipke za zagrijavanje koje se uvla či u bravu 
vozila. U ovaj mali prenosivi ure đaj može biti ugra đena 
svjetiljka iz tarifnog broja 8513 za osvjetljavanje radnog 
područja. 
8516 50 00  mikrovalne pe ćnice 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8514 20 80.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 466  
8516 60 10  štednjaci (koji imaju barem pe ćnicu i jednu plo ču) 
Štednjak čine najmanje jedna plo ča za kuhanje i pe ćnica 
(što tako đer može sadržavati i mikrovalnu jedinicu ili 
roštilj).  
8516 79 70  ostalo  
U ovaj se podbroj, osim ure đaja opisanih u Objašnjenjima 
HS za tarifni broj 8516, dio E pod 5 do 20, razvrstava: 
1. saune s infracrvenim radijatorima (zasebne kabine za 
znojenje); 
2. ploče za grijanje stopala; 
3. elektri čki grijana odlagala za obu ću; 
4. uređaje za čišćenje kontaktnih le ća. Čine ih dvije male, 
električno grijane komore s poklopcima s navojem za 
držanje kontaktnih le ća i zagrijavanje teku ćine za čišće­
nje. 
8516 80 20 i 
8516 80 80  električni otpornici za grijanje  
U ove se podbrojeve razvrstava izoliranu žicu, kabele, vrpce 
i slično, za grijanje stropova, zidova, cijevi, spremnika itd. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava otpornike za grijanje 
povezane s dijelovima strojeva, na primjer, plo če glačala i 
ploče za kuhanje za elektri čne štednjake (pod ­
broj 8516 90 00).  
8517  Telefonski aparati, uklju čujući telefone za mobilne 
radiotelefonske mreže ili druge beži čne mreže; ostali 
aparati za slanje ili primanje glasa, slike ili drugih poda ­
taka, uklju čujući aparate za komunikaciju u ži čnoj ili 
bežičnoj mreži (kao što je lokalna mreža ili mreža 
širokog dosega), osim predajnika ili prijamnika iz 
tarifnog broja 8443, 8525, 8527 ili 8528  
8517 12 00  telefoni za mobilne radiotelefonske mreže ili druge 
bežične mreže  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8517, dio I B. 
U ovaj se podbroj razvrstava telefone za mobilne radiotele ­
fonske mreže, tzv.„mobilne telefone”. 
„Mobilni telefoni” imaju sljede će značajke: 
— „džepne” su veli čine, odnosno njihove dimenzije ne 
prelaze 170 mm × 100 mm × 45 mm, kada ih se 
mjeri u njihovom najkompaktnijem obliku, 
— mogu raditi bez vanjskog izvora energije,  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 467  
— imaju i mikrofon i slušalicu i/ili zvu čnik, ili u istoj 
jedinici ili u obliku odvojive naglavne mikrotelefonske 
kombinacije s „mobilnim telefonom”, za odašiljanje i 
prijem glasa koji omogu ćuje glasovnu komunikaciju, 
— uključuju druge komponente kao što su poja čalo i 
antena za telefoniju, koji omogu ćuju dvostrani prijenos 
glasa kratkog dometa unutar mreže koja se sastoji od 
baznih stanica iz podbroja 8517 61 te koristi pojaseve 
frekvencije za mobilnu telefoniju, 
— mogu se koristiti za telefonsku komunikaciju preko 
mobilnih radiotelefonskih mreža ako su opremljeni akti ­
viranim SIM-om (Subscriber Identity Module) razli čitih 
tipova (fizi čkih ili softverskih). Mogu nuditi mogu ćnost 
obavljanja poziva u nuždi bez SIM-a. 
„Mobilni telefoni” mogu nuditi i mogu ćnost slanja i 
primanja SMS (Short Message Service) i MMS (Multimedia 
Messaging Service) poruka; e-mailova; promjenu paketa za 
pristup internetu; slanje i primanje pozicijskih signala; navi ­
gaciju, usmjeravanje (routing), karte, trenuta čno slanje 
poruka (instant messaging), VOIP (voice over Internet 
Protocol - prijenos zvu čne komunikacije preko internetske 
mreže); PDA (Personal Digital Assistant- osobni digitalni 
pomoćnik); igranje igrica; primanje radio i televizijskih 
signala; slikanje/snimanje i reprodukcija zvuka i slike. 
Bez obzira na takve dodatne mogu ćnosti, mobilna telefonija 
je uglavnom glavna svrha mobilnih telefona koji zadovolja ­
vaju sve gore navedene karakteristike. Radi se o slu čaju kad 
npr. funkcija telefoniranja ima prvenstvo pred svim drugim 
funkcijama, uklju čujući i kad se korisnika obavješ ćuje o 
dolaznim pozivima bez obzira na sekundarne funkcije koje 
su u upotrebi.  
8517 18 00  ostalo  
Osim telefona opisanih u Napomenama s objašnjenjemHS-a 
tarifnog broja 8517, dio I pod A, ovaj podbroj obuhva ća i 
telefonske aparate s tipkovnicom s ugra đenim magnetskim 
čitačem kartica, zaslonom za prikazivanje podataka, plo čom 
s električnim krugom i mikroprocesorom, nekoliko memo ­
rija za spremanje podataka, satom i 
modulatorom-demodulatorom (modemom). Ovi se aparati 
mogu koristiti ne samo kao telefonski aparati, ve ć, na 
primjer, u supermarketima kao terminali za podatke, na 
primjer, za provjeravanje magnetskih kreditnih kartica ili 
čekova, ili za prijenos podataka o prodaji putem telefonskih 
linija u strojeve za automatsku obradu podataka.  
8517 62 00  strojevi za prijam, konverziju i slanje ili regeneraciju 
glasa, slike ili drugih podataka, uklju čujući aparate za 
prespajanje i aparate za usmjeravanje  
Ovaj podbroj uklju čuje dvije skupine ure đaja: 
1. uređaje za prijem, konverziju i slanje glasa, slike i drugih 
podataka;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 468  
2. uređaje za regeneraciju glasa, slike ili drugih podataka. 
Ovi strojevi uklju čuju: 
1. mrežne kartice; 
2. modeme; 
3. repetitore; 
4. čvorišta; 
5. mostove (uklju čujući preklopnike); 
6. usmjeriva če (routere). 
Ovaj podbroj obuhva ća aparate koji se sastoje od svih 
elemenata potrebnih za odašiljanje i prijam u jednom orma ­
riću ili kućištu. Primjer takvih ure đaja su walkie-talkie-ji, 
koji imaju baterije ili akumulatore potrebne za njihov rad, 
ili aparati za odašiljanje i primanje, čija je jedinica za napa ­
janje odvojena i s kojom je povezan samo putem kabela. 
Ovaj podbroj tako đer razvrstava jedinice čiji se elementi za 
odašiljanje i prijam nalaze u razli čitim komadima poku ćstva 
ili kućištima, uz uvjet da čine funkcionalnu cjelinu. Da bi ih 
se smatralo funkcionalnom cjelinom, ure đaji za odašiljanje i 
prijam moraju biti ugra đeni u blizini (na primjer, u istoj 
zgradi ili na istom vozilu) i imati neke zajedni čke elemente, 
na primjer, antenu. 
Ovaj podbroj uklju čuje i tzv. „beži čne naglavne mikrotele ­
fonske kombinacije” koji su namijenjeni uporabi isklju čivo 
ili uglavnom s telefonima za mobilne radiotelefonske mreže 
(mobilnim telefonima), a koji se trebaju objesiti na uho kako 
bi omogu ćili uporabu bez korištenja ruku. Omogu ćuju kori­
sniku kontrolu telefonskih funkcija, kao npr. javljanje, zavr ­ 
šetak poziva i biranje broja (na primjer, ponovno biranje 
posljednjeg poziva), unutar otprilike 10 m od mobilnog 
telefona i omogu ćuju namještanje ja čine zvuka. Navedene 
naglavne mikrotelefonske kombinacije su opremljene radio 
odašiljačima/prijamnicima za potrebe komunikacije s 
mobilnim telefonom uz pomo ć bežične tehnologije, na 
primjer, „Bluetoothom”.  
8517 69 10  videofoni  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8517 dio II pod C. 
Jednako se tako u ovaj podbroj razvrstava sustave zatvorene 
televizije u pakiranjima za pojedina čnu prodaju što ih čine 
jedna kamera, plo ča s više pozivnih tipki, najmanje jedan 
video-monitor povezan s komunikacijskim mjestom i 
koaksijalni kabeli za me đusobno povezivanje razli čitih 
elemenata. 
Proizvodi koje se razvrstava u ovaj podbroj mogu dodatno 
biti opremljeni s elektri čnom bravom, signalnim ure đajem ili 
rasvjetnim tijelom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 469  
8517 69 30  prijamni aparati za radiotelefoniju ili radiotelegrafiju  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. fiksne ure đaje za prijem (uklju čujući one koji se 
uglavnom koriste u velikim ure đajima) i posebne 
uređaje kao na primjer, ure đaje za tajnovitost (na primjer, 
izmjenjiva či spektra); odre đene prijemnike pod nazivom 
„prijemnici za višestruki prijem”, koji koriste više 
tehnika prijema kako bi prevladali slabljenje signala; 
2. prijemnike za radiotelefoniju za motorna vozila, brodove, 
letjelice, vlakove itd. 
3. prijemnike za sustave lociranja radiotelegrafskog osoblja; 
4. radio prijemnike za simultano tuma čenje na višejezi čnim 
konferencijama; 
5. posebne prijemnike za signale uzbune s brodova, letje ­
lica, itd.; 
6. prijemnike telemetri čkih signala; 
7. „faksimilne” radiotelegrafske aparate za prijem kopija 
dokumenata, novina, planova, poruka itd. na osjetljivom 
papiru.  
8517 69 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. fiksne odašilja če. Određene vrste, koje se uglavnom 
koriste u velikim ure đajima, uklju čuju posebne ure đaje 
kao na primjer, ure đaje za tajnovitost (na primjer, izmje ­
njivači spektra) i višestruke ure đaje (koji se koriste za 
istovremeno slanje više od dvije poruke); 
2. radiotelefonske odašilja če za motorna vozila, brodove, 
letjelice, vlakove itd.; 
3. odašilja če koji se koriste kod sustava lociranja radiotele ­
grafskog osoblja; 
4. radio odašilja če za simultano tuma čenje na višejezi čnim 
konferencijama; 
5. automatske odašilja če za signale uzbune s brodova, letje ­
lica, itd.; 
6. „faksimilne” radiotelegrafske aparate za odašiljanje 
kopija dokumenata, novina, planova, poruka itd. 
7. odašilja če telemetri čkih signala.  
8518  Mikrofoni i stalci za njih; zvu čnici, neovisno jesu li ugra ­ 
đeni u zvu čničkim kutijama ili ne; naglavne slušalice i 
slušalice, neovisno jesu li kombinirane s mikrofonom ili 
ne te setovi koji se sastoje od mikrofona i jednog ili više 
zvučnika; audiofrekventna elektri čna pojačala; setovi za 
električno pojačanje zvuka  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 470  
Ovaj tarifni broj uklju čuje odvojeno isporu čene bežične 
mikrofone, naglavne slušalice, slušalice i zvu čnike, bez 
obzira na to jesu li ili nisu kombinirani. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje: 
1. odvojeno isporu čene beži čne mikrotelefonske kombi ­
nacije za ži čne telefone (vidjeti Objašnjenja HS za 
podbroj 8517 62); 
2. odvojeno isporu čene beži čne mikrotelefonske kombi ­
nacije (kombinacija slušalica i mikrofona) s mogu ćnošću 
biranja broja (vidjeti objašnjenja za podbroj 8517 62 00).  
8519  Aparati za snimanje ili reprodukciju zvuka  
8519 81 15  džepni kasetofoni  
Za utvrđivanje dimenzija ure đaja navedenih u napomeni 1 
za podbrojeve uz poglavlje 85 uzima se u obzir samo 
dimenzije ku ćišta. Ne uzima se u obzir upravlja čke tipke, 
uređaje za priklju čenje ili sklopove za u čvršćenje što strše 
izvan površine ure đaja. 
8519 81 35  ostalo  
Ovaj podbroj ne uklju čuje aparate za reprodukciju zvuka, 
tzv. „MP3 playere”, koji koriste opti čke medije i ure đaje za 
objedinjavanje koje je mogu će naknadno aktivirati za prijem 
signala koji se odašilju preko radija putem softvera (tarifni 
broj 8527).  
8519 81 45  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8519 81 35 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8519 81 95  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8519 81 35 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8522  Dijelovi i pribor prikladni za uporabu isklju čivo ili 
uglavnom s aparatima iz tarifnog broja 8519 ili 8521  
8522 90 41 i 
8522 90 49  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbroj 8443 99 10.  
8523  Diskovi, vrpce, poluvodi čki uređaji za pohranu poda ­
taka, „pametne kartice” i ostali mediji za snimanje 
zvuka ili drugih pojava, neovisno jesu li snimljeni ili 
ne, uklju čujući matrice i mastere za proizvodnju 
diskova, ali isklju čujući proizvode iz poglavlja 37  
Ako se mediji iz ovog tarifnog broja isporu čuju zajedno s 
drugim proizvodima, primjenjuju se sljede ća načela klasifi ­
kacije:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 471  
1. ako mediji i ostali proizvodi čine set koji je pripremljen 
za pojedina čnu prodaju u skladu s Op ćim pravilom 3 (b) 
za tumačenje, navedeni set trebao bi se klasificirati 
primjenom tog pravila; ili 
2. ako mediji i ostali proizvodi ne čine set koji je priprem ­
ljen za pojedina čnu prodaju u skladu s Op ćim 
pravilom 3 (b) za tuma čenje, navedeni mediji trebali bi 
se klasificirati u odgovaraju ćem tarifnom podbroju.  
8523 21 00  kartice s magnetnom vrpcom  
Ovaj podbroj tako đer razvrstava tiskani materijal, kao što su 
putne karte i karte za ukrcaj, u kojima je ugra đena jedna ili 
više magnetnih traka.  
8523 29 15  nesnimljeni  
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća vrpce koje je potrebno odre ­
zati na odgovaraju ću dužinu prije uporabe.  
8523 41 10  diskovi za laserski sustav čitanja kapaciteta ne ve ćeg od 
900 MB, osim onih koje se može brisati  
Ovaj podbroj odnosi se na kompaktne diskove za snimanje 
(CD-Rove). 
CD-Rove obi čno čini bezbojni prozirni polikarbonat 
debljine 1,2 mm. Gornja strana se presvla či slojem zlatne 
ili sive boje koji odbija svjetlost i na nju se može vršiti 
tisak. Donja strana se presvla či slojem boje i zaštitnim 
slojem. Imaju promjer od 8 do 12 cm, ili mogu biti u 
obliku kartice. 
Njihov kapacitet snimanja može se provjeriti ure đajima za 
čitanje/zapis i odgovaraju ćim softverom za snimanje. 
Iako se snimanje na takvim diskovima može vršiti u jednom 
ili više koraka, nije mogu će izbrisati zapisane informacije.  
8523 41 30  diskovi za laserski sustav čitanja kapaciteta ve ćeg od 
900 MB, ali ne ve ćeg od 18 GB, osim onih koje se 
može brisati  
Ovaj podbroj odnosi se na svestrane digitalne diskove za 
pohranu podataka (DVD-/+Rove). 
Za razliku od CD-Rova iz podbroja 8523 41 10, DVD-/ 
+Rovi se sastoje od dva sloja polikarbonata debljine 
svakoga od 0.6 mm, koji su me đusobno zalijepljeni. Ova 
fizička razlika vidljiva je pregledom vanjskog sloja diska. 
Imaju promjer od 8 do 12 cm. 
Njihov kapacitet snimanja može se provjeriti ure đajima za 
čitanje/zapis i odgovaraju ćim softverom za snimanje. 
Iako se snimanje na takvim diskovima može vršiti u jednom 
ili više koraka, nije mogu će izbrisati zapisane informacije.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 472  
8523 41 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. optičke diskove s kojim je mogu će brisati snimljene 
podatke i na njih snimiti nove podatke („kompaktni 
disk za višestruko snimanje” (CD-RW) i „svestrane digi ­
talne diskove za višestruko snimanje” (DVD-/+RWove)). 
Moguće ih je identificirati softverom za snimanje diskova 
uređaja za automatsku obradu podataka; 
2. DVD-RAMovi (digitalni svestrani diskovi-memorije 
nasumičnog pristupa) za višestruko snimanje i „Mini ­
Discs” (Mini diskovi), koji su zašti ćeni kasetom.  
8523 52 00  „pametne kartice”  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8523 pod C 2. 
Ovi podbrojevi tako đer uključuju elektroni čke beskontaktne 
kartice/privjeske koji se u pravilu sastoje od zavojnice koje 
se aktivira signalom s čitača i proizvodi napon kako bi 
pokrenula mikrokrug, generatora koda koji nakon primitka 
signala sa zavojnice generira podatke i antene za odašiljanje 
signala.  
8525  Odašilja či za radiodifuziju ili televiziju, neovisno imaju li 
ugrađen prijamnik ili aparat za snimanje ili reproduk ­
ciju zvuka; televizijske kamere, digitalni fotoaparati i 
videokamere (kamkorderi)  
Ovaj tarifni broj obuhva ća termovizijske kamere s infra ­
crvenim zrakama koje hvataju izvore topline i pretvaraju 
ih u slike, koje predstavljaju temperature pojedinih površina 
ili predmeta u razli čitim nijansama sive boje ili u razli čitim 
bojama, ali koje ne mjere temperature ili prikazuju izmje ­
rene vrijednosti u obliku brojki.  
8525 60 00  odašilja či s ugrađenim prijamnikom  
Ovaj podbroj tako đer razvrstava jedinice čiji se elementi za 
odašiljanje i prijam nalaze u razli čitim komadima poku ćstva 
ili kućištima, uz uvjet da čine funkcionalnu cjelinu. Da bi ih 
se smatralo funkcionalnom cjelinom, ure đaji za odašiljanje i 
prijam moraju biti ugra đeni u blizini (na primjer, u istoj 
zgradi ili na istom vozilu) i imati neke zajedni čke elemente, 
na primjer, antenu.  
8525 80 11 do 
8525 80 99  televizijske kamere, digitalni fotoaparati i videokamere 
(kamkorderi)  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8525 pod B. 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju elektroni čke uređaje za 
čitanje za osobe s ošte ćenim vidom (vidjeti objašnjenja za 
podbroj 8543 70 90).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 473  
8525 80 30  digitalni fotoaparati  
Digitalni fotoaparati iz ovog podbroja uvijek omogu ćuju 
snimanje nepomi čne slike, bilo na unutarnji medij za 
pohranu ili na zamjenjive medije. Ve ćina njih ima dizajn 
tradicionalnog fotografskog aparata. 
Digitalni fotoaparati koji omogu ćuju snimanje samo nepo ­
mičnih slika ostaju razvrstani u ovaj podbroj. 
Fotoaparati iz ovog podbroja mogu imati i mogu ćnost bilje ­ 
ženja videozapisa snimanjem video sekvenci. 
Međutim, ako takvi aparati mogu, uz upotrebu maksimalnog 
kapaciteta pohrane, snimiti videozapis kvalitete 800 x 600 
piksela (ili ve će) pri brzini od 23 slike u sekundi (ili ve ćoj) 
neprekidnog trajanja od najmanje 30 minuta (neovisno o 
tome što se snimljene video slike mogu pohraniti u više 
odvojenih datoteka čije je trajanje manje od 30 minuta), 
oni se uvijek razvrstavaju u podbrojeve 8525 80 91 ili 
8525 80 99. 
Ako jedan ili više prethodno navedenih kriterija nije ispu ­
njen, aparati se razvrstavaju na temelju napomene 3 uz 
odsjek XVI. (vidjeti i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 
br. 458/2014). 
U usporedbi s videokamerama iz podbrojeva 8525 80 91 i 
8525 80 99, mnogi digitalni fotoaparati (kad funkcioniraju 
kao videokamere) ne nude mogu ćnost zumiranja tijekom 
snimanja videozapisa. Bez obzira na kapacitet, neki fotoa ­
parati automatski prekinu snimanje video zapisa nakon odre ­ 
đenog vremenskog razdoblja.  
8525 80 91 i 
8525 80 99  videokamere (kamkorderi)  
Videokamere iz ovih podbrojeva uvijek omogu ćuju 
snimanje videozapisa neprekinutog trajanja, bilo na 
unutarnji medij za pohranu ili na zamjenjive medije. 
Digitalne videokamere iz ovih podbrojeva se u pravilu 
dizajnom razlikuju od digitalnih fotoaparata iz podbroja 
8525 80 30. Često imaju sklopivo tražilo i obi čno se ispo ­
ručuju s daljinskim upravlja čem. Većina videokamera nudi 
mogućnost zumiranja tijekom snimanja videozapisa. Me đu­
tim, to što videokamere ugra đene u, na primjer, sportske 
naočale ne nude mogu ćnost optičkog zumiranja ne spre čava 
razvrstavanje takvih proizvoda u podbrojeve 8525 80 91 i 
8525 80 99 (vidjeti Predmet C-178/14, Vario Tek, 
ECLI:EU:C:2015:152, to čke 17. – 29.). 
Digitalne videokamere koje mogu snimati isklju čivo video ­
zapise uvijek se razvrstavaju u te podbrojeve. 
Aparati s mogu ćnošću snimanja i videozapisa i nepomi čnih 
slika razvrstavaju se upu ćivanjem na napomenu s objašnje ­
njem uz podbroj 8525 80 30.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 474  
Ovi podbrojevi uklju čuju daljinski upravljane aparate za 
snimanje i spremanje videa i fotografija koji su posebno 
osmišljeni za upotrebu s helikopterima s više rotora (tzv. 
„dronovima”) s pomo ću, na primjer, namjenskih kontaktnih 
elemenata. Ti se aparati upotrebljavaju za snimanje videa i 
fotografija okoliša iz zraka te omogu ćuju korisniku da 
vizualno nadzire let drona. Takvi se aparati uvijek razvrsta ­
vaju u ove podbrojeve, neovisno o duljini snimanja, dok je 
god snimanje videa glavna funkcija. Vidjeti i mišljenje o 
razvrstavanju HS 8525 80/3.  
8525 80 99  ostalo  
U ovaj podbroj se razvrstavaju videokamere za snimanje ne 
samo zvuka i slika koje vrši sama kamera, ve ć i signala iz 
vanjskih izvora, na primjer, DVD- čitača, uređaja za auto ­
matsku obradu podataka ili TV prijemnika. Pohranjene 
slike mogu biti prikazane posredstvom vanjskog televizij ­
skog prijamnika. 
U ovaj se podbroj razvrstava i „kamkordere” u kojih je 
video-ulaz zatvoren pokrovom ili na neki drugi na čin, 
odnosno u kojih se video-su čelje može naknadno, uz 
pomoć programske podrške, pokrenuti kao video-ulaz. 
Uređaji su, usprkos tome, u mogu ćnosti pohraniti televi ­
zijske ili druge vanjske ulazne video-signale. 
„Kamkordere”, s kojima je mogu će pohraniti samo slike 
snimljene videokamerom te iste prikazati posredstvom vanj ­
skog televizijskog prijamnika, me đutim, razvrstava se u 
podbroj 8525 80 91.  
8527  Prijamnici radiodifuzije, neovisno jesu li kombinirani, u 
istom ku ćištu, s aparatom za snimanje ili reprodukciju 
zvuka ili sa satom ili ne  
Za odašilja čke uređaje s ugra đenim prijamnikom vidjeti 
objašnjenja za podbroj 8525 60 00.  
8527 12 10 i 
8527 12 90  džepni radio-kasetofoni  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8519 81 15.  
8527 13 10  s laserskim sustavom čitanja  
Ovaj podbroj obuhva ća prijamnike radiodifuzije, kombini ­
rane s aparatom za snimanje ili reprodukciju zvuka s laser ­
skim sustavom za čitanje, kombinirane ili nekombinirane s 
drugim aparatima za snimanje ili reprodukciju zvuka (na 
primjer, na kasete) ili sa satom. 
U ovaj podbroj se razvrstavaju aparati za reprodukciju 
zvuka, tzv. „MP3 playeri”, koji koriste opti čke medije i 
uređaje za objedinjavanje koje je mogu će naknadno aktivi ­
rati za prijem signala koji se odašilju preko radija putem 
softvera.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 475  
8527 13 99  ostalo  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8527 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8527 21 20  s laserskim sustavom čitanja  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8527 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8527 21 70  s laserskim sustavom čitanja  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8527 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8527 91 11 do 
8527 91 99  kombinirani s ure đajem za snimanje ili reprodukciju 
zvuka  
Stereo ure đaje (Hi-Fi sustave) u pakiranjima za pojedina čnu 
prodaju, koje čine prijamnik radio-difuzije te modularne 
jedinice u vlastitom ku ćištu, na primjer, CD plejer, kaseto ­
fon, poja čalo s ujedna čivačem frekvencija (ekvalizerom), 
razvrstava se uvijek u ovaj podbroj budu ći da prijamnik 
radio-difuzije daje ovom slogu bitan zna čaj. 
8527 91 11 i 
8527 91 19  s jednim ili više zvu čnika u istom ku ćištu 
U ove se podbrojeve razvrstava ure đaje u kojih su zvu čnici 
nedjeljivo povezani s ure đajem. 
U ove se podbrojeve, me đutim, ne razvrstava ure đaje s kojih 
je zvučnike mogu će skinuti, čak i ako su zvu čnici na ure đaj 
pričvršćeni uz pomo ć sklopova za u čvršćenje (pod ­
broj 8527 91 35, 8527 91 91 ili 8527 91 99).  
8527 91 35 do 
8527 91 99  ostalo  
Ako su zvu čnici posebno dizajnirani za stereo ure đaje (Hi-Fi 
sustave) i pakirani zajedno s ostalim sastavnicama sloga 
razvrstava ih se u ove podbrojeve.  
8527 91 35  s laserskim sustavom čitanja  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8527 13 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8528  Monitori i projektori, bez ugra đenog televizijskog 
prijamnika; televizijski prijamnici, neovisno imaju li 
ugrađeni prijamnik radiodifuzije ili aparat za snimanje 
ili reprodukciju zvuka ili slike ili ne  
U skladu s Op ćim pravilom 3 (c) za tuma čenje kombinirane 
nomenklature, sustavi za video nadzor, koji se sastoje od 
ograničenog broja televizijskih kamera i jednog monitora, 
razvrstavaju se u ovaj tarifni broj kada su dio seta za pojedi ­
načnu prodaju. 
Komponente takvih sustava za video nadzor klasificiraju se 
zasebno ako navedeni sustav nije pripremljen za pojedi ­
načnu prodaju (vidjeti Op će napomene s objašnjenjem 
HS-a uz odsjek XVI, dio VII).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 476  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava elektroni čke uređaje za 
čitanje za slabovidne osobe (vidjeti objašnjenja za 
podbroj 8543 70 90).  
8528 62 00 do 
8528 69 80  projektori  
U ove podbrojeve se ne razvrstavaju proizvodi koji se 
sastoje od projektora i zaslona u istom ku ćištu (podbro ­
jevi 8528 52 10 do 8528 59 00 ili, u slu čaju isporuke s 
aparatom za TV prijem, podbroj 8528 72 10).  
8528 71 11 do 
8528 71 19  video prijamnici (tjuneri)  
U ove podbrojeve se razvrstavaju aparati koji se isporu čuju 
s video prijemnikom koji pretvara TV signale visoke 
frekvencije u signale koje mogu koristiti aparati ili monitori 
za snimanje i reprodukciju video zapisa. 
Ovi aparati imaju ugra đene selektorske krugove koji omogu ­ 
ćavaju odabir kanala ili nose će frekvencije te ugra đene 
krugove za demodulaciju.Navedeni aparati mogu biti oprem ­
ljeni i ure đajem za dekodiranje (u boji) ili krugovima sepa ­
ratora za sinkronizaciju. U pravilu radi pomo ću vlastite 
antene ili zajedni čkog sustava antena (visokofrekvencijska 
kabelska distribucija). 
Izlazni se signal može koristiti kao ulazni signal za zaslone 
ili za aparate za snimanje ili reprodukciju. Sastoji se od 
originalnog signala kamere (odnosno nemoduliranog 
signala u svrhu prijenosa). 
Analogni video prijemnici u smislu ovih tarifnih podbrojeva 
mogu biti u obliku modula koji se sastoje barem od krugova 
radijske frekvencije (RF bloka), krugova srednje frekvencije 
(IF bloka) i demodulacijskih krugova (DEM bloka) gdje je 
izlaz zasebni zvu čni i kompozitni video signal (CVBS). 
Digitalni video prijemnici u smislu ovih podbrojeva mogu 
biti u obliku modula koji se sastoje barem od RF bloka, IF 
bloka, DEM bloka i MPEG dekodera za digitalnu televiziju 
gdje je izlaz zasebni zvu čni i digitalni video signal. 
Moduli koji se sastoje i od analognog i od digitalnog video 
prijemnika razvrstavaju se u ove podbrojeve ako se jedna od 
tih komponenti klasificira kao prijemnik potpunih ili zavr ­ 
šenih video zapisa primjenom Op ćeg pravila 2 (a) za tuma ­ 
čenje kombinirane nomenklature. 
Modul koji ne zadovoljava gore navedene uvjete klasificira 
se kao „dio” u tarifnom broju 8529.  
8528 71 11  elektroni čki sklopovi za ugradnju u strojeve za auto ­
matsku obradu podataka  
Za značenje pojma „elektroni čki sklopovi”, vidjeti obja ­ 
šnjenja za podbroj 8443 99 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 477  
8528 72 10  televizijska oprema za projiciranje  
Ovaj podbroj obuhva ća opremu za projiciranje koja uklju ­ 
čuje prijemnike za televiziju. Takva oprema projicira sliku 
na zaslon putem opti čkog sustava. Može se temeljiti na 
tehnologiji katodne cijevi ili ravnih plo ča (na primjer 
DMD, LCD, plazma). 
Zaslon za projiciranje može biti ugra đen u istom ku ćištu 
zajedno s televizijskim prijamnikom ili zasebno.  
8528 72 30  s ugra đenom katodnom cijevi  
Ovaj podbroj obuhva ća aparate koji kombiniraju funkcije 
prijamnika (tjunera) i zaslona u istom ku ćištu, s mogu ć­
nošću istovremenog korištenja odre đenih elemenata svake 
funkcije. U ovu se kategoriju obi čno razvrstavaju televizijski 
prijamnici za ku ćanstvo. 
Dijagonala zaslona odnosi se na aktivni dio slikovne cijevi, 
koji se mjeri pravocrtno.  
8529  Dijelovi pogodni za uporabu isklju čivo ili uglavnom za 
aparate iz tarifnih brojeva 8525 do 8528  
8529 90 20 do 
8529 90 97  ostalo  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. brojčanike; 
2. sklopove za uga đanje (biranje kanala); 
3. zaslone (blende) za televizijske kamere; 
4. tzv. PAL/Secam prilago đivače (adaptere). To su deko ­
dirne kartice (s elektri čnim sastavnicama na tiskanoj 
kartici) za naknadno ugra đivanje u televizijske prijam ­
nike prire đene za prijam PAL signala, kako bi im se 
omogućio prijam i Secam signala. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava valovode (razvrstavanje 
kao cijevi prema materijalu).  
8529 90 41 i 
8529 90 49  ormarići i kućišta 
Izrazima „ormari ći” i „kućišta” obuhva ćena su ku ćišta koja 
nisu opremljena elektri čnim ili elektroni čkim sastavnim dije ­
lovima (na primjer, plo če s tiskanim krugovima, zvu čnici, 
kabeli itd.). 
„Ormarići i kućišta” opremljeni elektri čnim ili elektroni čkim 
sastavnim dijelovima isklju čeni su (na primjer, podbro ­
jevi 8529 90 92 ili 8529 90 97). 
Dijelovi „ormari ća i kućišta” isklju čeni su iz ovih 
podbrojeva.  
8529 90 65  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 8443 99 10.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 478  
8529 90 92  za televizijske kamere iz podbrojeva 8525 80 11 i 
8525 80 19 te aparate iz tarifnih brojeva 8527 i 8528  
Ovaj podbroj uklju čuje tzv. „LCD module” koji se sastoje 
od tankih tranzistora (TFT) i sloja teku ćih kristala spojenih 
u sendvič između dvaju staklenih ili plasti čnih ploča ili 
listova, bez jedinice koja omogu ćuje upravljanje dodirom 
zaslona (touch screen), za uporabu u proizvodnji monitora 
i/ili televizijskih prijemnika iz tarifnog broja 8528. 
Moduli su opremljeni s jednim ili više tiskanih ili integri ­
ranih krugova, s upravlja čkom elektronikom samo za adre ­
siranje piksela. Nisu opremljeni elektronikom za videoo ­
bradu (kao što su video konverter ili dozimetar). 
Moduli mogu biti opremljeni s jedinicom pozadinske 
rasvjete i/ili inverterima. 
Ovaj podbroj ne uklju čuje uređaje s teku ćim kristalima 
spojenima u sendvi č između dvaju staklenih ili plasti čnih 
ploča ili listova, opremljene s elektri čnim vezama ili ne, 
(tj. za napajanje energijom), predstavljene u komadu ili izre ­
zane u posebne oblike (podbroj 9013 80 20).  
8531  Elektri čni aparati za zvu čnu ili vizualnu signalizaciju (na 
primjer, zvona, sirene, indikacijske plo če, dojavnici 
krađe ili požara), osim onih iz tarifnog broja 8512 ili 
8530  
8531 10 30 i 
8531 10 95  dojavnici kra đe ili požara i sli čni aparati  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8531, tre ći odlomak 
pod E. 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju dojavnike kra đe vrste koja se 
rabi za motorna vozila (podbroj 8512 30 10).  
8531 20 20 do 
8531 20 95  indikatorske plo če s ugra đenim ure đajima s teku ćim 
kristalima ili svjetle ćim (LED) diodama  
U ove se podbrojeve razvrstava razli čite pokaznike sa svjet ­
lećim diodama, koje se uglavnom rabi kao digitalne i/ili 
alfanumeri čke znakove na pokaznim plo čama i koji mogu 
biti u obliku pojedina čnog znaka ili u obliku više znakova 
poredanih jedan do drugoga. Svaki znak sadrži odre đeni 
broj svjetle ćih dioda u obliku sastavnica koje mogu biti 
diskretne ili pri čvršćene na mikro čip. Ovi su ure đaji ugra­ 
đeni na tiskani krug s pogonskim programom (driverom)/ 
dekoderom. Svaki je znak ili sklop znakova prekriven s 
prozirnim materijalom koji poja čava svjetlosne to čke što 
ih stvaraju svjetle će diode. Svjetlosne to čke čine brojeve 
ili slova sukladno upravlja čkim impulsima, koje sklop 
dobiva posredstvom ulaznog signala.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 479  
8531 90 00  dijelovi  
Ovaj podbroj obuhva ća etikete koje se pri čvršćuje na robu 
za osiguranje od kra đe (poput onih koje se sastoje od diode 
i antene, takozvane „mikrovalne etikete”, ili one koje se 
sastoje od kruga rezonantnog mikro čipa, takozvane etikete 
„razdijeljene frekvencije”) spojene na robu koje, ako ih se 
unese u signalno polje dojavnog sustava za zaštitu od kra đe 
smještenog na u izlazu iz trgovine, vrste iz 
podbroja 8531 10, utje ču na prijamnu elektroniku sustava 
i pokreću dojavu. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća etikete koje kombiniraju 
dvije razli čite tehnologije, kao što je akusti čno-magnetna s 
mikrovalovima ili akusti čno-magnetna s radijskom frekven ­
cijom. 
Međutim, iz ovog se podbroja isklju čuje: 
— etikete koje se sastoje od žice, vrpca ili kombinacije 
dviju vrpca, takozvane „magnetne etikete” ili „akusti ­ 
čno-magnetne etikete”, od magnetnih materijala koje 
su namijenjene za uporabu unutar kontrolne zoneElek ­
troničke Zaštite Artikala (EAS) sustav (tarifni 
broj 8505), 
— etikete u koje su umetnuti jedan ili više elektroni čki 
integriranih krugova u obliku čipova i antene ali bez 
ikojih drugih aktivnih ili pasivnih elemenata krugova 
(„pametne kartice”, takozvane etikete za „Radiofre ­
kventnu identifikaciju” (RFID) (podbroj 8523 52), 
— etikete koje se sastoje od jednog ili više elektroni čki 
integriranih krugova u obliku čipova s umetnutom 
antenom i jednim ili više kondenzatora ali bez ikojih 
drugih aktivnih ili pasivnih elemenata krugova (pod ­
broj 8523 59), 
— etikete u obliku tiskanog kruga (vidjeti napomenu 5 
poglavlju 85), takozvane „etikete radijske frekvencije” 
(tarifni broj 8534 00).  
8534 00  Tiskani krugovi  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. papirnate etikete u obliku tiskanog kruga, koje se rabi, na 
primjer, u knjižnicama za umetanje u knjige radi zaštite 
od krađe; 
2. fleksibilni elektri čni vodiči u obliku tiskanih krugova.  
8536  Elektri čni aparati za uklapanje, isklapanje ili zaštitu 
električnih strujnih krugova ili za spajanje na ili u elek ­
tričnim strujnim krugovima (na primjer, sklopke, releji, 
osigurači, prigušnice, utika či, utičnice, grla za žarulje i 
ostale uti čne naprave, spojni ormari ći), za napone ne 
veće od 1 000 V; konektori za opti čka vlakna, snopove 
optičkih vlakana ili opti čke kabele  
Osim ure đaja opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8536, u ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. telefonske distribucijske ormari će; ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 480  
2. raskrižne ili spojne plo če za viseće kablove za tramvaje; 
3. priklju čne pločice elektromotora; 
4. komutatore za transformatore s višestrukim ulazima; 
5. spojne dijelove članaka akumulatora; 
6. tzv. induktivne aproksimativne sklopke s ugra đenim 
induktivnim svitkom sa slobodnim zra čenjem za beskon ­
taktno upravljanje (zatvaranje) sklopkom, ako se u 
rasipnom polju svitka pojavi kovinski predmet. Tu se 
vrstu sklopki rabi, na primjer, u alatnim strojevima, tran ­
sportnim napravama i vagama umjesto mehani čki pogo­
njenih elektri čnih graničnih sklopki; 
7. uključne i isklju čne sklopke u čije je ku ćište ugrađen 
uređaj za promjenu jakosti svjetla (dimer). S ovim se 
uređajem može rasvjetna tijela ne samo uklju čiti ili 
isključiti, već se neprekinuto može mijenjati i jakost 
rasvjete; 
8. tzv. kontaktne umetke za povezivanje elektri čnih strujnih 
krugova. Čine ih dva, jedan preko drugoga postavljena, 
elastična sloja od plasti čnih masa u koje je u pravilnim 
razmacima umetnut ve ći broj elektri čno vodljivih 
kontaktnih to čaka od silikonske gume. Ovakve se 
kontaktne umetke ugra đuje npr. pod tipke telefonskih 
aparata. Pritiskom na tipku dodirne se odgovaraju će 
kontaktne to čke oba sloja i uspostavi elektri čni kontakt; 
9. elektroni čke sklopke koje beskontaktno djeluju uz pomo ć 
poluvodičkih elemenata (na primjer, tranzistora, tiristora, 
integralnih krugova). 
U ovaj se tarifni broj, me đutim, ne razvrstava: 
a) izolaciju i plašteve za elektri čne linije (obi čno tarifni 
broj 7326); 
b) upravlja čku opremu za željeznice i ostale komunikacijske 
putove (tarifni broj 8530).  
8536 50 11  tipkala  
U ovaj se podbroj ne razvrstava na dodir osjetljive sklopke 
(podbroj 8536 50 19).  
8536 69 10 do 
8536 69 90  ostalo  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju elektromehani čke utika če 
(takozvani muški konektori) i uti čnice (takozvani ženski 
konektori) koji omogu ćuju povezivanje, na primjer, ure đaja, 
kabela i konektorskih plo ča. 
Konektori mogu imati utika č ili utičnicu na obje strane ili 
utikač ili utičnicu na jednoj strani, a drugi kontaktni element 
na drugoj strani (na primjer, okaste ili nati čne stopice, 
lemljene ili navojne spojeve). Vidjeti primjere na slikama 
1. i 2.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 481  
Slika 1.:  
Kabel je nati čnom ili okastom spojnicom povezan s 
konektorom s jedne strane. S druge strane veza je uspostav ­
ljena uklju čivanjem muških/ženskih konektora.
  
Slika 2.:  
Kabel je nati čnom ili okastom stopicom spojen s jedne 
strane s konektorom. S druge strane veza je uspostavljena 
uključivanjem ženskoga konektora. Uz to, taj je konektor 
opremljen dodatnom vezom u obliku muškog konektora. 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju i uti čnice spojnice koje se 
sastoje od para utika č i utičnica (dva komada). Utika č i 
utičnica imaju svaki po jednu uti čnicu i još jedan kontaktni 
element.
  
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju spojne ili kontaktne elemente 
s kojima je elektri čna veza uspostavljena drugim sredstvima 
(na primjer, nati čnim, navojnim, lemljenim ili okastim zavr ­ 
šecima). Oni su obuhva ćeni podbrojem 8536 90 (vidjeti 
primjere na slikama 3. do 7.). 
Međutim, obuhva ćaju utika če i utičnice s unutarnjim ili 
vanjskim navojem.  
Slike 3. i 4.:  
Kabel je nati čnom ili okastom spojnicom povezan s 
konektorom s jedne strane. S druge strane veza je uspostav ­
ljena upotrebom uvrtnog vijka ili vijka s maticom.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 482  
Slike 5., 6. i 7.:  
Električna veza nije uspostavljena uklju čivanjem. Nije 
prisutan muški ili ženski konektor. Elektri čna veza uspostav ­
ljena je uvrtanjem ili stezanjem.
  
8536 69 10  za koaksijalne kabele  
Ovaj podbroj obuhva ća samo utika če i utičnice koji se 
koriste za koaksijalne veze (vidjeti primjere na slikama 1. 
do 6.).
  
Slika 5.  
Navojni koaksijalni utika č
 ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 483  
Slika 6.  
Koaksijalni adapter
  
8536 69 30  za tiskane krugove  
Ovaj podbroj obuhva ća utikače i utičnice namijenjene 
izravnom priklju čivanju na tiskanu plo čicu (PCB) ili fleksi ­
bilni tiskani krug na barem jednoj strani utika ča ili utičnice 
(vidjeti primjere u nastavku).
  
1. Ovaj USB konektor nije namijenjen izravnom priklju či­
vanju na PCB i stoga je isklju čen iz ovog podbroja. 
2. Ova USB uti čnica namijenjena je izravnom priklju či­
vanju na PCB i stoga je uklju čena u ovaj podbroj.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 484  
1. Ovaj konektor nije namijenjen izravnom priklju čivanju 
na PCB i stoga je isklju čen iz ovog podbroja. 
2. Ovaj konektor namijenjen je izravnom priklju čivanju na 
PCB i stoga je uklju čen u ovaj podbroj.  
8536 70 00  konektori za opti čka vlakna, snopovi opti čkih vlakana ili 
optičke kablove  
Vidjeti napomenu 6 uz ovo poglavlje. 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8536, dio IV  
8536 90 01  tvorni čki pripremljeni elementi za elektri čne krugove  
U ovaj se podbroj razvrstava elemente pripremljene za insta ­
lacije za prijenos elektri čne energije. Takvi elementi pružaju 
određeni stupanj prostorne prilagodljivosti u vezi s izvorom 
električne energije za svjetiljke te strojeve i opremu na elek ­
trični pogon. Kontaktne to čke putem kojih se prenosi elek ­
trična energija imaju oblik kva čica ili kliznih elemenata. 
Primjeri su prikazani na sljede ćim crtežima:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 485  
8536 90 10  spojni i kontaktni elementi za žice i kabele  
Ovaj podbroj uklju čuje sve grani čne uređaje koji su smje ­ 
šteni na krajevima žica ili kablova za uspostavljanje elek ­
trične veze sredstvima razli čitim od uklju čivanja (na primjer, 
nabranim, navijenim, zabrtvljenim ili spojenim terminalima).  
8537  Plo če, pultovi, stolovi, ormari i ostali nosa či, opremljeni s 
dva ili više aparata iz tarifnog broja 8535 ili 8536, za 
električno upravljanje ili razdiobu elektri čne struje, 
uključujući one s ugra đenim instrumentima ili apara ­
tima iz poglavlja 90, te aparati za numeri čko upravlja ­
nje, osim komutacijskih aparata iz tarifnog broja 8517  
U ovaj se tarifni broj razvrstava i kombinacije istovjetnih 
uređaja iz tarifnog broja 8536 (na primjer, svjetlosnih 
sklopki) na jednom nosa ču (ploči, kutiji itd.).  
8537 10 91  upravlja čki uređaji (kontroleri) s programabilnom 
memorijom  
Ovaj podbroj obuhva ća ormare s plo čom, u kojima je ugra ­ 
đeno aplikacijsko pamtilo (memorija) za elektri čno uprav ­
ljanje strojevima. Ovi su ure đaji opremljeni ne samo s 
uređajima iz tarifnih brojeva 8535 ili 8536 (na primjer, 
relejima) ve ć i s na, primjer, tranzistorima ili trijacima iz 
tarifnog broja 8541 kao sklopnim elementima. U ove su 
uređaje, osim sklopnih elemenata, ugra đeni i mikroprocesori 
(na primjer, za logi čku obradu i upravljanje ulazima i izla ­
zima), su čelja te sklopovi za napajanje.  
8537 10 98  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. daljinsko kabelsko upravljanje za video-rekordere. Radi 
se o elektri čnim upravlja čkim jastu čićima (sa sklopkama 
na tipke i drugim elektri čnim sastavnicama ugra đenima 
na ploču), koji se koriste za vršenje svih funkcija ure đaja 
za videosnimanje putem kabela kojime su spojeni; 
2. elektri čne upravlja čke uređaje za automate za prodaju 
robe. Čini ih upravlja čka ploča na kojoj se osim releja 
i električnih sklopki nalaze i trijaci i integrirani krugovi. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) elektri čni kontrolni ure đaji poznati pod nazivom „joysti ­
cks” za potrebe napomene 5 C uz poglavlje 84 (tarifni 
broj 8471); 
b) uređaje s infracrvenim zrakama za beži čno daljinsko 
upravljanje video-rekorderima, televizijskim prijamni ­
cima ili ostalim elektri čnim uređajima (tarifni broj 8543).  
8538  Dijelovi prikladni za uporabu isklju čivo ili uglavnom s 
aparatima iz tarifnog broja 8535, 8536 ili 8537  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 486  
8538 90 11  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8443 99 10.  
8538 90 91  elektroni čki sklopovi  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8443 99 10.  
8539  Elektri čne žarulje s nitima ili izbijanjem, uklju čujući 
zatvorene reflektorske uloške i ultraljubi časte ili infra ­
crvene žarulje; lu čnice; žarulje sa svjetle ćim 
diodama (LED)  
Uz izuzetak odre đenih lučnica (vidjeti objašnjenja podbro ­
jeve 8539 41 00 i 8539 49 00), koje su posebno opremljene 
ili ugrađene, ovaj tarifni broj obuhva ća samo žarulje i cijevi 
kao takve i njihove dijelove, koje je mogu će identificirati 
sukladno napomeni 2 (b) uz odsjek XVI. 
Uređaje opremljene takvim žaruljama ( čine ih na primjer, 
jednostavni reflektor s drža čem ili nosa čem) razvrstava se u 
odgovaraju će tarifne brojeve: kao ure đaje za osvjetljenje 
(tarifni broj 9405), ure đaje za grijanje (na primjer, tarifni 
broj 7321), medicinske ure đaje (tarifni broj 9018) itd.  
8539 21 30 do 
8539 29 98  ostale žarulje s nitima, isklju čujući ultraljubi časte i 
infracrvene žarulje  
U ove se podbrojeve ne razvrstava: 
a) otporne žarulje s uglji čnim nitima i žarulje promjenjivog 
otpora sa željeznim nitima u vodiku (tarifni broj 8533); 
b) komplete elektri čnih žarulja odre đene dužine, uklju čujući 
utvrđeni broj ukrasnih lampica, koje se uglavnom koriste 
za ukrašavanje boži ćnog drvca (tarifni broj 9405).  
8539 31 10 do 
8539 39 80  žarulje s izbijanjem, osim ultraljubi častih žarulja  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. cijevi punjene ksenonom; 
2. spektralne žarulje; 
3. tinjalice; 
4. cijevi s prikazom brojaka ili slova.  
8539 41 00 i 
8539 49 00  ultraljubi časte i infracrvene žarulje; lu čnice 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. ultraljubi časte žarulje. Osim žarulja spomenutih u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 8539, dio D, prvi odlomak, 
u ove se podbrojeve razvrstava i sljede će žarulje: 
a) aktino-kemijsko tiskanje;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 487  
b) žarulje za pove ćanje sadržaja vitamina, 
c) sterilizacija; 
d) žarulje za fotokemiju, 
e) žarulje za proizvodnju ozona; 
2. infracrvene cijevi i žarulje. Osim žarulja spomenutih u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 8539, dio D, drugi 
odlomak, u ove se podbrojeve razvrstava i sljede će žaru­
lje: 
a) žarulje za ure đaje za grijanje prostorija, 
b) oprema za infracrvene odašilja če (na primjer, u apara ­
tima za spre čavanje kra đe); 
c) znanstvena istraživanja (na primjer, spektralna analiza).  
3. lučnice opisane u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8539, 
dio E. 
Električne ugljene lu čnice se ugra đuje na primjer, u 
kinematografske projekcijske aparate iz tarifnog 
broja 9007 ili ih se rabi u opremi za kopiranje. 
U podbroj 8539 41 00 razvrstava se i elektri čne lučnice 
opremljene posebnim podnožjem te zakretne naprave za 
osvjetljavanje koje čine jedna ili više lu čnica ugra đene na 
pomično postolje, koje se rabi u fotografskim ili kinemato ­
grafskim ateljeima. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava: 
a) luminiscentne diode (tarifni broj 8541); 
b) elektroluminiscentne vrpce ili plo če zasnovane na elek ­
troluminiscentnom djelovanju nekih materijala (na 
primjer, cinkovog sulfida) koje se ulaže izme đu dva 
sloja vodljivog materijala (tarifni broj 8543).  
8539 90 10 i 
8539 90 90  dijelovi  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. podnožja elektri čnih žarulja i žarulja s izbijanjem; 
2. spirale od volframove žice, odrezane na odre đene duljine 
i pripremljene za ugradnju u žarulje; 
3. kovinske elektrode žarulja s izbijanjem; 
4. staklene dijelove (isklju čivši izolacijske dijelove iz 
podbroja 8547 90 00) namijenjene za ugradnju u unutra ­ 
šnjost žarulja; 
5. nosače žica u žaruljama.  
8540  Termionske, hladnokatodne ili fotokatodne elektronske 
cijevi (na primjer, vakuumske cijevi, cijevi punjene 
parom ili plinom, ispravlja čke cijevi sa živinim lukom, 
katodne cijevi, cijevi za televizijske kamere)  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 488  
8540 11 00  u boji  
U ovaj se podbroj razvrstava katodne cijevi opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 8540, četvrti odlomak pod 2, 
ako su ispunjeni sljede ći uvjeti: 
1. maska s prorezom; 
2. razmak izme đu dvije linije iste boje u sredini zaslona nije 
manji 0,4 mm. 
Za dijagonalu zaslona vidjeti objašnjenja za 
podbroj 8528 72 30.  
8540 60 00  ostale katodne cijevi  
U ovaj se podbroj razvrstava katodne cijevi opisane u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 8540, četvrti odlomak pod 2 (d), 
isključivši one koje se razvrstava u podbrojeve 8540 11 i 
8540 12.  
8540 71 00 i 
8540 79 00  mikrovalne cijevi (na primjer, magnetroni, klistroni, 
cijevi s putuju ćim valom, karcinotroni), osim cijevi s 
upravljačkom rešetkom  
U ove se podbrojeve razvrstava cijevi opisane u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 8540, četvrti odlomak pod 4. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava Geiger-Müllerova brojila 
(podbroj 9030 90 00).  
8540 81 00 i 
8540 89 00  ostale cijevi  
U ove se podbrojeve razvrstava, osim ispravlja čkih cijevi 
opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8540, četvrti 
odlomak pod 1, fanotrone, tiratrone, ignitrone i visoko ­
naponske ispravlja čke cijevi za rendgenske aparate.  
8541  Diode, tranzistori i sli čni poluvodi čki elementi; fotoosje ­
tljivi poluvodi čki elementi, uklju čujući fotonaponske 
ćelije neovisno jesu li sastavljene u module ili panele ili 
ne; svjetle će diode (LED); montirani piezoelektri čni 
kristali  
8541 40 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća fotonaponske ćelije sastavljene u 
module ili plo če koje uklju čuju zaobilazne diode (ali ne 
blokirajuće diode). Zaobilazne diode nisu elementi koji 
izravno opskrbljuju, na primjer, motor sa snagom (vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni brojeve 8501 i 8541).  
8541 90 00  dijelovi  
Osim dijelova opisanih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8541, u ovaj se podbroj razvrstava: 
1. nosače i kućišta piezoelektri čnih kristala;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 489  
2. kućišta od kovina, steatita itd. za sastavljene poluvodi če. 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) strujne uvodnice, koje vode struju od kontaktne nožice k 
elektrodi (tarifni broj 8536); 
b) grafitne dijelove (podbroj 8545 90 90).  
8542  Elektroni čki integrirani krugovi  
U ovaj se tarifni broj razvrstava i izmjenjive pretprogrami ­
rane memorijske module u obliku monolitnih integriranih 
krugova za elektroni čke aparate za prevo đenje iz podbro ­
jeva 8470 10 00 i 8543 70 10. 
Ovaj tarifni broj ne uklju čuje pločice (ponekad pod nazivom 
waferi) koje se, radi njihove primjene u polju elektronike, 
sastoje od dopiranih kemijskih elemenata, poliranih ili nepo ­
liranih i epitaksijalno prevu čenih ili neprevu čenih, uz uvjet 
da su selektivno dopirani ili raspršeni radi stvaranja 
diskretnih podru čja (tarifni broj 3818 00);  
8542 31 11 do 
8542 31 90  procesori i kontroleri, neovisno jesu li kombinirani s 
memorijama, konvertorima, logi čkim krugovima, poja ­ 
čalima, vremenskim krugovima ili drugim krugovima 
ili ne  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. mikroprocesore, tako đer pod nazivom jedinice za 
mikro-obradu (micro processing units – MPU-i), koji 
su integrirani krugovi koje je mogu će definirati kao 
uređaje koji vrše primarne naredbene funkcije, funkcije 
izvedbe i nadzora sustava. Sastoje se od sljede ćih glavnih 
dijelova: 
— aritmeti čko-logičke jedinice (arithmetic logic unit – 
ALU); 
— dekodera naredbi i programskog brojila; 
— upravlja čke jedinice; 
— jednice za ulaz/izlaz (input/output – I/O) za komuni ­
kaciju s drugim ure đajima. 
Mikroprocesor radi samo ako se, osim unutarnje memo ­
rije, koristi i vanjska memorija ili neki drugi ure đaj. 
Mogu imati jedno ili više mikroprogramskih memorija 
(RAM ili ROM) za u čitavanje ili pohranjivanje mikro ­
naredbi da bi se time pove ćao broj primarnih naredbi u 
upravljačkoj jedinici. 
Mikroprogramirani ROM, koji mikroprocesor može sadr ­ 
žavati, pohranjuje osnovne binarne naredbe i ne smatra 
se pravom programskom memorijom koje pohranjuje 
naredbe koje je potrebno izvršiti. 
Ovi proizvodi mogu sadržavati naredbeno cache-memo ­
riju ili mikroperiferalne funkcije.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 490  
Ovaj podbroj obuhva ća mikroprocesore, koji su programi ­
rani za odre đenu namjenu i temeljeni na dizajnima „potpuno 
prilagođenim korisniku”, „gate array” (sklopova vrata) ili 
„standardne ćelije”. 
Sposobnost obrade mikroprocesora odnosi se na dužinu 
svake rije či koju je akumulator aritmeti čko-logičke jedinice 
u stanju obraditi u jednom mikro-naredbenom ciklusu; 
2. mikroupravlja či (mikrokontroleri) i mikrora čunala su 
integrirani krugovi koji se sastoje od najmanje sljede ćih 
glavnih dijelova: 
— mikroprocesora, tako đer pod nazivom mikro-jedinica 
za obradu (MPU), 
— programske memorije (na primjer, RAM-a, ROM-a, 
PROM-a, EPROM-a, E  2 ROM-a, flash E  2 PROMA), 
koje je spojeno s dekoderom naredbi i koje sadrži 
program koji definira naredbeni slijed, 
— memorija za podatke (na primjer, RAM-a ili 
E 2 PROM-a), kojoj, za razliku od mikroprocesora, 
nije mogu će pristupiti izvan čipa, 
— vanjske sabirnice (za podatke, adrese ili naredbe). 
Mikroupravlja či su programirani ili ih je mogu će dalje 
programirati za vršenje posebnih funkcija, te samo za 
određene namjene (na primjer, za televizijske prijamnike, 
uređaje za snimanje ili reproduciranje slike ili mikrovalne 
pećnice). 
Mikroračunala mogu raditi nezavisno (stand alone) i 
koristiti se za razne namjene (na primjer, središnja ra ču­
nala („mainframe”), minira čunala i osobna ra čunala). 
Mikroračunala je mogu će slobodno programirati u 
skladu s potrebama korisnika. 
Ovaj podbroj obuhva ća mikroupravlja če koji su potpuno 
programirani za odre đenu namjenu i temeljeni na dizaj ­
nima „potpuno prilago đenim korisniku”, „gate array” 
(sklopova vrata) ili „standardne ćelije”. 
Sposobnost obrade mikroupravlja ča ili mikrora čunala 
odnosi se na dužinu svake rije či koju je akumulator arit ­
metičko-logičke jedinice u stanju obraditi u jednom 
mikronaredbenom ciklusu; 
3. upravlja čke krugove, koji su integrirani krugovi kojima 
se utječe na neki proces ili izvedbu stroja (na primjer, 
stroja za automatsku obradu podataka). Upravlja čki 
krugovi (na primjer, za jedinice za diskovno pohranjiva ­
nje, memorije, elektromotori ili katodne cijevi) obi čno 
mogu tuma čiti signale i, u skladu s tim tuma čenjem, 
odrediti vrijeme i slijed odre đenih funkcija (na primjer, 
ulaz, obradu, pohranjivanje i izlaz u sustavu za auto ­
matsku obradu podataka).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 491  
8542 31 11 i 
8542 31 19  roba navedena u napomeni 9 (b) (3 i 4) uz ovo poglavlje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8542, dio III.  
8542 32 11 i 
8542 32 19  roba navedena u napomeni 9 (b) (3 i 4) uz ovo poglavlje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8542, dio III.  
8542 32 45  stati čne RAM memorije (S-RAM), uklju čujući „cache 
random-access” memorije (cache-RAM)  
Cache random-access memorije (cache-RAM) su stati čne 
RAM memorije s vremenom pristupa manjim u odnosu na 
glavnu memoriju. Cache-RAMs se obi čno koriste kao 
privremene odjelni me đusklopovi za ublažavanje razlike u 
brzini izme đu središnje jedinice za obradu i glavnog 
pamtila.  
8542 32 61 do 
8542 32 75  ROM memorije, programabilne, koje je mogu će brisati 
električno (E  2 PROM), uklju čujući FLASH E  2 PROM  
E 2 PROM memorije su obi čno memorije koje je mogu će 
brisati na temelju bajtova. 
FLASH E  2 PROM su memorije koje se naziva i „FLASH- 
memorije”, „FLASH EPROM-ima” ili „FLASH E  2 PROM- 
ima”. 
Flash memorije mogu se temeljiti na tehnologiji EPROM ili 
E 2 PROM, a mogu će ih je elektri čno brisati u potpunosti 
(„bulkwise”) ili po sektorima (po strani ili bloku). 
Programiranje, čitanje i brisanje tih memorija vrši se uz 
dvojno ili jednostruko napajanje. 
Flash memorije, koje se temelje na tehnologiji EPROM, 
imaju matri čnu strukturu koju čini jedna tranzistorska ćelija. 
Flash memorije, koje se temelje na tehnologiji E  2 PROM 
imaju matri čnu strukturu koju čine dvije ili više tranzistor ­
skih ćelija ili jedna tranzistorska ćelija kombinirana s još 
jednim tranzistorom po sektoru (strani ili bloku). Druga 
razlika u odnosu na EPROM tehnologiju je u tome što 
E 2 PROM memorija sadrži niz svojstvenih E  2 PROM eleme ­
nata (na primjer, jedan E  2 PROM naredbeni slog).  
8542 32 90  ostale memorije  
Ovaj podbroj obuhva ća memorije koje se adresiraju putem 
sadržaja (CAM memorije) i feroelektri čne memorije.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 492  
Memorije koje se adresiraju putem sadržaja (CAM memo ­
rije) su ure đaji za pohranjivanje s naslovom vezanim uz 
sadržaj. Mjesta pohrane ovih ure đaja pronalaze se na 
temelju sadržaja ili dijela njihovog sadržaja, a ne na 
temelju naziva ili mjesta (adrese). 
Feroelektri čne memorije su memorije s postojanim sadr ­ 
žajem koja se ostvaruju kombiniranjem feroelektri čnog i 
poluvodičkog materijala. Za feroelektri čni materijal je 
značajno da se elektri čna polarizacija održava i kad nema 
električnog polja. 
Ove je ure đaje mogu će električki programirati i brisati.  
8542 39 11 do 
8542 39 90  ostalo  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju: 
1. logičke krugove potpuno prilago đene korisniku koji su 
definirani i izra đeni za samo jednog korisnika. Postupak 
proizvodnje obuhva ća postavljanje veza i ćelija (logi čkih 
vrata) uz pomo ć difuzijske maske pripremljene cjelovito 
za korisnika. Logi čki krugovi za posebne korisni čke 
uporabe su zasnovani za izvedbu posebnih namjenskih 
funkcija. Naziva ih se i ASIC (Application Specific Inte ­
grated Circuits – integrirani krugovi za posebne upora ­
be); 
2. sklopove vrata (gate arrays), koji su integrirani logi čki 
krugovi koji se sastoje od stalnog i pravilnog razmještaja 
logičkih elemenata koje je mogu će programirati (tranzi ­
storskih ćelija, na primjer, vrata AND-, NAND-, OR- ili 
NOR-). Programiranje ‘gate arrays’ krugova slijedi, uz 
pomoć jedne ili više maski oži čenja, sukladno korisni čki 
specificiranim me đuvezama izme đu ovih logi čkih 
elemenata; 
3. standardne ćelije koje su integrirani logi čki krugovi koje 
čine predodre đeni i čvrsto zadani podsklopovi, u raspo ­
redu za posebne korisni čke namjene. Ovi podsklopovi 
mogu sadržavati bilo koju integriranu funkciju (npr. 
logične funkcije ili funkcije memorije); 
4. logički krugovi što ih je mogu će programirati, a koji su 
integrirani krugovi koje čine zadani logi čki elementi. 
Moguću funkciju ovih krugova definira korisnik lemlje ­
njem taljivih spojeva ili elektri čnim programiranjem 
spojeva izme đu logičkih elemenata; 
5. standardne logi čke krugove, koji su integrirani logi čki 
krugovi koji se sastoje od manje od 150 logi čkih vrata 
(na primjer, AND, NAND, OR, NOR). Ovi ure đaji mogu 
integrirati više funkcija ili skupina jednakih i nezavisnih 
funkcija; 
6. sučelja, integrirani krugovi koji predstavljaju prijelazne 
elemente (na primjer, kroz pretvaranje koda, pretvaranje 
prijenosa bitova u nizu uz istodobni prijenos svih bitova 
ili sinkronizaciju) za me đusobno povezivanje programa, 
integriranih krugova, priklju čnika ili sustava s razli čitim 
značajkama;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 493  
7. mikroperiferijske jedinice, integrirani krugovi koji vrše 
posebne funkcije kojima dopunjuju mikroprocesore, 
mikroupravlja če ili mikrora čunala te dovode do pobolj ­ 
šanja njihove vanjske komunikacije, nadzora i su čelja. 
Tehničke specifikacije mikroperifernih jedinica jasno 
pokazuju njihovu povezanost i pripadnost mikroproce ­
soru, mikroupravlja ču ili mikrokompjuteru. 
Komunikacije, nadzor i su čelje mogu se sastojati od 
upravljača sabirnica, memorijskih upravlja ča (upravlja či 
DRAM, jedinice za upravljanje memorijom (MMU), 
upravljači direktnog pristupa memoriji) ili upravlja ča 
perifernog su čelja (grafi čki upravlja či, upravlja či 
lokalne mreže, univerzalni asinkroni upravlja či za prima ­
nje/odašiljanje, upravlja či tipkovnice, upravlja či jedinice 
za pohranjivanje velikog kapaciteta); 
8. „pametne” („smartpower”) krugove, koji su integrirani 
analogni krugovi koji kombiniraju digitalne i analogne 
krugove (tranzistori snage) radi nadzora nad logi čkim 
izlaznim signalima i ulaznim signalima snage. Ovi 
uređaji, primjerice, pružaju zaštitu od unutarnjeg 
gubitka energije, upravljanje greškama te imaju dijagno ­
stičke sposobnosti. 
Ovi podbrojevi ne obuhva ćaju programilne ispisne memorije 
(PROMs) (podbroj 8542 32 90).  
8542 39 11 i 
8542 39 19  roba navedena u napomeni 9 (b) (3 i 4) uz ovo poglavlje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8542, dio III.  
8543  Elektri čni strojevi i aparati, s posebnim funkcijama, 
nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu u ovom 
poglavlju  
8543 70 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. elektrostati čke uređaje (na primjer, za elektrostati čke 
strojeve za pahulji čanje tkanina); 
2. elektro luminiscentne ure đaje, obično u obliku traka, 
ploča ili pločica; 
3. termoelektri čne generatore, koje čini termoelektri čna 
baterija s promjenljivim brojem termoelemenata i 
izvor topline na primjer, grijalica na butan). Ovi genera ­
tori proizvode istosmjernu struju uz pomo ć 
Seebeckovog efekta; 
4. uređaje za otklanjanje stati čkog elektriciteta; 
5. aparate za demagnetizaciju; 
6. impulsne generatore; 
7. digitalne registratore podataka o letu u obliku elek ­
tričnog uređaja otpornog na vatru i lom za trajno bilje ­ 
ženje specifi čnih podataka za vrijeme leta;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 494  
8. infracrvene aparate za beži čno daljinsko upravljanje 
televizijskim prijamnicima, video-rekorderima ili 
ostalim elektri čnim uređajima; 
9. elektri čne uređaje za tonske efekte, koje se rabi kao 
dodatne ure đaje elektri čnih gitara za stvaranje razli čitih 
efekata (na primjer, udvostru čenje tona, razdvajanje 
tona, eho-efekt). Doti čni se ure đaji ne nalaze u 
kućištu gitare, ve ć su spojeni žicom izme đu gitare i 
pojačala snage; 
10. elektroni čke uređaje za čitanje za osobe s ošte ćenim 
vidom. Ovi ure đaji u zajedni čkom kućištu sadrže 
kameru, koja preuzima tekstualni predložak (na primjer, 
časopis ili knjigu) i monitor što prikazuje uve ćani tekst. 
Ovaj podbroj tako đer obuhva ća male elektroni čke uređaje 
koji nisu ugra đeni na nose ću ploču (uključujući i takozvana 
miniračunala), koji se mogu koristiti za oblikovanje rije či i 
rečenica koje se prevode na odabrani strani jezik, ovisno o 
modulima memorije koji se koriste s ure đajem. Ovi ure đaji 
imaju alfanumeri čku tipkovnicu i pravokutni pokaznik. U 
ovaj se podbroj, me đutim, ne razvrstava sli čne uređaje s 
računskim funkcijama (tarifni broj 8470). 
Ovaj podbroj ne obuhva ća: 
a) elektrostati čne filtere i ure đaje za pro čišćavanje vode na 
elektromagnetnom na čelu (tarifni broj 8421); 
b) uređaje s ultraljubi častim zra čenjem za mlijeko (tarifni 
broj 8434); 
c) ultrazvu čne aparate za čišćenje razli čitih vrsta proizvoda 
(na primjer, kovinskih dijelova) i ultrazvu čne generatore 
(tarifni broj 8479); 
d) opremu za ultrazvu čno zavarivanje (tarifni broj 8515); 
e) uređaje s ultraljubi častim zra čenjem za uporabu u medi ­
cini, čak i ako ih se ne rabi u lije čničkoj praksi (tarifni 
broj 9018); 
f) elektri čne regulatore za regulaciju elektri čnih i neelek ­
tričnih veličina (tarifni broj 9032).  
8544  Izolirana žica (uklju čujući emajliranu ili anodiziranu), 
kabeli (uklju čujući koaksijalne kabele) i ostali izolirani 
električni vodiči, neovisno jesu li opremljeni priklju čnim 
uređajima ili ne; kabeli od opti čkih vlakana, izra đeni od 
pojedinačno oplaštenih vlakana, neovisno sadrže li elek ­
trične vodiče ili su opremljeni priklju čnim uređajima ili 
ne 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava: 
a) fleksibilni elektri čni vodiči u obliku tiskanih krugova 
(tarifni broj 8534 00);  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 495  
b) zasebno isporu čene priklju čne uređaje i adaptere za 
kablove ili za drugi elektri čne vodiče (tarifni broj 8535 
ili 8536); 
c) konektori za kablove s opti čkim vlaknima (pod ­
broj 8536 70 00).  
8544 42 10  vrsta koje se rabi u telekomunikacijama  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8544. 
Za potrebe ovog podbroja, izraz „vrsta koje se rabi u tele ­
komunikacijama” uklju čuje elektri čne vodiče opremljene 
priključcima za uporabu u telekomunikacijskim mrežama, 
na primjer, za povezivanje stroja za automatsku obradu 
podataka s modemom. 
Međutim, ovaj podbroj ne uklju čuje: 
a) elektri čne vodiče opremljene priklju čcima za uporabu 
kod povezivanja razli čitih aparata (na primjer čitača 
DVD-ova s monitorom, ili stroja za automatsku obradu 
podataka s monitorom, pisa čem, tipkovnicom, projek ­
torom itd.); 
b) elektri čne vodiče namijenjene za ugradnju u strojeve, na 
primjer u stroj za automatsku obradu podataka ili neku 
od njegovih jedinica, za povezivanje razli čitih unutarnjih 
dijelova stroja; 
c) elektri čne vodiče koji služe samo za napajanje energijom 
(na primjer, kablovi za napajanje).  
8544 49 20  vrsta koje se rabi u telekomunikacijama, za napone ne 
veće od 80 V  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8544 42 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
▼M5 
8544 70 00  kabeli od opti čkih vlakana  
Taj podbroj uklju čuje i kabele od opti čkih vlakana konstrui ­
rane na primjer za potrebe telekomunikacija, izra đene od 
jednog opti čkog vlakna iz tarifnog broja 9001 ili više njih 
koja su pojedina čno prevučena dvostrukim slojem akrilatnih 
polimera. Prevlaka se sastoji od unutarnjeg sloja mekog 
akrilata i vanjskog sloja tvrdog akrilata, koji je obojen ili 
prevučen slojem razli čitih boja kako bi se omogu ćila iden­
tifikacija vlakana. Opti čka vlakna pojedina čno su obložena 
dvoslojnom prevlakom; sama po sebi ne čine kabel od opti ­ 
čkih vlakana iz tarifnog broja 8544 sve dok nisu smještena 
u zaštitni omota č. 
Dvoslojna prevlaka pojedina čnog optičkog vlakna pruža 
zaštitu i strukturalnu cjelovitost, na primjer zaštitom pojedi ­
načnih vlakana od lomljenja i abrazije.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 496  
Primjer strukture pojedina čno obloženog opti čkog vlakna iz 
tarifnog broja 9001:
  
1. jezgra opti čkih vlakana (jezgra staklenih vlakana); 
2. platiranje opti čkih vlakana (staklo); 
3. unutarnji sloj prevlake od mekog akrilata; 
4. vanjski sloj prevlake od tvrdog akrilata; 
5. identifikacija prema kodu boje. 
Primjeri kabela od opti čkih vlakana iz tarifnog broja 8544 
sačinjenih od pojedina čno obloženih vlakana smještenih u 
zaštitni omota č:
 
▼B 
8545  Ugljene elektrode, ugljene četkice, ugljen za žarulje, 
ugljen za baterije i drugi proizvodi od grafita ili od 
drugih vrsta ugljika, sa ili bez kovina, vrsta koje se 
rabi za elektri čne namjene  ▼M5
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 497  
8545 90 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. ugljen za odvodnike prenapona; 
2. kontaktne elemente za elektri čne upravlja čke uređaje ili 
reostate. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava smjesu za elektrode na 
osnovi materijala što sadrže ugljik (tarifni broj 3824).  
8547  Izolacijski dijelovi za elektri čne strojeve, ure đaje ili 
opremu, izra đeni u cijelosti od izolacijskog materijala 
ili samo s manjim dijelovima od kovina (na primjer, 
čahure s navojem) ugra đenim za vrijeme oblikovanja 
isključivo radi montaže, osim izolatora iz tarifnog 
broja 8546; elektrovodljive cijevi i njihove spojnice, od 
običnih kovina obloženih izolacijskim materijalom  
8547 20 00  izolacijski dijelovi od plasti čnih masa  
U ovaj se podbroj razvrstava i izolacijske dijelove izra đene 
prešanjem staklenih vlakana umo čenih u umjetnu smolu ili 
prešanjem slojeva papira ili tkanina impregniranih umjetnim 
smolama, pod pretpostavkom da se radi o čvrstim i krutim 
proizvodima (vidjeti Op će napomene s objašnjenjem HS-a 
za poglavlje 39, dio pod nazivom „Plasti čne mase u kombi ­
naciji s drugim materijalima” pod (d).  
8547 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava izolacijske dijelove od papira 
ili kartona, azbestnog cementa ili tinjca te izolacijske cijevi i 
njihove spojnice opisane u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8547, dio B.  
8548  Otpaci i ostaci od primarnih ćelija, primarnih baterija i 
električnih akumulatora; istrošene primarne ćelije, 
primarne baterije i elektri čni akumulatori; elektri čni 
dijelovi strojeva ili aparata, nespomenuti niti uklju čeni 
na drugom mjestu u ovom poglavlju  
8548 90 90  ostalo  
Ovaj podbroj obuhva ća: 
1. namotaje bez magnetne jezgre koje se može u jednakoj 
mjeri uporabiti u strojevima, aparatima ili ure đajima iz 
različitih tarifnih brojeva, na primjer, u transformatorima 
iz tarifnog broja 8504 i elektromagnetima iz tarifnog 
broja 8505 (primjena napomene 2 (c) uz odsjek XVI); 
2. linije kašnjenja, koje se može uporabiti na primjer, kako 
u strojevima za automatsku obradu podataka tako i u 
televizijskim prijamnim aparatima; 
3. elektri čne filtre za selektivni prijenos elektroakusti čkih, 
elektromagnetnih ili elektromehani čkih vibracija. 
4. elementi od ferita ili drugih kerami čkih materijala (na 
primjer, onih koji se koriste u cirkulatorima za ultraviso ­
kofrekvencijske aparate za prijenos ili kao visokofre ­
kventni filtri u elektri čnim kablovima), čiji su elektri čni 
dijelovi, jednako prikladni za uporabu u strojevima ili 
aparatima iz razli čitih tarifnih brojeva ovog poglavlja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 498  
ODSJEK XVII  
VOZILA, ZRAKOPLOVI, PLOVILA I PRIDRUŽENA PRIJEVOZNA 
OPREMA 
Dodatna napo ­
mena 2  Uz nužne izmjene, primjenjuje se objašnjenja za dodatnu 
napomenu 3 uz odsjek XVI.  
POGLAVLJE 86  
ŽELJEZNI ČKE ILI TRAMVAJSKE LOKOMOTIVE, VAGONI I 
NJIHOVI DIJELOVI; ŽELJEZNI ČKI ILI TRAMVAJSKI 
KOLOSIJE ČNI SKLOPOVI I PRIBOR TE NJIHOVI DIJELOVI; 
MEHANI ČKA (UKLJU ČUJUĆI ELEKTROMEHANI ČKA) PROMETNA 
SIGNALNA OPREMA SVIH VRSTA 
8602  Ostale željezni čke lokomotive; tenderi lokomotiva  
8602 10 00  dizel elektri čne lokomotive  
Većina dizelskih motora namijenjenih vu či su 
dizel-elektri čni motori.  
8603  Samokretna željezni čka ili tramvajska putni čka i teretna 
kola, osim onih iz tarifnog broja 8604  
8603 10 00  napajana iz elektri čne mreže  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 8603, tre ći odlomak 
pod A.  
8606  Željezni čki ili tramvajski teretni vagoni za prijevoz robe, 
nesamokretni  
8606 91 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Da bi ih se razvrstalo u ovaj podbroj, tra čnički teretni 
vagoni moraju biti opremljeni zaštitnim oklopom koji 
omogućuje djelotvornu zaštitu od radijacije kao svojim 
sastavnim dijelom.  
8606 91 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju vagoni s izolacijom ili hla đe­
njem, osim onih iz podbroja 8606 10 00. 
Izolirani tovarni vagoni su vagoni s izvorom hla đenja (led, 
suhi led, eutekti čne pločice, tekući plin itd.) koji nije rash ­
ladna naprava. 
Hlađeni tovarni vagoni su izolirani vagoni opremljeni s 
rashladnom napravom (kompresijska, apsorpcijska ili druga 
vrsta naprave).  
8607  Dijelovi željezni čkih ili tramvajskih lokomotiva ili 
vagona  
8607 11 00 do 
8607 19 90  okretna postolja, slobodna postolja, osovinski sklopovi i 
njihovi dijelovi  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. okretna i slobodna postolja lokomotiva;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 499  
2. okretno-slobodna postolja koje se, kao kombinaciju 
okretnog i slobodnog postolja, tako đer rabi na 
lokomotivama; 
3. motorna okretna postolja (okretna postolja s ugra đenim 
elektromotorom) za elektri čno pogonjene vagone ili 
lokomotive; 
4. okretna postolja za putni čke ili teretne vagone. 
U ove se podbrojeve razvrstava i dijelove okretnih i uprav ­
ljačkih postolja, na primjer, hidrauli čne prigušnike titraja 
(amortizere) za okretna postolja. 
Izuzeti su odre đeni dijelovi okretnih i upravlja čkih postolja, 
na primjer, opruge (tarifni broj 7320). 
U ove se podbrojeve razvrstava i osovine, osovinske sklo ­
pove, kota če i dijelove kota ča, spomenute u Objašnjenjima 
HS za tarifni broj 8607, drugi odlomak pod 2 i 3. 
U ove se podbrojeve kao dijelove kota ča ne razvrstava pune 
i pneumatske gume (tarifni broj 4011 ili 4012, ovisno o 
slučaju). 
8607 21 10 do 
8607 29 00  kočnice i njihovi dijelovi  
U ove se podbrojeve ne razvrstava kolosije čne kočnice 
(tarifni broj 8608 00 00). 
U ove se podbrojeve, osim toga, ne razvrstava odre đene 
dijelove naprava za ko čenje, na primjer, ventile poput vlako ­
vođina ventila za upravljanje pneumatskom ko čnicom (pod ­
broj 8481 20 90).  
8607 91 10 do 
8607 99 80  ostalo  
Osim dijelova navedenih u Objašnjenjima HS za tarifni 
broj 8607, drugi odlomak pod 4 i 8 do 11, u ove se podbro ­
jeve razvrstava na primjer, i pogonske te spojne poluge za 
lokomotive.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 500  
POGLAVLJE 87  
VOZILA, OSIM ŽELJEZNI ČKIH ILI TRAMVAJSKIH VOZILA, 
NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR  
Općenito  
1. Za potrebe kombinirane nomenklature izraz „nova vozila” ozna čava 
vozila koja nisu nikad bila registrirana.  
2. Za potrebe kombinirane nomenklature izraz „rabljena vozila” 
označava vozila koja su barem jedanput bila registrirana.  
8701  Vu čna vozila (osim onih iz tarifnog broja 8709)  
8701 10 00  traktori, jednoosovinski  
U ovaj se podbroj razvrstava vozila opisana u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 8701, šesti i sedmi odlomak, uklju ­ 
čujući jednoosovinske traktore na gusjenicama. Ova se 
vozila posebno rabi u vrtlarstvu. 
Izmjenjive ure đaje (drlja če, plugove itd.) pripremljene za 
uporabu s jednoosovinskim traktorom, razvrstava se u odgo ­
varajuće tarifne brojeve, čak i ako su priklju čeni na jednoo ­
sovinski traktor. 
Ako je, naprotiv, ure đaj trajno pri čvršćen na šasiju s moto ­
rom, s kojom čini jedinstvenu strojnu jedinicu, ovakvu se 
cjelinu razvrstava u tarifni broj radnog stroja. To vrijedi npr. 
za motorne plugove i motokultivatore (tarifni broj 8432).  
8701 30 00  vu čna vozila, gusjeni čari 
U ovaj se podbroj razvrstava traktorska vozila s vrlo širokim 
gusjenicama za ravnanje i nabijanje snijega na skijalištima 
itd. 
Strojeve i radne ure đaje (npr. rotacijske snježne plugove, 
plugove za čišćenje snijega guranjem) zasnovane za priklju ­ 
čenje na ovu vrstu vozila, razvrstava se u odgovaraju će 
tarifne brojeve (tarifne brojeve 8430, 8479 itd.), čak i ako 
su isporu čeni s vozilom, odnosno pri čvršćeni na vozilo.  
8701 91 10 do 
8701 95 90  ostala, snage motora  
Ovi podbrojevi uklju čuju tzv. „vozila za sve terene”, projek ­
tirana za uporabu kao vu čna vozila, sa sljede ćim značajka­
ma: 
— upravlja č s dvije ru čice opremljene napravama za uprav ­
ljanje vozilom; upravljanje se postiže zakretanjem dvaju 
prednjih kota ča i temelji se na automobilskom upravlja ­ 
čkom sustavu (Ackerman-ov princip), 
— kočnice na svim kota čima, ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 501  
— automatska spojka i prijenos za vožnju unatrag, 
— motor posebno projektiran za uporabu na teškim tere ­
nima koji može pri niskom prijenosnom omjeru osigurati 
dovoljno snage za vu ču priključene opreme, 
— prijenos snage na kota če pomoću osovina, a ne pomo ću 
lanca, 
— pneumatske gume s dubokim profilom, pogodne za 
neravan teren, 
— napravu za priklju čivanje bilo koje vrste, npr. kuka za 
vuču, koja omogu ćuje vozilu vu ču ili guranje najmanje 
dvostruke vlastite suhe mase, 
— sposobnost za vu ču nekočene prikolice mase najmanje 
dvaput ve će od suhe mase vozila. To se može dokazati 
tehničkom dokumentacijom, priru čnikom za korisnike, 
potvrdom proizvo đača ili nacionalnog nadležnog tijela, 
navodeći točno u kilogramima kapacitet za vu ču i suhu 
masu vozila za sve terene (masa vozila bez teku ćina, 
putnika i tereta). 
Ukoliko zadovoljavaju sve gore navedene karakteristike i u 
skladu su s objašnjenjem uz podbroj 8701 91 10, vozila se 
razvrstavaju kao poljoprivredni traktori ili traktori za šumar ­
stvo. U suprotnom, spadaju pod podbrojeve 8701 91 90, 
8701 92 90, 8701 93 90, 8701 94 90 i 8701 95 90. 
Ukoliko ne zadovoljavaju gore navedene karakteristike, 
takozvana „terenska vozila” razvrstavaju se u tarifni 
broj 8703. 
Ovi podbrojevi tako đer isklju čuju takozvane „Quads” 
(tarifni broj 8703 ili podbroj 9503 00 10 (vidjeti objašnjenja 
za taj podbroj)).  
8701 91 10  poljoprivredni traktori i traktori za šumarstvo, na kota ­ 
čima 
U ove se podbrojeve razvrstava poljoprivredne traktore ili 
traktore za šumarstvo opremljene s najmanje tri kota ča i 
očito namijenjene, u odnosu na njihovu konstrukciju i 
opremu, za poljoprivredu, vrtlarstvo ili šumarstvo. 
Vozila ove vrste obi čno imaju maksimalnu brzinu ne ve ću 
od 45 km/h. 
Njihovi motori su sposobni ispostaviti najvišu snagu vu če­
nja, na primjer kad koriste diferencijal za zaklju čavanje. 
Njihove gume imaju duboke profile konstruirane da odgo ­
varaju poljoprivrednim, hortikulturalnim ili šumarskim 
potrebama. 
Poljoprivredni su traktori op ćenito opremljeni hidrauli čkom 
napravom za podizanje i spuštanje poljoprivrednih ure đaja 
(drljača, plugova itd.), rukavcem za prijenos sile na druge 
strojeve i ure đaje te napravom za prikop čavanje prikolica. 
Mogu biti opremljeni i hidrauli čnom napravom za rukovanje 
podiznim i transportnim ure đajima (utovariva čem sijena, 
utovariva čem gnojiva), ako se te ure đaje može prepoznati 
kao pribor.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 502  
U ove se podbrojeve razvrstava i poljoprivredne traktore 
posebne izvedbe, na primjer, traktore s povišenom šasijom 
(opkoračne traktore) za vinograde i rasadnike te brdske trak ­
tore i traktore za prijevoz alata. 
Izmjenjive poljoprivredne ure đaje isporu čene istodobno s 
poljoprivrednim traktorima razvrstava se uvijek u odgovara ­
juće tarifne brojeve (tarifne brojeve 8432, 8433 itd.), čak i 
kada su priklju čeni na traktor. 
Posebnost traktora za šumarstvo čini trajno ugra đeno vitlo 
za vuču oborenih stabala. 
Sukladno napomeni 2 uz ovo poglavlje, traktori iz ovih 
podbrojeva mogu biti opremljeni dodatnim ure đajima koji 
im, u vezi s njihovom osnovnom namjenom, omogu ćuju i 
prijevoz oru đa, sjemena, gnojiva i drugog. 
U ove se podbrojeve ne razvrstava kosilice (nazvane samo ­
hodne kosilice ili vrtni traktori) trajno opremljene reznim 
uređajem i jednim jedinim rukavcem namijenjenim samo 
prijenosu sile na rezni ure đaj (vidjeti objašnjenja za podbro ­
jeve 8433 11 10 do 8433 19 90).  
8701 92 10 i 
8701 93 10  poljoprivredni traktori i traktori za šumarstvo, na kota ­ 
čima 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8701 91 10.  
8701 94 10 i 
8701 95 10  poljoprivredni traktori i traktori za šumarstvo, na kota ­ 
čima 
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8701 91 10.  
8701 91 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. vučna vozila za gra đevinarstvo; 
2. zglobna jednoosovinska vu čna vozila za pogon prikolice.  
8701 92 90 i 
8701 93 90  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8701 91 90.  
8701 94 90 i 
8701 95 90  ostalo  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8701 91 90.  
8703  Osobni automobili i ostala motorna vozila konstruirana 
prvenstveno za prijevoz osoba (osim vozila iz tarifnog 
broja 8702), uklju čujući motorna vozila tipa „karavan”, 
„kombi” i trka će automobile  
U ovaj se tarifni broj razvrstava „višenamjenska vozila”, kao 
što su motorna vozila koja mogu prevoziti i osobe i robu:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 503  
1. “pick-up” vozila: 
Ova vrsta vozila obi čno ima više od jednog reda sjedala i 
sastoji se od dva odvojena prostora, od zatvorene kabine 
za prijevoz osoba i otvorenog odnosno prekrivenog 
prostora za prijevoz robe. 
Međutim, ta vozila razvrstavaju se u tarifni broj 8704 
ako je maksimalna unutarnja duljina na podu prostora 
za prijevoz robe ve ća od 50 % duljine me đuosovinskog 
razmaka kota ča ili ako imaju više od dvije osovine. 
2. dostavna “van” vozila: 
Dostavno “van” vozilo s više od jednog reda sjedala 
mora zadovoljiti pokazatelje zadane u HS Objašnjenju 
uz tarifni broj 8703. 
Međutim, dostavna “van” vozila s jednim redom sjedala, 
i bez prisutnosti trajnih to čaka za pri čvršćivanje te 
pribora za instalaciju sjedala i sigurnosne opreme na 
stražnjem dijelu vozila, bilo da imaju ili nemaju trajnu 
ploču ili barijeru izme đu prostora za osobe i prostora za 
teret ili prozora na plo čama sa strane, razvrstavaju se u 
tarifni broj 8704.  
8703 21 10 do 
8703 24 90  ostala vozila, samo s klipnim motorom s unutarnjim 
izgaranjem na paljenje pomo ću svjećice s pravocrtnim 
gibanjem klipa  
Za definiciju obujma cilindra vidjeti Objašnjenja HS za 
podbrojeve 8407 31, 8407 32, 8407 33 i 8407 34. 
Ovi podbrojevi obuhva ćaju „motorna vozila za kombinirani 
prijevoz osoba i roba tipa „karavan” i „višenamjenska 
vozila” iz Objašnjenja HS za tarifni broj 8703, tre ći i 
četvrti odlomak. 
U ove se podbrojeve razvrstava i mala trka ća vozila 
(nazvana i „go-kart”), bez karoserije, s klipnim motorom s 
unutarnjim izgaranjem s paljenjem uz pomo ć svjećice što 
razvijaju relativno veliku brzinu.  
8703 31 10 do 
8703 33 90  ostala vozila, samo s klipnim motorom s unutarnjim 
izgaranjem na paljenje pomo ću kompresije (dizelskim 
ili poludizelskim)  
Ovi podbrojevi obuhva ćaju „motorna vozila za kombinirani 
prijevoz osoba i roba tipa „karavan” i „višenamjenska 
vozila” iz Objašnjenja HS za tarifni broj 8703, tre ći i 
četvrti odlomak.  
8704  Motorna vozila za prijevoz robe  
Uz nužne izmjene, objašnjenja za tarifni broj 8703 primje ­
njuje se i na ovaj podbroj. 
Za definiciju obujma cilindra vidjeti Objašnjenja HS za 
podbrojeve 8407 31, 8407 32, 8407 33 i 8407 34. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava terenska vozila sa zglobnom 
šasijom i pogonom na sva četiri kota ča u kojih je prednji 
dio opremljen dizelskim motorom i kabinom za voza ča s 
uređajima za upravljanje. Stražnji dio čini šasija s dvama 
kotačima, bez opreme, ali pripremljena za opremanje s 
različitom opremom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 504  
U ovaj se tarifni broj, me đutim, ne razvrstava takva vozila 
opremljena poljoprivrednim strojem ili drugim strojevima za 
posebne namjene (tarifni broj 8705).  
8704 10 10 i 
8704 10 90  samoistovarna vozila (damperi), konstruirana za rad 
izvan cestovne mreže  
1. U ove se podbrojeve u prvom redu razvrstava vozila s 
prekretnim sandukom koji se prekre će preko prednje ili 
stražnje osovine ili sa sandukom s otvaraju ćim dnom, 
posebno zasnovane za prijevoz pijeska, šljunka, zemlje, 
kamenja u kamenolomima i rudnicima ili na gradištima 
(zgrada, cesta, zra čnih ili pomorskih luka). Primjeri 
različitih vrsta prekretnih sanduka prikazani su na kraju 
ovog objašnjenja. 
2. U ove se podbrojeve razvrstava i malena vozila opisanih 
vrsta, koje se na gradilištima rabi za prijevoz zemlje, 
građevinskog otpada, svježeg cementa i betona itd. 
Imaju čvrstu ili zglobnu šasiju i pogon na dva ili četiri 
kotača. Prekretni sanduk nalazi se iznad jedne osovine, a 
sjedalo voza ča iznad druge. Potonje se obi čno ne nalazi 
u kabini.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 505  
8704 21 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8704 21 31 do 
8704 21 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava „višenamjenska vozila” iz 
Objašnjenja HS za tarifni broj 8704, četiri odlomak.  
8704 22 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8704 23 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8704 31 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8704 31 31 do 
8704 31 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava „višenamjenska vozila” iz 
Objašnjenja HS za tarifni broj 8704, četiri odlomak.  
8704 32 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8707  Karoserije (uklju čujući i kabine) za motorna vozila iz 
tarifnih brojeva 8701 do 8705  
8707 10 10  za industrijsko sklapanje  
Za potrebe ovog podbroja, pojam „za industrijsko sklapa ­
nje” odnosi se samo na karoserije koje se rabi u montažnim 
halama ili tvornicama (uklju čujući u kooperantskim pogo ­
nima) za sklapanje novih vozila. 
Ovaj podbroj može se primijeniti samo na karoserije koje se 
stvarno koriste za proizvodnju novih motornih vozila obuh ­
vaćenih ovim podbrojem. U ovaj se podbroj ne razvrstava 
slične karoserije namijenjene za rezervne dijelove.  
8707 90 10  za industrijsko sklapanje: jednoosovinskih traktora iz 
podbroja 8701 10; vozila iz tarifnog broja 8704 ili s 
klipnim motorom s unutarnjim izgaranjem na paljenje 
pomoću kompresije (dizelskim ili poludizelskim), obujma 
cilindara ne ve ćeg od 2 500 cm  3 ili s klipnim motorom s 
unutarnjim izgaranjem na paljenje pomo ću svjećica, 
obujma cilindara ne ve ćeg od 2 800 cm  3 ; motornih 
vozila za posebne namjene iz tarifnog broja 8705  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 506  
Vidjeti objašnjenje za podbroj 8707 10 10. 
Za definiciju obujma cilindra vidjeti Objašnjenja HS za 
podbrojeve 8407 31, 8407 32, 8407 33 i 8407 34.  
8708  Dijelovi i pribor motornih vozila iz tarifnih brojeva 8701 
do 8705  
Za dijelove i pribor za industrijsko sklapanje primjenjuje se, 
uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8707 10 10.  
8708 70 91  dijelovi kota ča u obliku zvijezde, lijevani od željeza ili 
čelika u jednom komadu  
Dijelovi kota ča u obliku zvijezde iz ovog podbroja 
uglavnom se koriste za autobuse i vozila za prijevoz robe. 
Imaju oblik zvijezde, naj češće s pet ili šest krakova. Zasno ­
vani su za uporabu s izmjenjivim naplatcima.  
8708 70 99  ostalo  
U ovaj se podbroj, osim dijelova i pribora navedenih u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 8708, drugi odlomak, 
pod K, razvrstava i utege za uravnoteženje kota ča. 
8708 80 55  stabilizatori; ostale torzijske poluge  
Stabilizatori su opruge za vozila pripremljene za prijenos 
ovjesne sile s jedne na drugu stranu vozila. 
Najčešće ih čine čelične šipke okruglog presjeka savijene u, 
najbliže, U oblik. 
Obično su sljede ćeg izgleda:
  
Torzijske poluge su čelične poluge, uglavnom kružnog 
presjeka, ali ponekad mogu biti i pravokutnog presjeka ili 
u obliku snopova poluga pravokutnog presjeka. 
Torzijske poluge imaju linearnu karakteristiku, to jest 
okretni moment na jednoj strani torzijske poluge je propor ­
cionalan proizvedenom kutu torzije. 
Obično su sljede ćeg izgleda:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 507  
8708 99 10 do 
8708 99 97  ostalo  
U ove se podbrojeve ne razvrstava: 
a) šasije motornih vozila iz tarifnih brojeva 8702 do 8704 
bez motora, ili s kabinom za voza ča (tarifni broj 8702, 
8703 ili 8704); 
b) nasloni za glavu na sjedalima motornih vozila (tarifni 
broj 9401 ili 9404).  
8709  Radna kolica, samokretna, neopremljena ure đajem za 
dizanje ili rukovanje, koje se rabi u tvornicama, skla ­
dištima, lukama i zra čnim lukama za prijevoz robe na 
kratkim udaljenostima; vu čna vozila vrsta koje se rabi 
na peronima željezni čkih kolodvora; dijelovi prethodno 
navedenih vozila  
8709 11 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8709 19 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  
8712 00  Bicikli i druga sli čna vozila (uklju čujući dostavne trici ­
kle), bez motornog pogona  
Ovaj tarifni broj obuhva ća nedovršene bicikle koji imaju 
bitne karakteristike dovršenih bicikala (op će pravilo 2 (a) 
za tumačenje kombinirane nomenklature). 
Nedovršeni bicikl, neovisno o tome je li sastavljen ili ne, 
razvrstava se pod tarifni broj 8712 00 ako se sastoji od 
okvira, rašlji i najmanje dva od sljede ćih dijelova: 
— seta kota ča, 
— mehanizma koljeni častih poluga (vidjeti objašnjenja za 
podbroj 8714 96 30), 
— upravlja čke jedinice (uklju čujući volan i drške volana), 
— sustav ko čenja.  
8713  Kolica za invalidne osobe, neovisno imaju li motorni ili 
drukčiji mehani čki pogon ili ne  
8713 90 00  ostalo  
Motorna vozila posebno konstruirana za osobe s invalidi ­
tetom razlikuju se od vozila iz tarifnog broja 8703 ponaj ­
prije zbog sljede ćih osobina: 
— najveća brzina 10 km/h, tj. brzina brzog hoda, 
— najveća širina 80 cm,  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 508  
— 2 kompleta kota ča koji dodiruju tlo, 
— posebne mogu ćnosti za olakšavanje invalidnosti (na 
primjer, uporište za noge koje stabilizira noge). 
Takva vozila mogu imati: 
— dodatni komplet kota ča (protiv prevrtanja), 
— upravlja čke i druge komande (na primjer, palica za 
upravljanje) za lakše upravljanje; takve su kontrole 
obično pričvršćene na jedan od naslona za ruke; nikad 
se ne izra đuju u obliku odvojenih prilagodljivih uprav ­
ljačkih stupova. 
U ovaj se podbroj razvrstava vozila na elektri čni pogon 
slična invalidskim kolicima koja se koriste samo za prijevoz 
invalidnih osoba. Izgledaju poput sljede će ilustracije:
  
Međutim, skuteri na motorni pogon (skuteri za pove ćanje 
mobilnosti osoba), opremljeni odvojenim prilagodljivim 
upravljačkim stupom, isklju čeni su iz ovog podbroja. Izgle ­
daju poput sljede će ilustracije te se razvrstavaju u tarifni 
broj 8703:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 509  
8714  Dijelovi i pribor vozila iz tarifnih brojeva 8711 do 8713  
8714 91 10 do 
8714 99 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava dijelove i pribor za proizvo ­
dnju, opremanje ili popravak: 
1. bočnih prikolica za motocikle i bicikle; 
2. bicikala s pomo ćnim motorom, tj. bicikala koje se može 
pokretati uz pomo ć pedala, a opremljeni su pomo ćnim 
motorom (obujma cilindara ne ve ćeg od 50 cm  3 ); 
3. vozila sli čnih biciklima (uklju čujući dostavnih trokolica), 
bez motora.  
8714 94 20  sustav ko čenja 
U ovaj se podbroj razvrstava glav čine s nožnom (torpedo) 
kočnicom i ko čnice za glav činu. 
Glavčine s kočnicom op ćenito djeluju pritiskom na pedalu 
unatrag. 
U bubanjskih se ko čnica učinak kočenja postiže rukom 
posredstvom povlake ili polužja. 
Obično su sljede ćeg izgleda:
  
8714 94 90  dijelovi  
U ovaj se podbroj razvrstava i poluge za ko čnice. 
Međutim, ovaj podbroj ne uklju čuje gumene blokove za 
kočnice (podbroj 4016 99 97) ili savitljive cijevi za 
povlake (op ćenito podbroj 8307 10 00 ili 8307 90 00).  
8714 96 30  sklopovi pogonskog lan čanika  
Sklopovi pogonskog lan čanika obi čno se sastoji od: 
— osovine koja nosi podupira če (vidjeti sliku 1), 
— jednog ili više zup čanika (tako đer nazvanih trokutasti 
zupci, lan čani prstenovi ili lan čani kota či) obično 
spojenih na desnu koljenastu osovinu/pedalu (vidjeti 
sliku 2), i 
— desne koljenaste osovine/pedale (vidjeti sliku 3).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 510  
Primjenom op ćeg pravila 2 (a) za tuma čenje kombinirane 
nomenklature, artikl ostaje razvrstan kao nepotpun artikl, 
neovisno o tome je li sastavljenili ne, pod ovim tarifnim 
podbrojem, na primjer, kad se sastoji od: 
— jednog ili više zup čanika obi čno spojenih na desnu 
koljenastu osovinu/pedalu, 
— jednog ili više zup čanika obi čno spojenih na desnu 
koljenastu osovinu/pedalu i lijevu koljenastu osovinu/ 
pedalu, ili 
— jednog ili više zup čanika obi čno spojenih na desnu 
koljenastu osovinu/pedalu i osovinu koja nosi podupi ­
rače, 
Slika 1
  
Slika 2
  
Slika 3
  
8714 99 50  lan čani mjenja či brzina  
Lančani mjenja či brzina iz ovog tarifnog broja mehanizmi 
su koji omogu ćuju pomicanje lanca bicikla na pogonskom 
lančaniku ili na stražnjem lan čaniku. Kompletni set 
lančanog mjenja ča brzina obi čno se sastoji od najmanje 
jednog mjenja ča (prednji ili stražnji, vidi slike) i poluge 
mjenjača pričvršćene na mjenja č s pomoću sajle. Kada bici ­
klist tijekom pedaliranja upravlja polugom mjenja ča, 
promjenom napetosti sajle mjenja č se pomi če s jedne 
strane na drugu i „prebacuje” lanac na drugi lan čanik. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 511  
Ovaj podbroj obuhva ća i prednje ili stražnje mjenja če pred­
stavljene zasebno kao i nesastavljene komplete koji se 
sastoje od tih mjenja ča sa sajlama ili polugama mjenja ča. 
Međutim, kada se predstavljaju zasebno, poluge mjenja ča i 
sajle razvrstavaju se u podbroj 8714 99 90 kao dijelovi.
  
Prednji mjenja č
 
Stražnji mjenja č 
8714 99 90  Ostalo; dijelovi  
Ovaj tarifni podbroj uklju čuje dječje sjedalice namijenjene 
prijevozu djece na ‚biciklima za odrasle’. One mogu biti 
postavljene na prtljažnik, na okvir ili mogu biti pri čvršćene 
na upravlja č ili uz njega. Te su sjedalice prikladne 
uglavnom za uporabu samo s biciklima i stoga se smatraju 
priborom za bicikl.  
8716  Prikolice i poluprikolice; ostala vozila, bez vlastitog 
pogona; njihovi dijelovi  
8716 10 92 i 
8716 10 98  prikolice i poluprikolice za stanovanje ili kampiranje  
U opisima pojam „masa” potrebno je tuma čiti kao masu 
vozila sa svim ugra đenim sklopovima i priborom.  
8716 39 10  posebno konstruirana za prijevoz visokoradioaktivnih 
materijala ( Euratom ) 
Uz nužne izmjene, objašnjenja za podbroj 8606 91 10 
primjenjuje se i na ovaj podbroj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 512  
POGLAVLJE 88  
LETJELICE, SVEMIRSKE LETJELICE I NJIHOVI DIJELOVI 
Napomena 1 za 
podbroj  Ne smatra se trajno pri čvršćenom opremom na primjer, 
opremu za pomo ć u nuždi ( čamce za spašavanje, padobrane, 
spuštalice za putnike (rampe za evakuaciju)) i izmjenjivu 
opremu sustava naoružanja. 
Ako se nepotpuni ili nedovršeni strojevi razvrstavaju kao 
dovršeni kompletni proizvod na temelju op ćeg pravila 2 (a) 
za tumačenje kombinirane nomenklature, za odre đivanje 
odgovaraju ćeg podbroja koristi se uobi čajena operativna 
masa.  
8802  Ostale letjelice (na primjer, helikopteri, zrakoplovi); 
svemirske letjelice (uklju čujući satelite) i letjelice-nosa či 
suborbitalnih i svemirskih letjelica  
8802 11 00 i 
8802 12 00  helikopteri  
U ove se podbrojeve razvrstava strojeve u kojih se podi ­
zanje ili pogon postiže uz pomo ć jednog ili više motorom 
pogonjenih rotora.  
8802 11 00  prazne mase ne ve će od 2 000 kg  
Ovaj podbroj obuhva ća helikoptere s više rotora (tzv. „dro ­
novi”) razli čitih veličina koji mogu letjeti samostalno 
(prema unaprijed programiranom odredištu) ili korisnik 
njima daljinski upravlja. 
Međutim, ako imaju bitne zna čajke igrački ili modela za 
zabavu, razvrstavaju se u tarifni broj 9503. Vidjeti napo ­
mene s objašnjenjem kombinirane nomenklature uz taj 
tarifni broj.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 513  
POGLAVLJE 89  
BRODOVI, BRODICE I PLUTAJU ĆE KONSTRUKCIJE 
Dodatna napo ­
mena 1  Pod pojmom „plovila zasnovana za plovidbu morem”, 
podrazumijeva se plovila koja na osnovi svoje konstrukcije 
i opreme mogu ostati na moru i u teškim vremenskim uvje ­
tima (jakosti vjetra 7 po Beaufortovoj ljestvici). Plovila ove 
vrste imaju u pravilu vodonepropusne palube i nadgradnje 
neovisne o vremenskim uvjetima. 
Pod pojmom „duljina trupa preko svega” podrazumijeva se 
duljinu trupa izme đu vanjskih to čaka pramca i krme isklju ­ 
čivši strše će dijelove, čak i ako su oblikovani zajedno s 
trupom (na primjer, kormila, kosnike, platforme za ribolov 
ili ronioce). 
Pod pojmom „plovila za plovidbu morem” podrazumijeva 
se brodove i lebdjelice što udovoljavaju gore navedenim 
uvjetima, čak i ako ih se uglavnom rabi na kopnenim 
vodama, estuarijima ili jezerima. 
Osim toga treba napomenuti da: 
1. su brodice kra će od 12 metara što su zasnovane za 
plovidbu morem, pokrivene pojmom „ribarske brodice” 
samo kada su posebno zasnovane i opremljene za 
privredni ribolov, čak i ako ih se povremeno rabi za 
zabavu; 
2. se pod pojmom „ čamci za spašavanje” podrazumijeva 
plovila za plovidbu morem koji pri brodolomu služe za 
preuzimanje putnika i članova posade, te plovila smje ­ 
štena na odre đenim mjestima duž obale i koja dolaze u 
pomoć brodovima koji su se našli u nevolji.  
8901  Putni čki brodovi, izletni čki brodovi, trajekti, teretni 
brodovi, teglenice i sli čna plovila za prijevoz osoba ili 
robe  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava polovice ili tre ćine trupa, 
već ih se razvrstava prema materijalu od kojeg su gra đene 
(na primjer, u tarifni broj 7308).  
8901 90 10  za plovidbu morem  
U ovaj se podbroj razvrstava i brodove - nosa če teglenica. 
Tradicionalni kontejneri na tim su brodovima zamijenjeni 
teglenicama, koje se dovode vodenim putem za izravan 
utovar na mati čni brod, koji je podijeljen na okomite 
pregrade u koje se postavljaju 3 do 4 teglenice jedna 
iznad druge. Opremljen je portalnom dizalicom, potopivom 
podiznom platformom ili drugim ure đajem za utovar, mani ­
pulaciju ili iskrcaj teglenica.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 514  
U ovaj se podbroj razvrstava samo nosa č teglenica. Tegle ­
nice, koje se najprije rabi kao brodove za unutarnji prijevoz, 
pa zatim kao „kontejnere” za vrijeme prijevoza morem, pa 
opet kao brodove za unutarnji prijevoz, razvrstava se u 
podbroj 8901 90 90.  
8904 00  Teglja či (remorkeri) i potiskiva či 
Za razvrstavanje polovica i tre ćina trupova vidjeti obja ­ 
šnjenja za tarifni broj 8901.  
8904 00 91 i 
8904 00 99  potiskiva či (gurači) 
Plovila zasnovana za uporabu i kao teglja či i kao gura či, 
koja su opisana u Objašnjenjima HS za tarifni broj 8904, 
drugi odlomak, razvrstava se uvijek u ove podbrojeve.  
8905  Brodovi-svjetionici, vatrogasna plovila, plovna jaružala, 
plovne dizalice i ostala plovila kod kojih je plovnost 
sporedna u odnosu na njihovu glavnu funkciju; plutaju ći 
dokovi; plutaju će ili uronjive platforme za bušenje ili 
pridobivanje  
Za razvrstavanje polovica i tre ćina trupova vidjeti obja ­ 
šnjenja za tarifni broj 8901.  
8906  Ostala plovila, uklju čujući ratne brodove i brodice za 
spašavanje osim čamaca na vesla  
Za razvrstavanje polovica i tre ćina trupova vidjeti obja ­ 
šnjenja za tarifni broj 8901.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 515  
ODSJEK XVIII  
OPTIČKI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MJERNI, 
KONTROLNI, ISPITNI, MEDICINSKI ILI KIRURŠKI INSTRUMENTI I 
APARATI; SATOVI; GLAZBALA; NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR  
POGLAVLJE 90  
OPTIČKI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MJERNI, 
KONTROLNI, ISPITNI, MEDICINSKI ILI KIRURŠKI INSTRUMENTI I 
APARATI; NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR 
9001  Opti čka vlakna i snopovi opti čkih vlakana; kabeli od 
optičkih vlakana, osim onih iz tarifnog broja 8544; 
listovi i plo če od polariziraju ćeg materijala; le će (uklju­ 
čujući kontaktne le će), prizme, zrcala i ostali opti čki 
elementi, od bilo kojeg materijala, nemontirani, osim 
takvih opti čkih neobra đenih staklenih elemenata  
U ovaj se tarifni broj razvrstava proizvode koje se rabi s 
vidljivim spektrom i proizvode koje se rabi s nevidljivim 
dijelovima spektra elektromagnetskih valova (infracrvenim i 
ultraljubičastim spektrom). 
Međutim, iz ovog se tarifnog broja isklju čuje elektronske 
„optičke” elemente, na primjer, elektrostati čke leće, elektro ­
magnetske le će i tzv. „field” le će (uglavnom poglavlje 85).  
9001 10 10 i 
9001 10 90  optička vlakna, snopovi opti čkih vlakna i kabeli od opti ­ 
čkih vlakna  
U ove se podbrojeve ne razvrstava konektore i adaptere za 
povezivanje opti čkih vlakna, snopova opti čkih vlakana i 
kablova od opti čkih vlakana. 
Vidjeti tako đer objašnjenja za podbroj 8536 70 00.  
9001 20 00  listovi i plo če od polariziraju ćeg materijala  
U ovaj se podbroj razvrstava folije od polariziraju ćeg mate­
rijala u svicima, koji se koriste, na primjer, za proizvodnju 
LCD modula.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 516  
9001 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. rubine i ostale opti čke elemente za lasere; 
2. „frenelove” le će od plasti čne mase, namijenjene pove ­ 
ćanju zaslona televizijskih prijamnika, na primjer, 
nakon ugradnje na postolje.  
9004  Nao čale i slični proizvodi, korekcijski, zaštitni i ostali  
Uzice, lan čići i slično (na primjer, „uzice za nao čale” ili 
„lančići za naočale”) za proizvode iz ovog tarifnog broja, 
s omčama na krajevima ili bez njih, ne smatraju se dijelo ­
vima ni priborom jer nisu sastavni dio i ne pridonose funk ­
cionalnosti tih proizvoda, niti ih poboljšavaju. Stoga ih se 
razvrstava prema materijalu od kojeg su izra đeni (na primjer 
u tarifne brojeve 5609, 6307, 7117, 7315 ili 7616).  
9005  Dalekozori s dva objektiva, dalekozori s jednim objekti ­
vom, ostali opti čki teleskopi te njihova postolja; ostali 
astronomski instrumenti i njihova postolja, osim instru ­
menta za radioastronomiju  
U ovaj se tarifni broj razvrstava aparate koji rabe elektroop ­
tičko pojačalo slike za no ćno motrenje.  
9006  Fotografski aparati (osim kinematografskih); fotografske 
bljeskalice i žaruljebljeskalice, osim žarulja s izbijanjem 
iz tarifnog broja 8539  
9006 59 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju fotoaparati vrste koja se 
upotrebljava za pripravu tiskarskih plo ča ili cilindara. 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9006, dio I, tre ći 
odlomak pod 17.  
9010  Aparati i oprema za fotografske (uklju čujući kinemato ­
grafske) laboratorije, nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu u ovom poglavlju; negatoskopi; projek ­
cijski zasloni  
9010 50 00  ostali aparati i oprema za fotografske (uklju čujući 
kinematografske) laboratorije; negatoskopi  
U ovaj se podbroj razvrstava aparate za osvjetljavanje 
(ekspoziciju) tiskanih plo ča, u kojih se fotografski negativi 
(dalje u tekstu negativi) osvjetljavanjem kopiraju na tiskanu 
ploču od izolacijskog materijala. Aparat se u osnovi sastoji 
od komore za osvjetljavanje opremljene ultraljubi častim 
svjetiljkama u koju se postavljaju fotografski negativ i 
ploča izolacijskog materijala; u toj se komori, pod vakuu ­
mom, plo ča osvjetljava u kontaktu s negativom.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 517  
9013  Ure đaji s teku ćim kristalima koji ne predstavljaju proiz ­
vode pobliže navedene u drugim tarifnim brojevima; 
laseri, osim laserskih dioda; ostali opti čki uređaji i 
instrumenti, nespomenuti niti uklju čeni na drugim 
mjestima u ovom poglavlju  
9013 80 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava ure đaje za pove ćanje zaslona 
televizijskih prijamnika koji se sastoji od opti čkog elementa 
(„frenelove” le će) od plasti čne mase, te okvira i konstrukcije 
od kovinskih šipki posebno izra đenih radi pri čvršćenja 
takvog ure đaja na prednju stranu televizijskog prijamnika.  
9017  Instrumenti za crtanje, obilježavanje ili matemati čko 
računanje (na primjer, aparati za crtanje, pantografi, 
kutomjeri, setovi pribora za crtanje, logaritamska ra ču­
nala, kalkulatori u obliku diska); instrumenti za 
mjerenje dužine, namijenjeni za uporabu u ruci (na 
primjer, mjerne šipke i trake, mikrometarska mjerila, 
pomična mjerila), nespomenuti niti uklju čeni na 
drugom mjestu u ovom poglavlju  
9017 10 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava crta će stolove opremljene 
pantografima ili sli čnim uređajima.  
9017 20 05 do 
9017 20 90  ostali instrumenti za crtanje, obilježavanje ili matema ­
tičko računanje  
U ove se podbrojeve razvrstava: 
1. koordinatografe što nisu namijenjeni fotogrametriji; 
2. slovne šablone koje su jasno prepoznatljive kao posebni 
instrumenti za crtanje ili obilježavanje.  
9018  Instrumenti i aparati namijenjeni za uporabu u medi ­
cini, kirurgiji, zubarstvu ili veterini, uklju čujući scinti­
grafske druge elektromedicinske aparate i instrumente 
za ispitivanje vida  
9018 50 10  neopti čki 
Pored dijagnosti čkih ultrazvu čnih aparata namijenjenih 
općoj uporabi, u ovaj se podbroj razvrstava posebne 
aparate za ultrazvu čno ispitivanje o čiju (kao što su oni za 
određivanje debljine rožnice i o čnih leća ili duljine o čne 
jabučice). 
9018 90 84  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. elektri čne defribilatore za davanje strujnih impulsa radi 
uspostavljanja prirodne funkcije srca. Uz pomo ć ovih 
instrumenata, opremljenih generatorom impulsa i dvama 
elektrodama, signal elektrokardiograma (ECG) pacijenta 
što dolazi s elektroda prikazuje se na zaslonu ili tiska na 
ugrađenom pisa ču; ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 518  
2. medicinske ure đaje za punjenje ljudske trbušne šupljine 
plinovima, radi provo đenja postupka ispitivanja razli čitih 
organa endoskopom. Na ove su ure đaje, opremljene 
mjernim instrumentima i zaslonima, spojena dva crijeva 
s posebnim ventilima na njihovim krajevima; 
3. medicinske usisne pumpe za isisavanje sekreta, koje 
sadrže pumpu i usisnu napravu, a koje se rabi u operacij ­
skim salama ili u ambulantama; 
4. kontracepcijska sredstva poznata kao „intrauteralne” 
naprave (IUD), izra đena od plasti čne mase zajedno s 
bakrenom žicom, bakrom u koloidnom obliku ili hormo ­
nalnim umetkom.  
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća takozvane poveske. Ti se 
proizvodi obi čno sastoje od trake s kop čom. Upotrebljavaju 
se za kratkotrajno zaustavljanje cirkulacije krvi u udovima 
zatezanjem trake. Druge vrste poveski mogu primjerice 
imati i šipku za zatezanje. Zbog jednostavne konstrukcije i 
materijala od kojih su proizvedeni, ti proizvodi nisu sli čni 
instrumentima i ure đajima koji su obuhva ćeni ovim tarifnim 
podbrojem, iako su namijenjeni za medicinsku uporabu 
(općenito se razvrstavaju prema materijalu od kojeg je izra ­ 
đena traka). Vidjeti i Objašnjenje HS za tarifni broj 9018, 
četvrti odlomak.
  
9021  Ortopedska pomagala, uklju čujući štake, kirurške poja ­
seve i podveze; šine i druga pomagala za prijelome; 
umjetni dijelovi tijela; aparati za poboljšanje sluha i 
drugi aparati koje se nosi ili ugra đuje u tijelo kako bi 
nadoknadili nedostatak ili invalidnost  
Za potrebe ovog tarifnog broja, pod pojmom „da bi nadok ­
nadili nedostatak ili invalidnost” podrazumijeva se jedino 
naprave koje stvarno zamjenjuju funkcije nedostaju ćeg ili 
invalidnog dijela tijela. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje naprave koje samo ubla ­ 
žuju efekt nedostatka ili invalidnosti. 
Ovaj tarifni broj tako đer isključuje sredstva prepoznatljiva 
kao stoma pomagala (podbroj 3006 91 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 519  
9021 10 10  ortopedska pomagala  
U ovaj se podbroj razvrstava „ortopedska pomagala”, koja 
su posebno izra đena za odre đenu ortopedsku svrhu, za 
razliku od obi čnih proizvoda koji bi se mogli upotrijebiti 
za drukčije svrhe (na primjer proizvodi za zglobove, liga ­
mente ili tetive preoptere ćene zbog sportskih aktivnosti, 
tipkanja, i proizvodi koji jednostavno ublažavaju bol u ošte ­ 
ćenom ili invalidnom dijelu tijela, koja je na primjer prou ­
zročena upalom). 
„Ortopedska pomagala” moraju u potpunosti sprije čiti točno 
određene pokrete ošte ćenog ili invalidnog dijela tijela (na 
primjer zglobova, ligamenata ili tetiva) kako bi se isklju čile 
daljnje ozljede ili (pogoršanje) tjelesnih deformacija, za 
razliku od obi čnih proizvoda koji omogu ćuju neželjene 
pokrete, ali svojim relativnim nedostatkom fleksibilnosti 
prouzročenim, na primjer, pomi čnim šinama, kompresama, 
neelastičnim tekstilnim materijalima ili ograni čenjima s 
pomoću vrpca tipa velcro, omogu ćuju izbjegavanje refle ­
ksnih (tj. podsvjesnih) pokreta. 
Vidjeti i napomenu 6 uz poglavlje 90 i presudu u spojenim 
predmetima C-260/00 do C-263/00,  Lohmann GmbH & Co. 
KG i Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & 
Co. KG protiv Oberfinanzdirektion Koblenz , točke 36., 37., 
39., 40., 43. i 45., (ECLI:EU:C:2002:637).  
Primjeri proizvoda koji se razvrstavaju u podbroj 
9021 10 10:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 520  
Primjeri proizvoda koji se razvrstavaju u odsjek XI:
  
9021 39 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. pločice što ostaju za trajno u tijelu, na primjer, kao 
zamjena dijela ili cijele kosti; 
2. tkane vrpce od umjetnih ili sinteti čkih vlakana, koje se 
ugrađuje u zglob koljena radi zamjene ligamenata u 
slučaju njihove dugotrajne onesposobljenosti.  
9021 40 00  aparati za poboljšanje sluha, osim dijelova i pribora  
U ovaj se podbroj razvrstava naprave obuhva ćene u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 9021, dio IV, čak i ako su u 
obliku nao čala. 
9021 50 00  aparati za stimulaciju rada sr čanih miši ća, osim dijelova 
i pribora  
U ovaj se podbroj razvrstava aparate za stimulaciju rada 
srčanih miši ća („pacemaker”) što isklju čivo potiču rad ošte ­ 
ćenih srčanih miši ća. Uzimaju ći u obzir napomene 1 i 2 uz 
ovo poglavlje, dijelove i pribor za takve aparate, kao što su 
kućišta, polovice ku ćišta, poklopci ku ćišta i elektrode, 
razvrstava se u podbroj 9021 90 90. 
Zasebno pokazane primarne baterije i elektri čni akumulatori 
za srčane stimulatore razvrstavaju se u tarifni broj 8506 ili 
8507. Punja či s transformatorom primarno za punjenje 
akumulatora ugra đenog srčanog stimulatora indukcijom 
struje u pomo ćnom srčanom stimulatoru razvrstavaju se u 
tarifni broj 8504.  
9021 90 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava sljede će naprave što nadok ­
nađuju nedostatak ili invalidnost:  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 521  
1. „medicinske pumpe” - naprave koje se ugra đuje u 
ljudsko tijelo kao prire đivač i djelitelj lijekova, što 
djeluju poput izvora lijeka sastavljenog od pumpe i 
spremnika u zajedni čkom kućištu; 
2. „prstenaste proteze” - prstene od nehr đajućeg čelika 
prevučene s dva sloja plasti čne mase i tkaninom od 
umjetnih ili sinteti čkih vlakana. Kirurški ih se pri čvršćuje 
za srčane zaliske radi vra ćanja sposobnosti njihova zatva ­
ranja, na primjer, u slu čaju oboljenja sr čanih zalistaka; 
3. filtre u obliku „kišobrana” za ugradnju u sr čane vene radi 
sprečavanja tromboze i embolije. Sastoje se od veoma 
malog okvira od nehr đajućeg čelika u obliku kišobrana, 
obloženog tankim slojem sinteti čkog elasti čnog materi ­
jala, a otvoreni su poput kišobrana u veni; 
4. trajne dilatatore od plasti čne mase za mokra ćne kanale. 
Ove se, posebno oblikovane, naprave ugra đuje u 
mokraćne kanale kako bi se omogu ćilo protok urina.  
9022  Rendgenski aparati i aparati na osnovi alfa-, beta- ili 
gama-zra čenja, neovisno jesu li namijenjeni uporabi u 
medicini, kirurgiji, zubarstvu ili veterini ili ne, uklju ču­
jući aparate za radiografiju ili radioterapiju, rendgenske 
cijevi i ostali generatori rendgenskih zraka, generatori 
visokog napona, upravlja čke ploče i stolovi, zasloni te 
stolovi, stolice i sli čno, namijenjeni pregledu ili lije čenju  
9022 12 00  aparati za kompjutoriziranu tomografiju  
Vidjeti Objašnjenja HS za podbroj 9022 12. 
Međutim, sustavi za video snimanje, koji nisu ugra đeni u 
rendgenski aparat i koji digitaliziraju, ure đuju i pohranjuju 
analogni video signal dobiven od vanjske video kamere, 
razvrstavaju se u tarifni broj 8543. Obi čno se sastoje od 
analogno-digitalnog pretvornika, procesnog ra čunala, 
zaslona i magnetne vrpce ili diska.  
9022 90 20  dijelovi i pribor rendgenskih aparata  
U ovaj se podbroj razvrstava berilijeva okna za rendgenske 
cijevi.  
9025  Hidrometri i sli čni plutaju ći instrumenti, termometri, 
pirometri, barometri, higrometri i psihrometri, s ili bez 
mogućnosti registriranja te bilo koja kombinacija tih 
instrumenata  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 522  
9025 11 20 i 
9025 11 80  punjeni teku ćinom, za izravno o čitavanje  
U termometrima „za izravno o čitavanje” temperatura se 
prikazuje na skali uz pomo ć razine fluida u termometru.  
9026  Instrumenti i aparati za mjerenje ili kontrolu protoka, 
razine, pritiska ili ostalih promjenjivih veli čina tekućina 
ili plinova (na primjer, mjera či protoka, pokaziva či 
razine, manometri, mjera či količine topline), osim instru ­
menata i aparata iz tarifnog broja 9014, 9015, 9028 ili 
9032  
9026 20 20 do 
9026 20 80  za mjerenje ili kontrolu pritiska  
U ovaj se podbroj razvrstava ure đaje za pumpanje guma s 
ugrađenim mjerilom pritiska. Smatra ih se mjerilima priti ­
ska, iako nisu namijenjena spajanju na vanjski izvor ve ć 
sadrže vlastiti spremnik komprimiranog zraka.  
9027  Instrumenti i aparati za fizikalne ili kemijske analize (na 
primjer, polarimetri, refraktometri, spektrometri, 
aparati za analizu plina ili dima); instrumenti i aparati 
za mjerenje ili kontrolu viskoziteta, poroznosti, dilata ­
cije, površinske napetosti ili sli čno; instrumenti i 
aparati mjerenje ili kontrolu toplinskih, zvu čnih ili svjet ­
lostnih veli čina (uklju čujući svjetlomjere); mikrotomi  
9027 10 10  elektroni čki 
U ovaj se podbroj razvrstava laserska brojila čestica zraka. 
To su elektroni čki instrumenti pomo ću kojih se odre đuje i 
nadzire sadržaj ne čistoća filtriranog zraka, na primjer, u 
industrijskim postrojenjima ili u podru čju medicine. 
Čestice ne čistoća sadržane u uzorku zraka uzrokuju da 
laserska zraka stvara rasijano svjetlo u mjernoj komori 
instrumenta, koje se, nakon što ga se koncentrira u zraku 
uz pomoć sustava le ća, prihvaća pomoću fotodioda i pret ­
vara u elektri čni signal. Uz pomo ć pretprogramiranih refe ­
rentnih podataka, odre đuje se udjel čestica ne čistoća, a 
rezultat mjerenja se prikazuje na digitalnom pokazniku (dis ­
play) instrumenta ili ispisuje na vanjskom pisa ču. Uz pomo ć 
sučelja (interface), mjerni se rezultat u obliku elektri čnog 
signala može putem kabela poslati stroju za automatsku 
obradu podataka.  
9027 30 00  spektrometri, spektrofotometri i spektrografi na osnovu 
optičkih zračenja (ultraljubi častih, vidljivih, infracrve ­
nih) 
U ovaj se podbroj razvrstava mikroprocesorski upravljane 
elektroničke naprave (višekanalne opti čke analizatore), 
koje se rabi kao spektralne analizatore za mjerenje i anali ­
ziranje valnih duljina opti čkih signala. Valne duljine opti ­ 
čkih signala, izmjerene detektorima, pretvaraju se u digitalne 
električne signale i uspore đuju s referentnim vrijednostima 
(analiziranim). Rezultat dobiven metodom komparacije, 
obrađuje se uz pomo ć računala i prikazuje se na vanjskom 
zaslonu (monitoru) priklju čenom na opremu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 523  
9027 50 00  ostali instrumenti i aparati na osnovu opti čkih zračenja 
(ultraljubi častih, vidljivih, infracrvenih)  
U ovaj se podbroj razvrstava elektroni čke uređaje koje se 
rabi u bolni čkim laboratorijima za potpuno automatsku 
analizu krvi. U osnovi se sastoje od vlastitog analizatora 
(s napravom za pripremu uzoraka, mehanizmom za mjerenje 
reagensa i fotometri čkim mjernim sustavom koji rabi halo ­
genu svjetiljku kao izvor svjetla i fotodiode kao detektore), 
uređaja za upravljanje i obradu rezultata (s mikroprocesorom 
i zaslonom za prikazivanje mjernog rezultata) i pisa ča za 
bilježenje rezultata. Sve su tri jedinice me đusobno kabelski 
povezane.  
9027 80 99  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava ispitne klima ormare, oprem ­
ljene tlačnom komorom, elektri čnim grija čem, ovlaživa čem 
zraka i elektri čnom jedinicom, u kojima se elektroni čke 
sastavnice (komponente) izlaže odre đenom pritisku, 
temperaturi i vlazi, simuliraju ći tako utjecaje okoline i 
radne uvjete koji se pojavljuju u njihovoj kasnijoj uporabi, 
radi ispitivanja njihovog vijeka ekonomi čnog rada, izolacije 
itd. 
9030  Osciloskopi, spektralni analizatori i ostali instrumenti i 
aparati za mjerenje ili kontrolu elektri čnih veličina, osim 
mjerila iz tarifnog broja 9028; instrumenti i aparati za 
mjerenje ili otkrivanje alfa-, beta-, gama-, rentgenskih, 
svemirskih ili drugih ioniziraju ćih zračenja 
Sukladno op ćem pravilu 3 (b) za tuma čenje kombinirane 
nomenklature, instrumenti i aparati koje se može rabiti za 
mjerenje ili ispitivanje i elektri čnih i neelektri čnih veličina 
ostaju razvrstani u tarifnom broju 9030, ako su po svojoj 
prirodi predodre đeni uglavnom za mjerenje ili ispitivanje 
električnih veličina. Primjeri takvih ure đaja su katodni osci ­
loskopi i katodni oscilografi, svjetlosni oscilografi i oscilo ­
grafi s UV (ultraljubi častom) zrakom (podbroj 9030 20 00). 
Međutim, u ovaj se tarifni broj ne razvrstava instrumente i 
aparate kojima se ne može odrediti bitnu zna čajku, jer ih se 
rabi podjednako za mjerenje ili ispitivanje i elektri čnih i 
neelektričnih veli čina. Prema tome, sukladno op ćem 
pravilu 3 (c) za tuma čenje kombinirane nomenklature, 
instrumente za ispitivanje automobilskih motora i sustava 
paljenja pomo ću mjerenja elektri čnih veličina kao što su 
napon i otpor te neelektri čnih veličina kao što su broj okre ­
tanja, kut paljenja i stanje platinskih kontakata prekida ča u 
razvodniku paljenja, razvrstava se u tarifni broj 9031.  
9030 20 00  osciloskopi i oscilografi  
U ovaj se podbroj razvrstava oscilografe sa snopom 
vidljivog svjetla i UV zrakama za mjerenje i bilježenje 
brzih promjena elektri čnih veličina. Ti instrumenti, poznati 
pod nazivom snima či vidljive ili UV svjetosti ili tra čni osci­
lografi, bilježe signale koje stvaraju periodi čni fenomeni 
koji se prou čavaju pomo ću vidljivog svjetla, zraka UV 
svjetlosti ili fotoosjetljivog papira.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 524  
9030 39 00  ostali, s ure đajem za bilježenje  
U ovaj se podbroj razvrstava elektri čne naprave ili sustave 
za ispitivanje kojima se utvr đuje uporabivost tiskanih 
pločica, poluvodi ča, čipova ili drugih elektronskih kompo ­
nenti, te prikazuju svi kvarovi, poput kratkog spoja ili 
prekida strujnog kruga, mjerenjem ili ispitivanjem elek ­
tričnih veličina kao što su kapacitet, induktivnost, impen ­
danca, otpor i napon. 
Te naprave ili sustavi obi čno uključuju element za mjerenje 
i ispitivanje (s tipkovnicom za unos, programskom memo ­
rijom i CRT terminalom), koja izvodi mjerenja i uspore đuje 
rezultate s referentnim vrijednostima te ih prikazuje na 
zaslonu; upravlja čki element (sa strojem za automatsku 
obradu podataka ili mikroprocesorima), pisa č za ispis rezul ­
tata ispitivanja te napravu za razvrstavanje ispitanih kompo ­
nenti prema njihovim specifi čnim stvarnim vrijednostima i 
izdvajanje neispravnih komponenti. 
Međutim, ovaj podbroj ne obuhva ća električne naprave 
kojima se provjerava jesu li paketi integriranih sklopova 
ili drugih elektronskih komponenti hermeti čki zatvoreni 
(tarifni broj 9031).  
9030 82 00  za mjerenje ili ispitivanje poluvodi čkih pločica (wafera) 
ili elemenata  
U ovaj se podbroj razvrstava elektri čne ispitne ure đaje ili 
sustave kojima se mjeri ili ispituje elektri čne veličine kao 
što su napon, frekvencija itd., radi odre đivanja stupnja radne 
sposobnosti poluvodi čkih pločica, čipova i ostalih poluvodi ­ 
čkih naprava, te vizualno prikazuje bilo koje nedostatke, kao 
što je to odstupanje od prethodno postavljenih vrijednosti. 
Te naprave ili sustavi obi čno uključuju element za mjerenje 
i ispitivanje (s tipkovnicom za unos, programskom memo ­
rijom i CRT terminalom), koja izvodi mjerenja i uspore đuje 
rezultate s referentnim vrijednostima te ih prikazuje na 
zaslonu; upravlja čki element (sa strojem za automatsku 
obradu podataka ili mikroprocesorima), pisa č za ispis rezul ­
tata ispitivanja te napravu za razvrstavanje ispitanih kompo ­
nenti prema njihovim specifi čnim stvarnim vrijednostima i 
izdvajanje neispravnih komponenti. 
Međutim, iz ovog se podbroja isklju čuje elektri čne uređaje 
za ispitivanje nepropusnosti ku ćišta integriranih krugova ili 
drugih elektroni čkih sastavnica (komponenti) (tarifni 
broj 9031).  
9031  Instrumenti, aparati i strojevi za mjerenje ili kontrolu, 
nespomenuti niti uklju čeni na drugom mjestu u ovom 
poglavlju; profil projektori  
9031 20 00  pokusni stolovi  
Pokusni stolovi za ispitivanje pumpi za ubrizgavanje goriva 
dizelskih motora sadrže kao bitne sastavne dijelove, pri č­
vršćene na zajedni čko postolje, elektromotor i ure đaj 
kojega čini ubrizgava č i menzura (laboratorijska staklena 
posuda s ozna čenom ljestvicom za to čno mjerenje teku ćina) 
za ispitivanje izlaznih elemenata pumpe za ubrizgavanje; 
mogu biti dodatno opremljeni pomo ćnom napravom (strobo ­
skopom) za ispitivanje to čnog trenutka ubrizgavanja goriva.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 525  
9031 80 20  za mjerenje i provjeru geometrijskih veli čina 
Primjeri geometrijskih veli čina su: duljina, udaljenost, 
promjer, radijus, zakrivljenost, kut, kosina, obujam i hrapa ­
vost površine. 
U ovaj se podbroj tako đer uključuje libele s alkoholom. 
Ovaj podbroj ne uklju čuje interferometre za ispitivanje 
ravnih površina, koje se rabi u laboratorijima (podbroj 
9027 50 00).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 526  
POGLAVLJE 91  
SATOVI I NJIHOVI DIJELOVI 
9102  Ru čni, džepni i ostali osobni satovi, uklju čujući štope­
rice, osim onih iz tarifnog broja 9101  
U ovaj se tarifni broj razvrstava kombinacije sata s elektro ­
ničkim strojem za ra čunanje, koji spojeni zajedno imaju 
izgled ručnog ili džepnog sata. 
Isključuje se elektroni čke strojeve za ra čunanje, s pokaz ­
nikom vremena i datuma te alarmom (podbroj 8470 10 00, 
8470 21 00 ili 8470 29 00).  
9111  Ku ćišta za osobne satove i njihovi dijelovi  
Remene i narukvice, pri čvršćene za ku ćišta ručnih satova, 
razvrstava se s ku ćištima za ru čne satove. Me đutim, kada su 
isporučeni s kućištima za ru čne satove, ali ne i pri čvršćeni 
za njih, razvrstava ih se u njihov odgovaraju ći tarifni broj, 
na isti na čin kao i remene i narukvice isporu čene posebno 
(tarifni broj 9113).  
9114  Ostali dijelovi osobnih ili drugih satova  
9114 10 00  opruge, uklju čujući spiralne opruge  
Ovaj podbroj obuhva ća sve opruge koje se koriste u mehan ­
izmima satova ili ru čnih satova. 
Primjeri, osim glavnih i spiralnih opruga, su: 
1. frikcijske opruge; 
2. upravlja čke opruge; 
3. zaporne opruge, balansne opruge, vu čne opruge i 
poprečne opruge. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje opruge za ku ćišta svih vrsta 
satova, vrsta što predstavljaju dijelove op će uporabe u 
smislu napomene 2 uz odsjek XV. 
Glavne opruge ugra đene u njihova ku ćišta razvrstava se u 
podbroj 9114 90 00.  
9114 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. sklopove elektri čkih ili elektroni čkih sastavnica (kompo ­
nenti) što čine prepoznatljivi dio sata – na primjer, elek ­
troničko zvono; 
2. proizvode poznate kao „balansni vijci” ili „balansni 
glavati vijci”; 
3. klinove, uglavnom od plastike, postavljene izme đu 
kućišta i mehanizma sata; 
4. kvarcne oscilatore za satove (kvarcni rezonatori spojeni s 
elektroničkim mikrosklopom za održavanje oscilacija).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 527  
POGLAVLJE 92  
GLAZBALA; NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR 
9207  Glazbala u kojih zvuk nastaje ili se mora poja čavati 
električki (na primjer, orgulje, gitare, harmonike)  
9207 10 30  digitalni glasoviri  
Za razliku od sintesajzera i klavijatura, raspored tipki u 
digitalnih glasovira sasvim se podudara s klavijaturom 
žičanog (akusti čkog) glasovira (tarifni broj 9201). Takvim 
elektroničkim glazbalima proizvodi se zvuk koji može biti 
besprijekorno sli čan zvuku ži čanih (akusti čkih) glasovira. 
Sviranje se na takvom glazbalu, uklju čujući i pedale, u cije ­
losti podudara sa sviranjem na ži čanom (akusti čkom) glaso ­
viru. U pravilu su opremljeni poja čalima i zvu čnicima.  
9207 10 50  sintesajzeri  
Za razliku od ostalih glazbenih instrumenata iz 
podbroja 9207 10, sintesajzeri, pored toga što omogu ćuju 
pretprogramiranje (ili prethodno postavljanje) zvukova koji 
mogu biti i modulirani, omogu ćuju izvođaču i programiranje 
njegovih vlastitih zvukova. Sintesajzeri mogu biti oprem ­
ljeni i elektroni čkim sastavnicama (komponentama) kao 
što su sklopovi za uzorkovanje, poja čala, zvučnici, uređaji 
za određivanje redoslijeda, jedinice za izobli čenje i ostale 
efekte, te elektroni čke udaraljke.  
9207 10 80  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava elektroni čka glazbala s klavi ­
jaturom (klavijature) što omogu ćuju izvođačima korištenje 
jedino pretprogramiranih (ili prethodno postavljenih) 
zvukova. Izvo đač ne može proizvesti ni programirati svoje 
vlastite zvukove. Klavijature tako đer mogu biti opremljene 
pojačalima i zvu čnicima.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 528  
ODSJEK XIX  
ORUŽJE I STRELJIVO; NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR  
POGLAVLJE 93  
ORUŽJE I STRELJIVO; NJIHOVI DIJELOVI I PRIBOR 
9305  Dijelovi i pribor za proizvode iz tarifnih brojeva 9301 do 
9304  
9305 91 00  za vojno oružje iz tarifnog broja 9301  
U ovaj se podbroj razvrstava dijelove spomenute u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 9305 pod 1 do 7, pod uvjetom 
da su, prema njihovoj vrsti i izradi, o čigledno neprikladni za 
uporabu kao dijelovi lova čkih, sportskih ili ostalih oružja iz 
tarifnih brojeva 9302 00 00, 9303 i 9304 00 00.  
9306  Bombe, granate, torpeda, mine, rakete i sli čno vojno 
streljivo te njihovi dijelovi; meci (patrone) i ostalo stre ­
ljivo i projektili te njihovi dijelovi, uklju čujući sačmu i 
čepove za metke (patrone)  
9306 21 00  meci (patrone)  
Patrona je u cijelosti tako izvedena da čini projektil (sa čma 
ili metak-zrno) kojega se izbacuje iz vatrenog oružja, s ku ći­ 
štem ispunjenim eksplozivnim punjenjem i kovinskim dnom 
s kapislom s inicijalnim eksplozivom.  
9306 30 10  za revolvere i pištolje iz tarifnog broja 9302 te za 
poluautomatske puške iz tarifnog broja 9301  
U ovaj se podbroj razvrstava patrone što su namijenjene 
kratkom i manjem vatrenom oružju. 
Primjeri dijelova su: ku ćišta s udarnom kapislom ili bez nje, 
dna od mjedi i zrna-meci. Neobra đene ili samo grubo obli ­
kovane dijelove tako đer se razvrstava u ovaj podbroj.  
9306 30 30  za vojno oružje  
U ovaj se podbroj razvrstava patrone za puške karabinke 
(drukčije nego što su uobi čajene, bez eksplozivnog punjenja 
(podbroj 9306 30 90)), zrno-metak, upalja č, probojno zrno 
itd. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 529  
ODSJEK XX  
RAZNI GOTOVI PROIZVODI  
POGLAVLJE 94  
POKUĆSTVO; OPREMA ZA KREVETE, MADRACI, NOSA ČI 
MADRACA, JASTUCI I SLI ČNI PUNJENI PROIZVODI; SVJETILJKE 
I DRUGA RASVJETNA TIJELA, NESPOMENUTA NITI UKLJU ČENA 
NA DRUGOM MJESTU; OSVIJETLJENI ZNAKOVI, OSVIJETLJENE 
NATPISNE PLO ČICE ILI SLI ČNO; MONTAŽNE ZGRADE  
Općenito  
Za potrebe ovog poglavlja pojmom „poku ćstvo” podrazumijeva se da su 
ti proizvodi uglavnom namijenjeni za držanje u privatnim stambenim 
objektima ili vrtovima itd. Vidjeti i definiciju pojma „poku ćstvo” u 
Objašnjenjima HS-a uz poglavlje 94, op ćenito, drugi stavak, (A).  
„Proizvodi na napuhavanje” (poput stolica na napuhavanje, fotelja na 
napuhavanje itd.) koji su op ćenito namijenjeni za prenošenje na razli čita 
mjesta (primjerice na kampiranje, plažu itd.) kako bi se tamo privre ­
meno upotrebljavali stoga nisu poku ćstvo u smislu poglavlja 94, nego 
se ovisno o materijalu od kojih su izra đeni razvrstavaju u proizvode za 
kampiranje iz tarifnog broja 6306 ili proizvode iz poglavlja 39 ili 40.  
Te je proizvode jednostavno prenijeti zbog njihovih objektivnih svoj ­
stava, jer su lagani te se lako i jednostavno postavljaju i pospremaju.  
Primjeri nekih od tih proizvoda na napuhavanje:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 530  
9401  Sjedala (osim onih iz tarifnog broja 9402), neovisno 
može li ih se pretvoriti u ležajeve ili ne, i njihovi dijelovi  
Ovaj tarifni broj uklju čuje garniture stolova i stolica ako je 
stol dizajniran za druge potrebe osim objedovanja za 
vrijeme sjedenja na sjedalima (stolicama, stolicama bez 
naslona, ležaljkama, foteljama, kau čima itd.). Op ćenito, ti 
su stolovi premaleni za objedovanje i podre đeni sjedalima, 
npr. veličinom. Stoga sjedala garnituri daju bitnu zna čajku u 
smislu op ćeg pravila za tuma čenje 3(b). (Vidjeti i obja ­ 
šnjenja kombinirane nomenklature za tarifni broj 9403). 
Primjer garnitura iz tarifnog broja 9401:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 531
  
Za potrebe ovog tarifnog broja svako upu ćivanje na bambus 
primjenjuje se samo na biljne materijale iz tarifnog broja 
1401. S druge strane, za potrebe ovog tarifnog broja 
svako upu ćivanje na drvo ili drveni primjenjuje se usto i 
na ploče od bambusa iz tarifnog broja 4412. (vidjeti i napo ­
menu 1(b) i napomenu 6 uz poglavlje 44).  
9401 10 00  sjedala vrsta koje se rabi za zrakoplove  
Sjedala iz ovih podbrojeva se obi čno proizvodi od laganih, 
ali na habanje otpornih materijala (na primjer, slitina alumi ­
nija). 
U najvećem broju slu čajeva, razlikuje ih se od sjedala nami ­
jenjenih za ostale vrste prijevoznih sredstava upravo u 
posebnosti njihove izvedbe (prilagodljivosti položaju tijela, 
posebnom na činu pričvršćenja za pod ili zid, vrsti sigurno ­
snih pojaseva i mjestu predvi đenom za njihovu ugradnju 
itd.). 
Iz tarifnog se broja 9401 isklju čuje sjedala za zrakoplove s 
uređajem za katapultiranje i razvrstava ih se kao dijelove 
zrakoplova u tarifni broj 8803.  
9401 90 10  za sjedala vrsta koje se rabi za zrakoplove  
Iz ovog se podbroja isklju čuje hidrauli čke uređaje za pozi ­
cioniranje i blokiranje, koje se rabi za podešavanje položaja 
sjedala za posadu zrakoplova (podbrojevi 8412 21 20 ili 
8412 21 80).  
9403  Ostalo poku ćstvo i njegovi dijelovi  
Stolovi izra đeni od razli čitih materijala razvrstavaju se 
prema materijalu od kojeg je izra đen noseći dio (noge i 
okvir), osim kada primjenom op ćeg pravila 3(b) o tuma ­ 
čenju kombinirane nomenklature materijal od kojeg je 
izrađen gornji dio stolu daje temeljna obilježja, na primjer 
time što ima visoku vrijednost (to bi moglo biti u slu čaju 
kada je gornji dio stola izra đen od plemenitog metala, 
stakla, mramora ili rijetkog drva).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 532  
Ovaj tarifni broj uklju čuje garniture stolova i stolica ako je 
stol dizajniran za objedovanje (‚stolovi za objedovanje’) za 
vrijeme sjedenja na sjedalima (stolicama, stolicama bez 
naslona, ležaljkama, foteljama, kau čima itd.). Te se garni ­
ture razvrstavaju u smislu op ćeg pravila 3(c) jer se ni stol ni 
sjedala ne mogu smatrati bitnijim elementima garniture u 
smislu op ćeg pravila 3(b). (Vidjeti i mišljenje o razvrsta ­
vanju u Harmonizirani sustav za podbroj 9403 60 i obja ­ 
šnjenja kombinirane nomenklature za tarifni broj 9401). 
Primjer garnitura iz tarifnog broja 9403:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 533
  
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća i kutije za spremanje od 
različitih materijala poput drva ili kartona, a koje mogu 
biti obložene, primjerice imitacijom kože ili tekstilnim mate ­
rijalom, sklopive ili nesklopive, s poklopcem. Osmišljene su 
za držanje na podu te namijenjene za spremanje predmeta i 
za sjedenje. 
Primjeri:
  
U ovaj se tarifni broj ne razvrstavaju košare i vre će za 
rublje. Za potrebe poglavlja 94 pod pojmom ‚poku ćstvo’ 
podrazumijevaju se bilo koji ‚prenosivi’ proizvodi (koji 
nisu razvrstani u detaljnije odre đene tarifne brojeve Nomen ­
klature) koji su projektirani za postavljanje na pod ili tlo, i 
koji se koriste, uglavnom s uporabnom funkcijom, za opre ­
manje privatnih stambenih objekata, hotela, kazališta itd. 
Košare i vre će za rublje razvrstavaju se prema materijalu od 
kojeg su izra đene. Primjerice, košare za rublje od željeza ili 
čelika razvrstavaju se kao ostali ku ćanski proizvodi u tarifni 
broj 7323 (koji uklju čuje košare za rublje, vidjeti obja ­ 
šnjenje HS-a uz tarifni broj 7323 (A) (3)), a košare za 
rublje od pletarskih materijala razvrstavaju se u tarifni broj 
4602 (koji uklju čuje košare svih vrsta, vidjeti objašnjenje 
HS-a uz tarifni broj 4602 (1)).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 534  
Primjeri košara i vre ća za rublje koje se razvrstavaju prema 
materijalu od kojeg su izra đene:
 
Napomena s objašnjenjem uz tarifni broj 9401 u pogledu 
upućivanja na ‚bambus’ te ‚drvo’ ili ‚drveni’ primjenjuje se  
mutatismutandis . 
Ovaj tarifni broj ne uklju čuje ‚panoe s informacijama’ kao 
što su ‚uli čni panoi’ i ‚roll-up plakati’. 
Njih treba razvrstati u druge tarifne brojeve nomenklature u 
koje su odre đenije uklju čeni (na primjer, uli čni panoi s 
površinama za pisanje ili crtanje koji odgovaraju proizvo ­
dima iz tarifnog broja 9610) ili prema materijalu od kojeg 
su izrađeni: 
a) u tarifni broj koji uklju čuje upravo te proizvode (na 
primjer, plo če od običnih kovina koje odgovaraju proiz ­
vodima iz tarifnog broja 8310 razvrstavaju se u taj tarifni 
broj); ili 
b) u tarifni broj koji uklju čuje različite proizvode od tog 
materijala (na primjer, tarifni broj 3926 ili tarifni broj 
7616). 
Primjer uli čnog panoa koji treba razvrstati u tarifni broj 
9610:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 535  
Ulični pano s površinom za pisanje kredom. 
Primjer uli čnog panoa koji treba razvrstati u tarifni broj 
8310:
  
Ulični pano izra đen isključivo od obi čnih kovina. 
Primjeri ‚panoa s informacijama’ koje treba razvrstati, 
prema materijalu od kojeg su izra đeni, u tarifni broj koji 
uključuje različite proizvode od tog materijala:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 536  
9404  Nosa či madraca; oprema za krevete i sli čni proizvodi (na 
primjer, madraci, popluni, perine, jastuci i jastu čići) s 
oprugama ili punjeni bilo kojim materijalom ili od celu ­
larne gume ili plasti čne mase, neovisno jesu li presvu čeni 
ili ne  
9404 10 00  nosa či madraca  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9404, dio A.  
9404 90 10 i 
9404 90 90  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava proizvode nabrojane u 
Objašnjenjima HS za tarifni broj 9404, dio B pod 2. 
U ove se podbrojeve razvrstava i elektri čki zagrijavane 
jastuke, punjene ekspandiranom ili pjenastom plasti čnom 
masom, spužvastom gumom, pamukom, pustom ili 
flanelom.  
9405  Svjetiljke i ostala rasvjetna tijela, uklju čujući reflektore, 
i njihovi dijelovi, nespomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu; osvijetljeni znakovi, osvijetljene plo čice s 
imenima i sli čno, opremljeni stalnim izvorom svjetlosti, 
i njihovi dijelovi, nespomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu  
9405 40 10  reflektori  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9405, dio I, tre ći i 
četvrti odlomak.  
9405 50 00  neelektri čne svjetiljke i rasvjetna tijela  
Vidjeti i Objašnjenja HS uz tarifni broj 9405, dio I., pod 5. 
i 6. 
Ovaj tarifni podbroj obuhva ća svjetiljke od bilo kojeg mate ­
rijala (isklju čujući materijale iz napomene 1 uz poglavlje 
71.), neovisno o tome imaju li u čvršćivač ili posebnu 
opremu za držanje svije će ili svije će lučice. One obi čno 
imaju otvore za ventilaciju na vrhu i ‚otvor’ kroz koji se 
može postaviti svije ća. 
Ovaj podbroj obuhva ća i kandelabre (vidjeti sliku 1. i 2.), 
svijećnjake (vidjeti sliku 3. i 4.) i zidne svije ćnjake (vidjeti 
sliku 5), uklju čujući kandelabre, svije ćnjake i zidne svije ­ 
ćnjake za svije će lučice. Međutim, takozvane ‚drža če svijeća 
lučica’, izra đene od raznih materijala (stakla, keramike, 
drva, plastike itd.), u obliku posuda raznih oblika, bez 
učvršćivača ili posebne opreme za držanje svije će ili 
svijeće lučice u fiksnom položaju, isklju čuje se iz ovog 
podbroja i razvrstava ih se prema materijalu od kojeg su 
izrađeni (vidjeti slike od 6 do 12). Činjenica da se svije ća 
ili svijeća lučica može čvrsto postaviti u udubinu posude 
nije dovoljna za razvrstavanje u ovaj podbroj (vidjeti 
također Uredbu Komisije (EZ) br. 141/2002 (  1 ) i Proved ­
benu uredbu Komisije (EU) br. 774/2011 (  2 )). 
_____________  
( 1 ) Uredba Komisije (EZ) br. 141/2002 od 25. sije čnja 2002. o razvrstavanju odre đene robe 
u kombiniranu nomenklaturu (SL L 24, 26.1.2002., str. 11). 
( 2 ) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 774/2011 od 2. kolovoza 2011. o razvrstavanju 
određene robe u kombiniranu nomenklaturu (SL L 201, 4.8.2011., str. 6).  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 537  
Primjeri proizvoda iz tarifnog podbroja 9405 50 00:  
Slika 1.
  
Slika 2.
  
Slika 3.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 538  
Slika 4.
  
Slika 5.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 539  
Primjeri proizvoda koje se razvrstava prema materijalu od 
kojeg su izra đeni: 
Slika 6.
  
Slika 7.
  
Slika 8.
  
Slika 9.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 540  
Slika 10.
  
Slika 11.
  
Slika 12.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 541  
9406  Montažne zgrade  
Ovaj tarifni broj uklju čuje plastenike i staklenike, koji se 
sastoje od konstrukcijskih elemenata (obi čno čelične ili 
aluminijske cijevi), zidova i krova (obi čno od plastike ili 
stakla), koji su namijenjeni upotrebi u hortikulturi i omogu ­ 
ćuju biljkama da rastu pod pokrovom. Predvi đeni su za 
dugoročnu upotrebu na otvorenom, stabilne su konstrukcije 
i vodootporni. Moraju biti dovoljno veliki da osoba u njih 
može ući. Usto mogu biti konstruirani za naknadno opre ­
manje opremom koja nudi dodatne mogu ćnosti kao što su 
grijanje ili klimatizacija. 
Međutim, staklenici i plastenici koji se upotrebljavaju u 
hortikulturi, ali nemaju obilježja montažne zgrade (npr. 
nisu stabilne konstrukcije, namijenjeni su kratkoro čnoj 
upotrebi i lako ih je rastaviti i premjestiti), razvrstavaju se 
prema materijalu od kojeg su izra đeni njihovi konstrukcijski 
elementi (obi čno čelične ili aluminijske cijevi) koji proiz ­
vodu daju bitnu zna čajku u smislu op ćeg pravila 3. (b). 
Primjer proizvoda iz tarifnog broja 9406:
  
Slika 1.
  
Slika 2. 
Primjer proizvoda koji se razvrstava prema materijalu od 
kojeg su izra đeni njegovi konstrukcijski elementi (cijevi):
  
Slika 3.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 542
  
Slika 4
  
Slika 5  
9406 90 10  pokretne ku će za stanovanje  
Pokretne ku će za stanovanje imaju, na primjer, sljede će 
značajke: 
— vanjska površine može biti od razli čitih materijala (na 
primjer: drvo, plastika, aluminij i drugi), 
— uglavnom su duge 7 do 11 m, široke 3 do 4 m, visoke 3 
do 4 m i mase od 1 do 4,5 t, 
— krov može biti na dvije vode, 
— unutrašnjost je u potpunosti opremljena za stanovanje, 
— opremljene su s jednom ili dvije osi u sredini s kota čima 
manjeg promjera i šipkom za vu ču, koja omogu ćuje 
premještanje samo na kra će udaljenosti na prostoru 
gdje će biti postavljene, 
— za prijevoz po javnim cestama takve je ku će potrebno 
natovariti na kamion ili teglja č, budući da nisu oprem ­
ljene elektri čnom signalizacijom niti ko čnim sustavom i 
stoga se ne mogu registrirati za prijevoz po javnim 
cestama.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 543  
POGLAVLJE 95  
IGRAČKE, IGRE I REKVIZITI ZA SPORT; NJIHOVI DIJELOVI I 
PRIBOR 
Napomena 4  Kombinacije koje se temeljem ove napomene razvrstavaju u 
tarifni broj 9503 sastoje se od jednog ili više proizvoda iz 
tarifnog broja 9503 kombiniranih s jednim ili više proizvoda 
iz drugog tarifnog broja, pripremljene su u pakiranja za 
pojedinačnu prodaju te imaju bitne zna čajke igračke. 
Takve kombinacije imaju bitne zna čajke igračke ne samo 
zbog pakiranja nego i zbog zna čaja, vrijednosti i namjene 
svojih dijelova. 
Razvrstavanje takvih kombinacija u odgovaraju ći podbroj 
određuje se prema proizvodima iz tarifnog broja 9503 koji 
su dio kombinacije, ostali dijelovi ne uzimaju se u obzir. 
Na primjer: 
— plastična lutka ispunjena slatkišima razvrstava se u 
podbroj 9503 00 21, 
— figurica klauna, cirkuski šator, igra čke životinje i prsten 
za ključeve razvrstavaju se u podbroj 9503 00 70 kao 
komplet igra čaka koji sadržava figuricu, šator i igra čke 
životinje.  
9503 00  Tricikli, romobili, automobili s pedalama i sli čne igračke 
na kotačima; kolica za lutke; lutke; ostale igra čke; 
umanjeni modeli i sli čni modeli za zabavu, sa ili bez 
pogona; slagalice svih vrsta  
Za razlikovanje izme đu igračaka koje predstavljaju ljudska 
bića i igra čaka koje predstavljaju životinje ili druga 
neljudska bi ća, ne uzimaju se u obzir: 
— njihova boja (na primjer, ljubi časta ili zelena boja kože 
ne daje im karakter neljudskog bi ća), i 
— podrijetlo likova koje predstavljaju ili njihove vještine i 
sposobnosti (na primjer, njihovo mjesto ro đenja ili 
sposobnost letenja). 
Ako igračka ima masku (neovisno o tome ima li ili ne, na 
primjer, životinjske uši), a veliki ili karakteristi čni dijelovi 
ljudskog lica ostaju vidljivi ili prepoznatljivi, ili ako se 
maska može ukloniti i otkriva čovjekolika obilježja, treba 
se smatrati igra čkom koja predstavlja ljudsko bi će. 
U ovaj se tarifni broj razvrstava: 
1. artikli za napuhavanje u razli čitim oblicima i veli činama, 
namijenjeni za igru u vodi, kao što su koluti oko struka, 
životinjski oblici i sl., ukrašeni ili ne, neovisno o tome 
jesu li konstruirani tako da se u ili na njima sjedi ili ne;  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 544  
2. brodovi za napuhavanje konstruirani tako da se djeca 
igraju u njima; 
3. helikopteri s više rotora (tzv. „dronovi”) razli čitih veli­ 
čina. Mogu se razlikovati od proizvoda iz tarifnog broja 
8802, na primjer po njihovoj maloj masi, ograni čenoj 
visini letenja, doletu ili trajanju leta, njihovoj najve ćoj 
brzini, nemogu ćnosti da lete samostalno ili nemogu ćnosti 
nošenja tereta. 
Njima se jednostavno daljinski upravlja i nisu opremljeni 
naprednim elektroni čkim uređajima (npr. satelitskim 
navigacijskim sustavima, ure đajima potrebnima za 
noćni let/noćnu vidljivost). 
U ovaj se tarifni broj ne razvrstava: 
a) narukvice oko ruku, koluti oko vrata, pojasevi i sli čni 
artikli za napuhavanje, koji nisu konstruirani za svrhe 
sigurnosti ili spašavanja, koji pružaju uzgon za osobe, 
odnosno drže ih na površini, na primjer za vrijeme dok 
uče plivati (tarifni broj 9506); 
b) madraci za napuhavanje (op ćenitog materijala izrade) 
c) artikli koji su, u odnosu na svoju konstrukciju, namije ­
njeni isklju čivo za životinje (na primjer, miševi od 
tkanine koji sadrže ma čju metvicu, cipele od bivolske 
kože „za žvakanje”, plasti čne kosti). 
Vidjeti napomenu 5 uz ovo poglavlje. 
d) kombinacije koje se sastoje od prstena za klju čeve i 
igračke koji su me đusobno spojeni tako da se olakšava 
rukovanje pri čvršćenim klju čevima (npr. lancem ili 
okretnom klipsom), koje su po veli čini/prirodi i dizajnu 
uglavnom namijenjene držanju klju čeva te se obi čno 
nose u džepu ili torbi (op ćenito, prema materijalu od 
kojega je izra đen prsten za klju čeve).  
9503 00 10  tricikli, romobili, automobili s pedalama i sli čne igračke 
na kotačima; kolica za lutke  
U ovaj se podbroj razvrstava igra čke na kota čima s 
pogonom na klipni motor s unutarnjim izgaranjem koje su 
namijenjene djeci, takozvana „quad” vozila, pod uvjetom da 
ne prelaze sljede ća ograničenja: 
— brzina ne prelazi 20 km/h, 
— nosivost ne prelazi 50 kg, 
— obujam cilindra ne prelazi 49 cm  3 , 
— jednostupanjski prijenosni mehanizam, 
— kočioni sustav samo na zadnjim kota čima. 
Za razliku od ve ćine dječjih igračaka na kota čima koje 
potpadaju pod ovaj podbroj, „quad” vozila su konstruirana 
za vožnju po zahtjevnom terenu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 545  
U slučaju kada jedan od gornjih kriterija nije ispunjen, 
„quad” vozila se moraju razvrstati u tarifni broj 8703. 
U ovaj se podbroj razvrstavaju i romobili s pomo ćnim 
motorom, pod uvjetom da ne prelaze sljede ća ograničenja: 
— brzina ne prelazi 20 km/h, 
— neto masa ne prelazi 12 kg, 
— jednostupanjski prijenosni mehanizam, 
— samo jedna ru čna kočnica ili nožna ko čnica na zadnjem 
kotaču. 
U slučaju kada jedan od gornjih kriterija nije ispunjen, 
romobili s pomo ćnim motorom moraju se razvrstati u 
tarifni broj 8711.  
9503 00 21  lutke  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9503, dio C, prva dva 
odlomka. 
Vidjeti objašnjenja za podbrojeve 9503 00 81 do 
9503 00 99. 
U ovaj se podbroj razvrstava, primjenom op ćeg 2 (a) za 
tumačenje kombinirane nomenklature, nesastavljene ili 
rastavljene lutke.  
9503 00 29  dijelovi i pribor  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9503, dio C, tre ći 
odlomak.  
9503 00 35 i 
9503 00 39  ostali kompleti za sastavljanje i konstrukcijske igra čke 
U ove se podbrojeve razvrstava slogove konstrukcija i 
konstrukcijske igra čke, osim slogova umanjenih modela za 
sklapanje, koji imaju obilježje igra čaka. Ti proizvodi imaju 
sljedeća obilježja: 
— sastavljena je od dviju ili više pojedina čnih sastavnica 
(komponenti) isporu čenih u zajedni čkom pakiranju, 
— pojedina čne sastavnice (komponente) se me đusobno 
nadopunjuju i nisu pogodne za igranje s njima samim. 
U kompletima se mogu nalaziti i upute za sastavljanje.  
9503 00 41 i 
9503 00 49  igračke koje predstavljaju životinje ili neljudske likove  
U ove se podbrojeve razvrstava, primjenom op ćeg 
pravila 2 (a) za tuma čenje kombinirane nomenklature, nesa ­
stavljene igra čke ili igra čke u rastavljenom stanju, u obliku 
životinja ili neljudskih likova.  
9503 00 70  ostale igra čke, u kompletima ili u zbirkama  
„Setovi” iz ovog podbroja sastoje se od dva ili više razli čitih 
vrsta artikala (uglavnom za zabavu), stavljenih u isto paki ­
ranje za maloprodaju bez raspakiravanja.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 546  
Artikli iz istog podbroja, osim predmeta koji su pokriveni 
podbrojevima 9503 00 95 ili 9503 00 99 (budu ći da ovi 
podbrojevi mogu uklju čivati razne artikle razli čitih vrsta), 
ne smatraju se razli čitim vrstama artikala. 
Osim artikala koji čine set, jednostavni dodaci ili objekti 
manje važnosti namijenjeni za korištenje s artiklima (na 
primjer, plasti čna mrkva ili plasti čna četka za životinju) 
mogu biti prisutni. 
Na temelju napomene 4 poglavlju 95, u ovaj se podbroj 
razvrstava setove koji su namijenjeni za zabavu djece, koji 
se sastoje od artikala iz tarifnog broja 9503 kombiniranih s 
jednim ili više predmeta koji, ako bi bili pokazani odvojeno, 
bi bili razvrstani u druge tarifne brojeve, pod uvjetom da u 
bitnome imaju karakter igra čaka. Primjeri su: 
— setovi koji se sastoje od igra čaka u obliku kalupa za 
ubrizgavanje i kalupa za paste za modeliranje zajedno 
s ostalim predmetima kao što su tube ili tablete boje, 
paste za modeliranje, olovke i krede, 
— kozmeti čki setovi za djecu koji sadrže artikle iz tarifnog 
broja 9503 kombinirani s preparatima iz tarifnog 
broja 3304. 
Međutim, kozmeti čki setovi za djecu koji sadrže preparate iz 
tarifnog broja 3304 koji ne sadrže nikakve artikle iz tarifnog 
broja 9503 su isklju čeni (tarifni broj 3304). 
„Odore” iz ovog podbroja sastoje se od dva ili više razli čitih 
vrsta artikala, stavljenih u isto pakiranje za maloprodaju bez 
raspakiravanja i specifi čni su za posebnu vrstu rekreacije, 
posla, osobe ili profesije, kao što su instrukcijske ili eduka ­
tivne igra čke. 
9503 00 75 i 
9503 00 79  ostale igra čke i modeli, s ugra đenim motorom  
Za potrebe ovih podbrojeva, pod pojmom „motor” podrazu ­
mijeva se bilo koji motor ili pogonski stroj iz tarifnih 
brojeva 8406 do 8408, 8410 do 8412 ili 8501, na primjer, 
pneumatski pogonski motori, inercijski motori (sa zamašnja ­
kom), motori pogonjeni oprugom ili protuutegom.  
9503 00 81 do 
9503 00 99  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava ljudske figure, na primjer, 
likove iz filma, čarobnice iz bajke ili osobe iz šaljive knjige, 
Indijance, astronaute ili vojnike, s nepokretnim dijelovima i 
neodvojivom odje ćom, učvršćene na temeljnoj plo či, 
postolju ili sli čnoj podlozi, koji održava figure u njihovom 
položaju bez dodatnog podupiranja. 
Takve figurice često su dijelovi zbirki. Budu ći da su male, 
lagane i čvrsto napravljene, obi čno ih se rabi kao igra čke za 
djecu. Upravo radi toga je njihova namjena za razonodu 
značajnija od ukrasne. 
U ove se podbrojeve razvrstava, primjenom op ćeg 
pravila 2 (a) za tuma čenje kombinirane nomenklature, nesa ­
stavljene ili rastavljene ljudske figure (olovne vojnike i 
slično). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 547  
9503 00 87  Prijenosni interaktivni elektroni čki obrazovni ure đaji 
ponajprije namijenjeni djeci  
Ovaj podbroj obuhva ća prijenosne ure đaje (mase ne ve će od 
10 kg) koji obi čno imaju izgled tzv. prijenosnih ra čunala, 
tableta, pametnih telefona i sli čnih proizvoda. Ure đaji su 
posebno namijenjeni da se njima koriste djeca u aktiv ­
nostima u čenja kroz igru zbog njihova izgleda i jednosta ­
vnosti uporabe. 
Ti uređaji podupiru u čenje interakcijom izme đu djeteta i 
uređaja. Uređaji djetetu pružaju mogu ćnost odabira razli čitih 
opcija unosa s obzirom na jedan ili više predmeta, tema itd. 
Uređaji mogu odgovoriti na te unose i pružiti povratne 
informacije na temelju prethodno programiranih podataka. 
Dijete stoga može procijeniti razinu vlastita uspjeha i u čiti 
na temelju tog iskustva.  
9504  Video igra će konzole i ure đaji, proizvodi za sajamske, 
stolne ili društvene igre, uklju čujući flipere, biljar, 
posebne stolove za kasino igre i opremu za automatske 
kuglane  
9504 90 10  kompleti elektri čnih trkaćih automobila, sa zna čajkama 
natjecateljskih igara  
U proizvode iz ovog podbroja uklju čuje se staze koje imaju 
dvije ili više traka za istovremeno utrkivanje dvaju ili više 
vozila.  
9505  Prazni čki, karnevalski i drugi proizvodi za razonodu, 
uključujući i mađioničarske varke i šale  
Dodatno uz HS Objašnjenja uz tarifni broj 9505, dio A, 
proizvodi koji se razvrstavaju kao prazni čki artikli moraju 
imati dekorativnu vrijednost (dizajn i ukrasi) i isklju čivo 
dizajnirani, proizvedeni i prepoznati kao prazni čki artikli. 
Ovi proizvodi se koriste za vrijeme posebnog dana ili 
perioda tijekom godine. 
Ovi proizvodi su sukladno njihovoj konstrukciji i dizajnu 
(utiscima, ukrasima, simbolima ili natpisima) namijenjeni 
da se koriste za posebne praznike. 
„Praznik” je poseban dan ili period za vrijeme godine 
određen od strane zajednice s karakteristi čnim simbolima i 
povezanim obi čajima. Neki od ovih festivala po čeli su u 
antičkim vremenima s ritualima vezano uz posebne reli ­
gijske doga đaje; ostali su popra ćeni velikim proslavama i 
važni su za život države. Primjeri takvih doga đaja su 
Božić, Uskrs, No ć vještica, Valentinovo, ro đendani i vjen ­ 
čanja. 
Sljedeći proizvodi se tako đer smatraju prazni čnim artiklima: 
— figurice ukrašene prazni čnim odorama, koje predstav ­
ljaju sezonske teme ili se angažiraju za sezonske aktiv ­
nosti,  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 548  
— umjetne bundeve za No ć vještica (neovisno o tome 
smješkaju li se ili ne), 
— artikli koji se tradicionalno koriste za uskrsne proslave 
(na primjer, umjetna uskršnja jaja (koja se ne koriste za 
pakiranje), žuti uskršnji pili ći i uskršnji ze čevi), 
— tiskani papirnati ukrasi, koji su povezani s posebnim 
proslavama, koji se stavljaju oko torti, 
— kerami čki artikli koji imaju prazni čni dizajn i dekora ­
tivne funkcije. 
Predmeti s uporabnom funkcijom ne razvrstavaju se u ovaj 
podbroj, čak i ako su dizajnom ili ukrašavanjem odgovaraju 
određenoj svečanosti. 
Iz ovog se tarifnog broja isklju čuje: 
a) igračke, uključujući punjene životinje i igre; 
b) trajni ukrašeni magneti (tzv. „magneti za frižider”); 
c) okviri za fotografije; 
d) umjetna uskršnja jaja koja se koriste za pakiranje; 
e) kipovi an đela; 
f) minijaturni ukrasi u odre đenim oblicima (na primjer, u 
obliku ru čne torbice ili zvona) koji se koriste kao paki ­
ranje za čokoladu ili slatkiše; 
g) spremnici i kutije (na primjer, u obliku boži ćnog drvca 
ili Djeda Boži čnjaka); 
h) svijećnjaci s prazni čnim ukrasima; 
ij) kerami čki predmeti s prazni čnim dizajnom i uporabnom 
funkcijom; 
k) stolnjaci, nadstolnjaci i salvete s prazni čnim ukrasima; 
l) odjeća i kostimi.  
9506  Proizvodi i oprema za sve vrste tjelovježbi, gimnastiku, 
atletiku, ostale sportove (uklju čujući stolni tenis) ili igre 
na otvorenom, nespomenuti niti uklju čeni na drugom 
mjestu u ovom poglavlju; bazeni za plivanje i bazeni 
za djecu  
Ovaj tarifni broj ne obuhva ća rastezljive trake, trake za 
tjelovježbu ili sli čne proizvode bez drški. Za pojedina čnu 
prodaju obi čno su pakirane pojedina čno ili u paketima od 
dvije ili više. Dostupne su u razli čitim bojama i veli činama 
te na njima može biti otisnut uzorak. Na temelju njihovih 
objektivnih zna čajki te vrpce nisu prepoznatljive kao proiz ­
vodi namijenjeni tjelovježbi. Stoga ih se razvrstava prema 
materijalu od kojeg su izra đeni, primjerice u tarifni broj 
4008 kao „vrpce od necelularnog vulkaniziranog kau čuka 
(gume)” (vidjeti i napomenu 1 te napomenu 9 uz poglavlje 
40). ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 549
  
9506 11 10  skije za skijaško tr čanje (nordijske)  
Skije iz ovog podbroja su izrazito lagane i uže od skija za 
spust.  
9506 11 80  ostale skije  
U ovaj se podbroj razvrstava skije za skijaške skokove. One 
su znatno duže i šire od obi čnih skija za snijeg. Klizna 
površina, što nema oštrih rubova, sadrži nekoliko žljebova.  
9506 29 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstavaju narukvice za plivanje, koluti 
za vrat i pojasevi za plivanje na napuhavanje i sli čni pred­
meti, koji nemaju zaštitnu svrhu ili se ne koriste u svrhu 
spašavanja, ve ć pružaju uzgon osobi koja u ći plivati. 
U ovaj se podbroj ne razvrstava: 
a) pojaseve i prsluke za spašavanje (materijal od kojeg su 
izrađeni); 
b) predmete na napuhavanje za igru (tarifni broj 9503).  
9506 31 00  palice, kompletne  
Palice za golf se sastoje iz tijela od čelika, aluminija ili 
karbonskih vlakana, ru čke od kože ili gume na jednom 
kraju i glave od čelika ili drva na drugom. Uz razli čite 
vrste glava i raznolikost udaraca mogu će je ostvariti razli čitu 
putanju loptice.  
9506 32 00  kugle  
Loptice za golf su hemisferi čno ižljebljene radi ispravnog 
leta loptice. Natjecateljske loptice su maksimalne mase 
45,93 g i promjera najmanje 42,67 mm.  
9506 40 00  proizvodi i oprema za stolni tenis  
Loptice za stolni tenis, koje imaju okrugli oblik, izra đene su 
od celuloida ili sli čnih materijala, mase 2,7 grama i imaju 
promjer od 40 mm te opseg od 12,6 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 550  
Mreže za stolni tenis su visine 15,25 cm i širine 183 cm.  
9506 59 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava rekete za badminton, koji su 
manji i lakši od teniskih reketa i imaju tanje i vrlo elasti čne 
ručke. 
U ovaj se podbroj tako đer razvrstava rekete za squash.  
9506 61 00  lopte za tenis na travi  
Loptice za tenis, izra đene od gume i presvu čene pustom, su 
bešavne. Njihov promjer iznosi od 6,35 do 7,3 cm. Njihova 
najmanja težina iznosi 56 g, a najve ća 59,4 g.  
9506 62 00  za napuhavanje  
U ovaj se podbroj razvrstava gimnasti čke lopte na napuha ­
vanje namijenjene op ćoj tjelesnoj vježbi.  
9506 69 10  lopte za kriket i polo  
Lopte za kriket sastavljene su od kožne navlake napunjene 
stlačenim predivom, piljevinom i plutom. Njihov opseg 
iznosi od 20,5 do 22,9 cm. Njihova masa iznosi od 133 
do 163 g. 
Lopte za polo izra đene su od drveta, bambusa ili plasti čne 
mase; njihov promjer iznosi od 7,6 do 8,9 cm, a masa od 
120 do 135 g.  
9506 69 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava „lopte za žongliranje” svih 
veličina, dizajna i težine, bilo da su namijenjene djeci ili 
odraslima. 
Ovaj podbroj uklju čuje i tzv. „antistresne loptice” koje su 
istog oblika kao i loptice i mogu biti ukrašene na razli čite 
načine. Obično su izra đene od plastike ili gume i namije ­
njene su za stiskanje u ruci.
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 551  
Međutim, ostali „antistres proizvodi” koji su namijenjeni za 
stiskanje u ruci ali nemaju oblik loptice razvrstavaju se u 
tarifni broj 9503.
  
9506 70 10  klizaljke  
U ovaj se podbroj razvrstava cipele za klizanje s pri č­
vršćenim klizaljkama.  
9506 70 30  koturaljke  
U ovaj se podbroj razvrstava cipele za klizanje s pri č­
vršćenim klizaljkama.  
9506 91 10  ure đaji za tjelovježbu s podesivim opteretnim mehan ­
izmima  
U ovaj se podbroj razvrstava ure đaje za tjelovježbu kao što 
su, na primjer, naprave za veslanje, ergometrijski bicikli, 
aparati za kora čanje, koje se može podešavati uz pomo ć 
mehanizma prema naporu što ga korisnik želi utrošiti.  
9506 99 10  oprema za kriket i polo, osim lopti  
U ovaj se podbroj razvrstava štapove za kriket (od tvrdog 
drva, maksimalne širine 10,8 cm i maksimalne dužine 
96,5 cm) i štapove za polo.  
9506 99 90  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava „frizbije” za djecu ili odrasle.  
9507  Štapovi, udice i ostali pribor za ribolov udicom; mreže 
za prihvat ulovljenih riba, mreže za leptire i sli čne 
mreže; „ptice” mamci (osim onih iz tarifnog broja 9208 
ili 9705) i sli čni rekviziti za lov i streljaštvo  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 552  
9507 10 00  štapovi za ribolov udicom  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9507 pod 3.  
9507 90 00  ostalo  
U ovaj se podbroj razvrstava: 
1. sačiće (mreže za prihvat lovine što je dovu čena na udici), 
mreže za leptire i sli čne mreže, spomenute u Objašnje ­
njima HS za tarifni broj 9507 pod 2; 
2. pribor za udi čarenje (osim prutova), spomenut u Obja ­ 
šnjenjima HS za tarifni broj 9507 pod 3; 
3. mamce za lov i ostale rekvizite za lov i streljaštvo, 
spomenute u Objašnjenjima HS za tarifni broj 9507 
pod 4.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 553  
POGLAVLJE 96  
RAZNI GOTOVI PREDMETI 
9601  Obra đena bjelokost, kost, kornja čevina, rog, jelenji rog, 
koralj, sedef i ostali materijal životinjskog podrijetla za 
rezbarenje, i proizvodi od tih materijala (uklju čujući 
proizvode dobivene oblikovanjem)  
Za definiciju pojma „obra đeni”, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 9601, drugi odlomak.  
9602 00 00  Obra đeni materijali biljnog ili mineralnog podrijetla za 
rezbarenje i proizvodi od tih materijala; proizvodi obli ­
kovani ili rezbareni od voska, stearina, prirodnih guma 
ili prirodnih smola ili od masa za modeliranje i ostali 
oblikovani ili rezbareni proizvodi, nespomenuti niti 
uključeni na drugom mjestu; obra đena, nestvrdnuta 
želatina (osim želatine iz tarifnog broja 3503) i proizvodi 
od nestvrdnute želatine  
Za definiciju pojma „obra đeni”, vidjeti Objašnjenja HS za 
tarifni broj 9601, drugi odlomak, kojega se primjenjuje, uz 
nužne izmjene, i na ovaj tarifni broj. 
Aglomeriranu se morsku pjenu i aglomerirani jantar, ispo ­
ručene u obliku plo ča, šipki, štapi ća i sličnih oblika, koji 
nakon jednostavnog oblikovanja nisu dalje obra đivani, 
razvrstava u tarifni broj 2530.  
9603  Metle, četke (uklju čujući četke koje predstavljaju dije ­
love strojeva, aparata ili vozila), ru čno pogonjene meha ­
ničke sprave za čišćenje podova, bez motora, četke za 
paučinu i peruške; pripremljene vezice i snopovi za 
izradu metli ili četaka; jastu čići za nanošenje boje i sobo ­
slikarski valjci; brisa či prozora, podova i sli čno (osim 
onih s valjkom)  
9603 10 00  metle i četke od šiblja ili drugog me đusobno povezanog 
biljnog materijala povezanog zajedno, sa ili bez drški  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9603 dio A.  
9603 21 00 do 
9603 29 80  četkice za zube, četkice za brijanje, četke za kosu, četkice 
za nokte, četkice za trepavice i druge toaletne četke za 
osobnu toaletu, uklju čujući četke koje predstavljaju dije ­
love aparata  
Četkice za trepavice se naj češće sastoje od nekoliko snopi ća 
učvršćenih pod pravim kutom u odnosu na dršku. 
Iz ovog se podbroja isklju čuje četke za odje ću i četke za 
obuću (podbroj 9603 90 91).  
9603 40 90  jastu čići za nanošenje boje i soboslikarski valjci  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9603, dio F, prva dva 
odlomka.  
9603 90 10  ru čno pogonjene mehani čke naprave za čišćenje poda, 
bez motora  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9603 dio C.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 554  
9606  Dugmad, dugmad koju se kop ča utiskivanjem, dugmad 
za presvla čenje i ostali dijelovi tih proizvoda; nedo ­
vršena dugmad  
9606 30 00  dugmad za presvla čenje i ostali dijelovi dugmadi; nedo ­
vršena dugmad  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9606, četvrti odlomak 
pod 1, 2 i 3.  
9608  Kemijske olovke; flomasteri i markeri s vrhom od 
poroznog materijala te markeri; nalivpera i ostala pera 
na punjenje; pera za kopiranje; tehni čke olovke; držala 
za pera, držala za olovke i sli čna držala; dijelovi (uklju ­ 
čujući kape i klipse) prethodno navedenih proizvoda, 
osim onih iz tarifnog broja 9609  
9608 10 10 do 
9608 10 99  kemijske olovke  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9608 pod 1. 
U proizvode iz ovog podbroja može biti ugra đen elektro ­
nički sat (uglavnom sa digitalnim pokaznikom).  
9608 30 00  nalivpera i ostali pera na punjenje  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9608 pod 3. 
U ovaj se podbroj razvrstavaju olovke za ekrane osjetljive 
na dodir, tzv. olovke „stylus”, od bilo kojeg materijala. 
Općenito postoje dvije skupine olovaka: olovke za rezistivne 
ekrane i olovke za kapacitivne ekrane.  
9608 40 00  tehni čke olovke  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9608 pod 5.  
9608 91 00  pera i njihovi vrhovi  
U ovaj se podbroj razvrstava i glave za posebna pera, koje 
se rabi sa šablonama za pisanje slova.  
9608 99 00  ostalo  
U ove se podbrojeve razvrstava kuglice za kemijske olovke; 
obično ih se izra đuje od volframovog karbida, ali i od 
ostalih kovina (isklju čujući one od čelika, tarifni broj 7326 
ili 8482), promjera od 0,6 do 1,25 mm. 
Međutim, kuglice za pera i njihove vrhove razvrstava se u 
podbroj 9608 91 00, neovisno od kojeg su materijala (vidjeti 
Objašnjenja HS za tarifni broj 9608, dijelovi).  
9609  Olovke (osim olovaka iz tarifnog broja 9608), krajoni, 
mine za olovke, pastele, ugljen za crtanje, krede za 
pisanje ili crtanje i kroja čke krede  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 555  
9609 10 10 i 
9609 10 90  olovke i krajoni, s minom zatvorenom u čvrstom 
omotaču 
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9609, prvi odlomak 
dio B.  
9609 20 00  mine za olovke, crne ili u boji  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9609, tre ći odlomak 
pod 7.  
9612  Vrpce za pisa će strojeve ili sli čne vrpce, natopljene 
tintom ili druk čije pripremljene za davanje otisaka, 
neovisno jesu li na svitcima ili u patronama ili ne; jastu ­ 
čići za žigove, neovisno jesu li natopljeni tintom ili ne, sa 
ili bez kutije  
9612 10 10 do 
9612 10 80  vrpce  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9612, prvi odlomak 
pod 1. 
Ovi podbrojevi uklju čuju proizvode koji su vrpce spremne 
za uporabu, osjetljive na toplinu i natopljene tintom, to jest 
koje su prikladni za uporabu u pisa ćim strojevima ili bilo 
kojem drugom stroju s ugra đenim uređajem za tiskanje, a da 
ih se ne mora dalje prera đivati. 
Duljina i širina vrpci natopljenih tintom, spremnih za 
uporabu, odre đuju se prema vrsti stroja u kojima se upotreb ­
ljavaju. 
Proizvodi koji nisu spremni za uporabu isklju čuju se iz ovih 
podbrojeva (op ćenito, odsjek VI. i VII.).  
9612 20 00  jastu čići za žigove  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9612, prvi odlomak 
pod 2.  
9613  Upalja či za cigarete i ostali upalja či, neovisno jesu li 
mehanički ili elektri čni, te njihovi dijelovi, osim 
kremena i fitilja  
U ovaj se tarifni broj razvrstava upalja če s ugrađenim elek ­
troničkim mini kalkulatorom i/ili elektroni čkim satom.  
9614 00  Lule za pušenje (uklju čujući glave lula) i usnici za cigare 
ili cigarete, te njihovi dijelovi  
9614 00 10  grubo oblikovani komadi drva ili korijena, za proizvo ­
dnju lula  
Vidjeti Objašnjenja HS za tarifni broj 9614, prvi odlomak 
pod 4.  
9615  Češljevi, kop če za kosu i sli čno; ukosnice, igle za uvojke, 
držači uvojaka, uvija či za kosu i sli čno, osim onih iz 
tarifnog broja 8516 te njihovi dijelovi  
Vidjeti Objašnjenje HS za tarifni broj 9615, četvrti odlo ­
mak. ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 556  
Za potrebe ovog tarifnog broja izraz „kop če za kosu” uklju ­ 
čuje robu izra đenu od krutih materijala s obzirom na to da 
su proizvodi iz ovog tarifnog broja obi čno izrađeni od 
običnih kovina ili plastike. Stoga ovaj tarifni broj ne obuh ­
vaća trake za glavu i gumice za kosu. One se razvrstavaju 
kako slijedi: 
a) Gumice za kosu i trake za glavu koje se sastoje od, 
naprimjer, cjevasto pletene, elasti čne petlje (vidjeti foto ­
grafiju 1.), ili gumene petlje presvu čene tekstilom 
(vidjeti fotografiju 2.), ili elasti čne vrpce potpuno presvu ­ 
čene tkanim tekstilnim materijalom (vidjeti fotogra ­
fiju 3.), ili petlje izra đene od elasti čne tekstilne vrpce 
(vidjeti fotografiju 4.) razvrstavaju se u tarifni broj 
6117 ili 6217 kao pribor za odje ću. 
Primjeri:
  
b) Smatra se da gumice za kosu i trake za glavu koje se 
sastoje od petlje ili vrpce od tekstilnog materijala iz 
odsjeka XI, koje na sebi imaju ukrase od, naprimjer, 
drvenih perlica, plasti čnih perlica ili kožnih ili tekstilnih 
elemenata imaju bitnu zna čajku ostalih gotovih pribora 
za odjeću te se stoga razvrstavaju u tarifni broj 6117 ili 
6217 primjenom op ćeg pravila 3(b). 
Primjeri:
  
c) Gumice za kosu i trake za glavu koje se najve ćim 
dijelom sastoje od, naprimjer, plasti čnih šljokica, zalije ­
pljenih ili našivenih na neelasti čnu tekstilnu vrpcu, a 
koje pokrivaju gotovo cijelu vidljivu površinu proizvoda 
i time mu daju bitnu zna čajku, razvrstavaju se u tarifni 
broj 7117 primjenom op ćeg pravila 3(b) te napomenama 
9.(a) i 11. uz poglavlje 71. 
Primjer:
  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 557  
d) Gumice za kosu i trake za glavu koje se djelomi čno ili u 
cijelosti sastoje od prirodnih ili kultiviranih bisera, 
dragog ili poludragog kamenja, plemenitih kovina ili 
kovina platiranih plemenitom kovinom razvrstavaju se 
u tarifne brojeve 7113 i 7116 primjenom napomena 1. 
i 9.(a) uz poglavlje 71. Vidjeti i Objašnjenje HS za 
tarifni broj 9615, četvrti odlomak. 
e) Gumice za kosu i trake za glavu koje se djelomi čno ili u 
cijelosti sastoje od krzna ili umjetnog krzna razvrstavaju 
se u tarifni broj 4303 ili 4304 primjenom napomena 3. i 
4. uz poglavlje 43. 
Primjer:
  
f) Gumice za kosu i trake za glavu koje se sastoje od 
drugih materijala koji nisu presvu čeni tekstilom, 
neovisno o tome jesu li ukrašeni ili ne (uz iznimku 
robe navedene pod to čkama (d) i (e)) razvrstavaju se 
prema materijalu od kojeg je izra đena petlja s obzirom 
na to da im bitnu zna čajku daju petlja i njezina funkcija 
(npr. plasti čna petlja razvrstava se u tarifni broj 3926 
(vidjeti fotografije 1. i 2.), a gumena petlja u tarifni 
broj 4015 (vidjeti fotografiju 3.) primjenom op ćeg 
pravila 3(b)). 
Primjeri:
  
g) Roba koja bi se mogla razvrstati u tarifni broj 7117 kao 
imitacije draguljarskih proizvoda i koja se može upotreb ­
ljavati, naprimjer, kao narukvica ili lan čić za gležanj i 
dalje se može razvrstati u taj tarifni broj čak i ako se 
može upotrijebiti kao traka za glavu ili gumica za kosu.  ▼B
 02019XC0329(02) — HR — 09.10.2019 — 003.001 — 558  
Primjer:
  
9619 00  Higijenski ulošci i tamponi, pelene i podlošci za pelene za 
dojenčad te slični proizvodi, od bilo kojeg materijala  
9619 00 30  od vate od tekstilnih materijala  
Ovaj podbroj uklju čuje higijenske uloške i tampone, pelene 
i podloške za pelene za dojen čad te slične higijenske proiz ­
vode koji se sastoje od vate, s otvorenim pokrovom od 
pletenog ili rijetko tkanog materijala ili bez njega.  
9619 00 79  ostalo  
Ovaj podbroj uklju čuje uloške za ga ćice. ▼B