2011R0517 — HR — 26.05.2011 — 000.001

Ovaj je dokument samo dokumentacijska pomoć za čiji sadržaj institucije ne preuzimaju odgovornost

►B UREDBA KOMISIJE (EU) br. 517/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prevalencije određenih serotipova salmonele u kokoši nesilica vrste Gallus gallus i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2160/2003 i Uredbe Komisije (EU) br. 200/2010 (Tekst značajan za EGP) ( L 138 26.5.2011, 45)













▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 517/2011

od 25. svibnja 2011.

o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prevalencije određenih serotipova salmonele u kokoši nesilica vrste Gallus gallus i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2160/2003 i Uredbe Komisije (EU) br. 200/2010

(Tekst značajan za EGP)







EUROPSKA KOMISIJA, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o kontroli salmonele i drugih određenih uzročnika zoonoza koji se prenose hranom ( 1 ), a posebno drugi podstavak stavka 1. njezinog članka 4. i njezin članak 13. stavak 1., budući da: (1) Svrha je Uredbe (EZ) br. 2160/2003 osigurati poduzimanje mjera za otkrivanje i kontrolu salmonele i drugih uzročnika zoonoza u svim relevantnim fazama proizvodnje, prerade i distribucije, ponajprije na razini primarne proizvodnje, kako bi se smanjila njihova prevalencija i rizik koji predstavljaju za javno zdravlje. (2) Uredbom (EZ) br. 2160/2003 predviđeno je utvrđivanje ciljeva Unije za smanjenje prevalencije zoonoza i uzročnika zoonoza navedenih u Prilogu I. toj Uredbi u populacijama životinja koje su u njoj navedene. U njoj se utvrđuju i određeni zahtjevi u pogledu tih ciljeva. Navedeno je smanjenje važno s obzirom na stroge mjere koje se moraju primjenjivati na zaražena jata u skladu s Uredbom (EZ) br. 2160/2003. Posebno, jaja podrijetlom od jata čiji je status u pogledu salmonele nepoznat, za koja se sumnja da su zaražena ili da dolaze iz zaraženih jata, mogu se koristiti za prehranu ljudi samo ako se obrade na način kojim se jamči uklanjanje serotipova salmonele od značaja za javno zdravlje u skladu sa zakonodavstvom Unije o higijeni hrane. (3) Prilog I. Uredbi (EZ) br. 2160/2003 odnosi se na sve serotipove salmonele od značaja za javno zdravlje u jatima nesilica vrste Gallus gallus. Takva jata nesilica mogu putem svojih jaja prenijeti zarazu salmonelom na potrošače. Stoga, smanjenje prevalencije salmonele u jatima nesilica pridonosi kontroli tog uzročnika zoonoza u jajima, koji predstavlja značajan rizik za javno zdravlje. (4) Uredbom Komisije (EZ) br. 1168/2006 od 31. srpnja 2006. o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 u pogledu cilja Zajednice za smanjenje prevalencije određenih serotipova salmonele u kokoši nesilica vrste Gallus gallus i izmjeni Uredbe (EZ) br. 1003/2005 ( 2 ) predviđen je cilj Unije za smanjenje prevalencije Salmonelle Enteritidis i Salmonelle Typhimurium u odraslih kokoši nesilica vrste Gallus gallus. Cilj Unije za svaku državu članicu je godišnje postotno smanjenje pozitivnih jata odraslih kokoši nesilica za najmanje 10 % do 40 %, ovisno o prevalenciji u prethodnoj godini. Ili, smanjenje najvišeg postotka na 2 % ili manje. (5) Uredbom (EZ) br. 2160/2003 određeno je da pri određivanju cilja Unije treba uzeti u obzir iskustvo stečeno u okviru postojećih nacionalnih mjera i informacije dostavljene Komisiji ili Europskoj agenciji za sigurnost hrane („EFSA-i”) na temelju postojećih zahtjeva Unije, posebno u okviru informacija predviđenih u Direktivi 2003/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o praćenju zoonoza i uzročnika zoonoza, o izmjeni Odluke Vijeća 90/424/EEZ i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/117/EEZ ( 3 ), a posebno njezinog članka 5. (6) Sažeto izvješće Zajednice o kretanjima i izvorima zoonoza, uzročnika zoonoza i izbijanju bolesti koje se prenose hranom u Europskoj uniji u 2008. ( 4 ) pokazalo je da su Salmonella Enteritidis i Salmonella Typhimurium serovari koji se najčešće povezuju s oboljenjem ljudi. Broj slučajeva zaraze ljudi bakterijom S. Enteritidis značajno se smanjio u 2008., dok je zabilježen porast slučajeva zaraze bakterijom S. Typhimurium. U skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 2160/2003, zatraženo je mišljenje EFSA-e u vezi s određivanjem trajnog cilja Unije za jata nesilica vrste Gallus gallus. (7) Na zahtjev Komisije, Odbor za biološke opasnosti EFSA-e donio je 10. ožujka 2010. Znanstveno mišljenje o kvantitativnoj procjeni utjecaja postavljanja novog cilja za smanjenje salmonele u kokoši nesilica na javno zdravlje ( 5 ). Odbor je zaključio da je Salmonella Enteritidis u peradi najčešći zoonozni serotip salmonele koji se prenosi vertikalnim putem. Također je zaključio da su mjere Unije za kontrolu u kokoši nesilica uspješno pridonijele kontroli zaraza salmonelom u proizvodnim jatima i smanjenju rizika koje perad nosi za zdravlje ljudi. (8) Monofazni sojevi Salmonelle Typhimurium brzo su postali jednim od najčešće pronađenih serotipova salmonele u nekoliko vrsta životinja i u kliničkim izolatima u ljudi. Prema Znanstvenom mišljenju o praćenju i ocjeni rizika koje „sojevi slični Salmonelli Typhimurium” predstavljaju za javno zdravlje ( 6 ), koje je 22. rujna 2010. donio Odbor za biološke opasnosti EFSA-e, monofazni sojevi Salmonelle Typhimurium s antigenskom formulom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ smatraju se varijantama Salmonelle Typhimurium te predstavljaju rizik za javno zdravlje usporediv onome ostalih sojeva Salmonelle Typhimurium. (9) U skladu s tim primjereno je, radi jasnoće zakonodavstva Unije, izmijeniti Uredbu (EZ) br. 2160/2003 i Uredbu Komisije (EU) br. 200/2010 od 10. ožujka 2010. o provedbi Uredbe (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu cilja Unije za smanjenje prisutnosti serotipova Salmonella kod odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus ( 7 ) kako bi se osiguralo da Salmonella Typhimurium uključuje i monofazne sojeve s antigenskom formulom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ . (10) Uzimajući u obzir Znanstveno mišljenje od 22. rujna 2010. i uzimajući u obzir da je potrebno više vremena za ocjenu trenda salmonele u jatima nakon uvođenja nacionalnih programa kontrole, primjereno je predvidjeti cilj Unije za smanjenje salmonele u odraslih jata nesilica vrste Gallus gallus sličan cilju Unije predviđenom u Uredbi (EZ) br. 1168/2006. (11) U svrhu utvrđivanja napretka u postizanju cilja Unije, potrebno je predvidjeti ponovna uzorkovanja u odraslim jatima kokoši nesilica vrste Gallus gallus. (12) Tehničke izmjene uvedene u Prilogu ovoj Uredbi izravno se primjenjuju i usklađuju u državama članicama, stoga za moguće prilagodbe nacionalnih programa kontrole u skladu s ovom Uredbom nije potrebno ponovno odobrenje Komisije. (13) Nacionalni programi kontrole za postizanje cilja Unije za 2011. za jata odraslih kokoši nesilica vrste Gallus gallus podneseni su za sufinanciranje iz Unije u skladu s Odlukom Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva ( 8 ). Ti su programi bili temeljeni na Uredbi (EZ) br. 1168/2006 i odobreni u skladu s Odlukom Komisije 2010/712/EU od 23. studenoga 2010. o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa i financijskom doprinosu Unije za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje određenih bolesti životinja i zoonoza koje su države članice predložile za 2011. i godine koje slijede ( 9 ). (14) Uredbu (EZ) br. 1168/2006 treba staviti izvan snage i treba ju zamijeniti ovom Uredbom. Tehničkim odredbama iz Priloga Uredbi (EZ) br. 1168/2006 postižu se jednaki rezultati kao i Prilogom ovoj Uredbi. Stoga bi države članice mogle odmah primjenjivati potonju bez potrebe za prijelaznih razdobljem. (15) Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja i ne protive mu se niti Europski parlament niti Vijeće, budući da: DONIJELA JE OVU UREDBU:







Članak 1.

Cilj

1. Cilj Unije iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2160/2003 za smanjenje prevalencije Salmonelle Enteritidis i Salmonelle Typhimurium u odraslih kokoši nesilica vrste Gallus gallus („Cilj Unije”) je sljedeći:

(a) godišnji najmanji postotak smanjenja pozitivnih jata u odraslih kokoši nesilica jednak najmanje: i. 10 % ako je prevalencija u prethodnoj godini bila manja od 10 %; ii. 20 % ako je prevalencija u prethodnoj godini bila veća od ili jednaka 10 %, a manja od 20 %; iii. 30 % ako je prevalencija u prethodnoj godini bila veća od ili jednaka 20 %, a manja od 40 %; iv. 40 % ako je prevalencija u prethodnoj godini bila veća od ili jednaka 40 %; ili

(b) smanjenje najvećeg postotka pozitivnih odraslih jata kokoši nesilica na 2 % ili manje; međutim, za države članice s manje od 50 odraslih jata kokoši nesilica, pozitivno smije ostati najviše jedno odraslo jato.

Cilj Unije mora se postići svake godine na temelju praćenja prethodne godine. Kada je riječ o cilju koji treba postići u 2011., kao mjerilo se uzimaju rezultati za godinu 2010. temeljeni na praćenju provedenom u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 1168/2006.

Kada je riječ o monofaznoj Salmonelli Typhimurium, u cilj Unije uključuju se serotipovi s antigenskom formulom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ .

2. Shema testiranja potrebna za provjeru napretka u postizanju cilja Unije utvrđena je u Prilogu („shema testiranja”).

Članak 2.

Revizija cilja Unije

Komisija preispituje cilj Unije uzimajući u obzir informacije prikupljene u skladu sa shemom testiranja i kriterijima utvrđenim u članku 4. stavku 6. točki (c) Uredbe (EZ) br. 2160/2003.

Članak 3.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2160/2003

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 2160/2003, dijelu C, umeće se sljedeći podstavak:

„6. Sva upućivanja u ovom odjeljku na ”Salmonellu Typhimurium’ uključuju i monofaznu Salmonellu Typhimurium s antigenskom formulom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ ,’.

Članak 4.

Izmjena Uredbe (EU) br. 200/2010

U članku 1. stavku 1., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„1. Od 1. siječnja 2010., cilj Unije, kako je naveden u članku 4. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 2160/2003, za smanjenje prisutnosti vrste Salmonella spp. u rasplodnim jatima vrste Gallus gallus (‚cilj Unije’) je smanjenje na 1 % ili manje od najvećeg postotka odraslih rasplodnih jata vrste Gallus gallus koja ostaju pozitivna na Salmonellu Enteritidis, Salmonellu Infantis, Salmonellu Hadar, Salmonellu Typhimurium, uključujući monofaznu Salmonellu Typhimurium s antigenskom formulom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ , i Salmonellu Virchow (relevantni serotipovi salmonele).”.

Članak 5.

Stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 1168/2006

Uredba (EZ) br. 1168/2006 stavlja se izvan snage.

Upute na Uredbu (EZ) br. 1168/2006 tumače se kao upute na ovu Uredbu.

Članak 6.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









PRILOG

Shema testiranja potrebna za provjeru ostvarenosti cilja Unije za smanjenje prisutnosti Salmonelle Enteritidis i Salmonelle Typhimurium u odraslih nesilica vrste Gallus gallus, kako je navedeno u članku 1. stavku 2.

1. OPSEG UZORKOVANJA

Opseg uzorkovanja mora obuhvatiti sva jata odraslih nesilica vrste Gallus gallus („jata nesilica”) iz okvira nacionalnih programa kontrole predviđenih u članku 5. Uredbe (EZ) br. 2160/2003.

2. PRAĆENJE JATA NESILICA

2.1. Učestalost i status uzorkovanja

Uzorkovanje jata nesilica provodi se na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom te od strane nadležnog tijela.

Uzorkovanje na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom provodi se najmanje svakih 15 tjedana. Prvo uzorkovanje mora se provesti u dobi jata od 24 +/– 2 tjedna.

Uzorkovanje koje provodi nadležno tijelo mora se provesti najmanje:

(a) u jednom jatu s najmanje 1 000 ptica, jednom godišnje po gospodarstvu;

(b) u dobi od 24 +/– 2 tjedana u jatima nesilica držanim u nastambama u kojima je utvrđena relevantna salmonela u prethodnom jatu;

(c) kod svakog slučaja sumnje na zarazu salmonelom prilikom istraživanja izbijanja bolesti koje se prenosi hranom u skladu s člankom 8. Direktive 2003/99/EZ ili u bilo kojim slučajevima u kojima to nadležno tijelo smatra primjerenim, primjenjujući protokol uzorkovanja utvrđen u točki 4(b) Dijela D Priloga II. Uredbi (EZ) br. 2160/2003;

(d) kod svih drugih jatima nesilica na gospodarstvu u slučaju kada je Salmonella Enteritidis ili Salmonella Typhimurium utvrđena u jednom jatu nesilica na gospodarstvu;

(e) u slučajevima kada to nadležno tijelo smatra potrebnim.

Uzorkovanje koje provodi nadležno tijelo može zamijeniti jedno uzorkovanje koje se provodi na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom.

2.2. Protokol uzorkovanja

Kako bi se maksimalno povećala osjetljivost uzorkovanja i osigurala pravilna primjena protokola uzorkovanja, nadležno tijelo ili subjekt u poslovanju s hranom moraju osigurati da uzorke uzimaju obučene osobe.

2.2.1. Uzorkovanje koje provodi subjekt u poslovanju s hranom

(a) U jatima držanim u kavezima, 2 × 150 grama prirodno pomiješanog fecesa mora biti uzeto sa svih traka ili strugača u nastambi nakon pokretanja sustava za uklanjanje gnoja; međutim, u slučaju nastambi sa stepenastim kavezima bez strugača ili traka, mora se uzeti 2 × 150 grama pomiješanih svježih fecesa sa 60 različitih mjesta ispod kaveza iz jama za prikupljanje izmeta.

(b) U stajama ili nastambama za slobodno držanje, moraju se uzeti dva para navlaka za obuću ili čarapa. Navlake za obuću koje se koriste moraju imati zadovoljavajuću sposobnost upijanja vlage. Površina navlake za obuću mora biti navlažena korištenjem odgovarajućih razrjeđivačem. Uzorci se moraju uzimati tijekom obilaska nastambe koristeći rutu koja daje reprezentativne uzorke za sve dijelove nastambe ili odgovarajućih sektora. To uključuje područja sa steljom i podnicama pod uvjetom da je hodanje po podnicama sigurno. U uzorkovanje moraju biti uključeni i svi odvojeni odjeljci u sklopu nastambe. Po završetku uzorkovanja u odabranom sektoru, navlake za obuću moraju se pažljivo skinuti kako se prikupljeni materijal ne bi odvojio.

2.2.2. Uzorkovanje koje obavlja nadležno tijelo

Najmanje jedan uzorak mora biti prikupljen uz uzorke iz točke 2.2.1. koristeći protokol uzorkovanja. Daljnji uzorci uzimaju se kako bi se osigurala reprezentativnost uzorkovanja kada je to potrebno zbog distribucije ili veličine jata.

U slučaju uzorkovanja iz točke 2.1(b), (c), (d) i (e), nadležno tijelo mora provesti dodatne preglede, i to koristeći laboratorijska testiranja i/ili pregled dokumentacije, ovisno o slučaju, kako bi se osiguralo da na rezultate pretraživanja na salmonele u ptica nije utjecala uporaba antimikrobnih sredstava u jatima.

U slučaju kada nije utvrđena prisutnost Salmonelle Enteritidis i Salmonelle Typhimurium, ali su utvrđena antimikrobna sredstva ili inhibitori rasta bakterija, to će se jato nesilica, u smislu cilja Unije, smatrati zaraženim jatom nesilica.

Nadležno tijelo može odlučiti dozvoliti da se jedan uzorak fecesa ili jedan par navlaka za obuću zamijene s jednim uzorkom od 100 grama prašine prikupljenim s više različitih mjesta u nastambi, s površina na kojima se vidjeti prašina. Kao alternativa, umjesto prašine prikupljene s višestrukih površina u nastambi može se uzeti jedan ili više navlaženih brisova s ukupne površine od najmanje 900 cm2, pri čemu je potrebno osigurati da svaki bris bude dobro obložen prašinom s obje strane.

Kako bi se osiguralo reprezentativno uzorkovanje, nadležno tijelo na temelju epidemioloških parametara, posebice biosigurnosnih uvjeta, distribucije ili veličine jata ili drugih relevantnih uvjeta, za svaki pojedini slučaj, može odlučiti povećati minimalni broj uzoraka.

3. PRETRAŽIVANJE UZORAKA

3.1. Prijevoz i priprema uzoraka

Uzorci se po mogućnosti šalju hitnom poštom ili kurirskom službom u laboratorije iz članaka 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 2160/2003, u roku od 24 sata od prikupljanja. Ako se ne pošalju u roku od 24 sata, moraju se držati u hladnjaku. Uzorci se mogu prevoziti na temperaturi okoliša ako nisu izloženi velikoj vrućini (i to iznad 25 °C) ili sunčevoj svjetlosti. U laboratoriju se uzorci drže na hladnom do pretraživanja koje mora započeti u roku do 48 sati od njihovog zaprimanja i unutar 4 dana od uzorkovanja.

Odvojeni pripravci napravit će se od navlaka za obuću i prašine ili brisova prašine u slučaju uzoraka od nadležnog tijela, ali u slučaju uzoraka od subjekta u poslovanju s hranom u jednom testu moguće je kombinirati različite vrste uzoraka.

3.1.1. Uzorci navlaka za obuću i brisovi

(a) Dva para navlaka za obuću (ili „čarapa”) ili brisova prašine moraju se pažljivo otpakirati kako bi se izbjeglo odvajanje pripadajućeg fekalnog materijala, te udružiti i staviti u 225 ml puferirane peptonske vode (BPW-a) koja je prethodno zagrijana na sobnu temperaturu, ili 225 ml razrjeđivača mora izravno biti dodano na dva para navlaka za obuću u njihovo pakovanje u kakvom su zaprimljene u laboratorij. Navlake za obuću/čarape ili bris moraju biti potpuno uronjene u BPW kako bi se osigurala dovoljna količina slobodne tekućine oko uzorka za migraciju salmonele iz uzorka te se stoga prema potrebi može dodati još BPW-a.

(b) Uzorak se mora promiješati okretanjem kako bi došlo do njegovog potpunog zasićenja te se s kultiviranjem uzorka nastavlja koristeći metodu utvrđivanja iz točke 3.2.

3.1.2. Ostali uzorci fekalnog materijala i uzorci prašine

(a) Uzorci fecesa moraju se udružiti i temeljito promiješati te se odvoji 25 grama poduzorka za kultiviranje.

(b) 25 grama poduzorka (ili 50 ml suspenzije koja sadrži 25 grama inicijalnog uzorka) dodaje se u 225 ml BPW-a koji je prethodno ugrijan na sobnu temperaturu.

(c) Kultiviranje uzorka nastavlja se korištenjem metode utvrđivanja iz točke 3.2.

Ako su za pripremu odgovarajućih uzoraka za utvrđivanje salmonele dogovoreni ISO norme, tada je potrebno primjenjivati njih umjesto odredaba iz točaka 3.1.1 i 3.1.2.

3.2. Metoda utvrđivanja

Utvrđivanje salmonele provodi se u skladu s Izmjenom 1. norme EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007 „Mikrobiologija hrane i hrane za životinje – Horizontalna metoda za utvrđivanje Salmonelle spp. – Izmjena 1.: Prilog D: Utvrđivanje Salmonelle spp. u fecesu životinja i uzorcima okoliša u primarnoj fazi uzgoja” Međunarodne organizacije za normizaciju.

Nakon inkubacije uzorci u BPW-u ne smiju se tresti, vrtiti ili na drugi način miješati.

3.3. Serotipizacija

Iz svakog pozitivnog uzorka koje je uzelo nadležno tijelo serotipizira se najmanje jedan izolat po shemi Kaufmann-White-LeMinor. U slučaju izolata koje su uzeli subjekti u poslovanju s hranom, mora se provesti serotipizacija najmanje na Salmonellu Enteritidis i Salmonellu Typhimurium.

3.4. Alternativne metode

U pogledu uzoraka koji su uzeti na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom, mogu se koristiti alternativne metode umjesto metoda za pripremu uzoraka, metoda utvrđivanja i serotipizacije navedenih u točkama 3.1, 3.2 i 3.3 ovog Priloga, ako su one validirane u skladu s najnovijom verzijom norme EN/ISO 16140.

3.5. Testiranje na antimikrobnu osjetljivost

Izolati se testiraju na antimikrobnu osjetljivost u skladu s člankom 2. Odluke Komisije 2007/407/EZ ( 10 ).

3.6. Čuvanje sojeva

Najmanje jedan soj relevantnih serotipova salmonele izdvojen tijekom provođenja službenih kontrola od strane nadležnog tijela po nastambi i po godini, mora biti pohranjen za moguću daljnju fagotipizaciju ili testiranje na antimikrobnu osjetljivost, koristeći uobičajene metode za zbirku sojeva, koje moraju osigurati preživljavanje sojeva u razdoblju od najmanje 2 godine.

Ako nadležno tijelo tako odluči, u tu svrhu mogu se pohraniti i izolati prikupljeni uzorkovanjima koja su proveli subjekti u poslovanju s hranom.

4. REZULTATI I IZVJEŠĆA

4.1. U svrhu provjere ostvarivanja cilja Unije, jato nesilica smatra se pozitivnim u slučaju:

(a) kada se u jednom ili više uzoraka uzetih u jatu utvrde relevantni serotipovi salmonele (osim cjepnih sojeva), čak i ako su relevantni serotipovi salmonele utvrđeni samo u uzorku prašine ili brisu prašine, ili

(b) kada su u jatu utvrde antimikrobna sredstva ili inhibitori rasta bakterija.

Ovo se pravilo ne primjenjuje na iznimne slučajeve opisane u Prilogu II. D, točki 4 Uredbe (EZ) br. 2160/2003, u slučaju kada inicijalni pozitivan rezultat na salmonelu nije potvrđen odgovarajućim protokolom uzorkovanja.

4.2. Pozitivno jato nesilica broji se samo jedanput bez obzira:

(a) na učestalost utvrđivanja relevantnog serotipa salmonele u tom jatu tijekom proizvodnog ciklusa; ili

(b) je li uzorkovanje provedeno na inicijativu subjekta u poslovanju s hranom ili ga je provelo nadležno tijelo.

Međutim, ako uzorkovanje tijekom proizvodnog ciklusa traje kroz dvije kalendarske godine, rezultat za svaku godinu se objavljuje odvojeno.

4.3. Izvješćivanje uključuje:

(a) ukupan broj odraslih jata nesilica koja su bila testirana najmanje jednom tijekom godine u kojoj se provodi izvješćivanje;

(b) rezultate testiranja uključuju: i. ukupan broj jata nesilica koja su pozitivna na bilo koji serotip salmonele u državi članici; ii. broj jata nesilica koja su najmanje jednom bila pozitivna na Salmonellu Enteritidis i Salmonellu Typhimurium; iii. broj pozitivnih jata nesilica za svaki serotip salmonele ili nespecificirane salmonele (izolati koji se ne mogu tipizirati ili nisu serotipizirani);

(c) obrazloženje rezultata, a posebno u vezi s iznimnim slučajevima ili bilo kakvim značajnim promjenama u broju testiranih jata i/ili pozitivnih jata.

Rezultati i sve dodatne relevantne informacije dostavljaju se u sklopu izvješća o trendovima i izvorima predviđenog člankom 9. stavkom 1. Direktive 2003/99/EZ.