2008R0889 — HR — 07.05.2016 — 011.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.









▼B

UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 889/2008

od 5. rujna 2008.

o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda s obzirom na ekološku proizvodnju, označivanje i kontrolu







Sadržaj Glava I. Uvodne odredbe Glava II. Pravila o proizvodnji, preradi, pakiranju, prijevozu i skladištenju proizvoda Poglavlje 1. Proizvodnja bilja Poglavlje 1.a Uzgoj morskih algi Poglavlje 2. Uzgoj stoke Odjeljak 1. Podrijetlo životinja Odjeljak 2. Smještaj stoke i postupci uzgoja Odjeljak 3. Hrana za životinje Odjeljak 4. Sprečavanje bolesti i veterinarsko liječenje Poglavlje 2.a Uzgoj životinja akvakulture Odjeljak 1. Opća pravila Odjeljak 2. Podrijetlo životinja iz akvakulture Odjeljak 3. Uzgojna praksa u akvakulturi Odjeljak 4. Uzgajanje Odjeljak 5. Hrana za ribe, rakove i bodljikašees Odjeljak 6. Posebna pravila za mekušce Odjeljak 7. Sprečavanje bolesti i veterinarsko liječenje Poglavlje 3. Prerađeni proizvodi Poglavlje 3.a Posebna pravila za proizvodnju vina Poglavlje 4. Prikupljanje, pakiranje, prijevoz i skladištenje proizvoda Poglavlje 5. Pravila za prijelaz Poglavlje 6 Pravila uzgoja u iznimnim slučajevima Odjeljak 1. Pravila uzgoja u iznimnim slučajevima koja se odnose na klimatska, geografska ili strukturna ograničenja u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007 Odjeljak 2. Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koji se odnose na nedostupnost sirovina s ekoloških poljoprivrednih gospodarstava u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007 Odjeljak 3 Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koji se odnose na posebne teškoće čuvanja ekološki uzgojene stoke u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (d) Uredbe (EZ) br. 834/2007 Odjeljak 3.a Izvanredna pravila o proizvodnji u vezi s uporabom posebnih proizvoda i tvari u preradi u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 834/2007 Odjeljak 4. Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koja se odnose na okolnosti katastrofe u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 834/2007 Poglavlje 7. Baza podataka o sjemenu Glava III. Označivanje Poglavlje 1. Znak ekološke proizvodnje Europske unije Poglavlje 2. Posebni zahtjevi za označivanje hrane za životinje Poglavlje 3. Ostali posebni zahtjevi za označivanje Glava IV. Kontrole Poglavlje 1. Minimalni zahtjevi kod kontrole Poglavlje 2. Posebni zahtjevi za kontrolu za biljke i biljne proizvode iz poljoprivredne proizvodnje ili berbe Poglavlje 2.a Posebni zahtjevi u pogledu kontrole za morske alge Poglavlje 3. Zahtjevi za kontrolu za stoku i stočne proizvode koji se dobivaju u uzgoju stoke Poglavlje 3.a Posebni zahtjevi u pogledu kontrole za uzgoj životinja iz akvakulture Poglavlje 4. Zahtjevi u pogledu kontrole za jedinice za pripravu proizvoda od bilja, morskih algi, stoke i životinja iz akvakulture i prehrambenih proizvoda koji su od njih sastavljeni Poglavlje 5. Zahtjevi u pogledu kontrole za uvoz ekoloških proizvoda iz trećih zemalja Poglavlje 6. Zahtjevi u pogledu kontrole za jedinice uključene u proizvodnju, pripremu ili uvoz ekoloških proizvoda, koje su predmetne poslove djelomično ili u cijelosti prenijele na treće strane Poglavlje 7. Zahtjevi za kontrolu jedinica koje pripravljaju hranu za životinje Poglavlje 8. Povrede i razmjena informacija Poglavlje 9. Nadzor nadležnih tijela Glava V. Dostavljanje informacija komisiji, prijelazne i završne odredbe Poglavlje 1. Dostavljanje informacija Komisiji Poglavlje 2. Prijelazne i završne odredbe







GLAVA I.

UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ova Uredba uređuje posebna pravila o ekološkoj proizvodnji, označivanju i kontroli u odnosu na proizvode iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007.

▼M2

2. Ova se Uredba ne odnosi na:

(a) stočne vrste drukčije od onih iz članka 7.; i

(b) životinje iz akvakulture drukčije od onih iz članka 25.a.

Međutim, glava II., glava III. i glava IV. na takve se proizvode primjenjuju mutatis mutandis dok se za te proizvode na temelju Uredbe (EZ) br. 834/2007 ne utvrde temeljita proizvodna pravila.

▼B

Članak 2.

Definicije

Uz definicije utvrđene u članku 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007, za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „neekološki” znači koji ne potječe od ili nije u vezi s proizvodnjom u skladu s Uredbom (EZ) br. 834/2007 i ovom Uredbom;

(b) „veterinarski lijekovi” znači proizvodi prema definiciji u članku 1. stavku 2. Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 7 ) o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima;

(c) „uvoznik” znači fizička ili pravna osoba unutar Zajednice koja podnosi pošiljku za puštanje u slobodan promet u Zajednici, bilo osobno ili putem predstavnika;

(d) „prvi primatelj” znači fizička ili pravna osoba kojoj se isporučuje uvezena pošiljka i koja će istu primiti za daljnje pripravljanje i/ili stavljanje na tržište;

(e) „gospodarstvo” znači sve proizvodne jedinice kojima rukovodi jedinstvena uprava za potrebe dobivanja poljoprivrednih proizvoda;

▼M2

(f) „proizvodna jedinica” znači sva sredstva koja se koriste za proizvodni sektor poput proizvodnog objekta, zemljišnih parcela, pašnjaka, područja na otvorenom, zgrada za stoku, bazena za ribe, kaveznog sustava držanja za morske alge ili životinje iz akvakulture, obalnih ili morskih koncesija, objekata za pohranu uroda, proizvoda od uroda, proizvoda od morskih algi, proizvoda od životinja, sirovina i bilo kojih drugih materijala koji su važni za ovaj specifičan proizvodni sektor;

▼B

(g) „hidroponski uzgoj” znači metoda uzgoja bilja čije se korijenje nalazi samo u otopini mineralnih nutrijenata ili u inertnom mediju kao što je prelit, pijesak ili mineralna vuna kojima se dodaje otopina nutrijenata;

(h) „veterinarsko liječenje” znači sva kurativna ili preventivna liječenja protiv određene bolesti;

(i) „hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja” znači hrana za životinje koja se dobiva tijekom razdoblja prijelaza na ekološku proizvodnju, s izuzetkom one koja je ubrana 12 mjeseci nakon početka prijelaznog razdoblja iz članka 17. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007;

▼M2

(j) „zatvoreni recirkulacijski objekt za akvakulturu” znači objekt u kojem se odvija akvakultura u zatvorenom okolišu na zemlji ili na plovilu koja uključuje recirkulaciju vode i koji ovisi o trajnom vanjskom izvoru energije radi stabilizacije okoline za životinje iz akvakulture;

(k) „energija iz obnovljivih izvora” znači obnovljivi izvori nefosilne energije: vjetar, solarna energija, geotermalna, valovi, plima, vodena energija, plin iz odlagališta otpada, plin iz pogona za preradu otpada, biljni plinovi i bioplinovi;

(l) „mrjestilište” znači mjesto oplodnje, mrijesta i uzgoja kroz rane životne stadije životinja iz akvakulture, posebno riba i školjkaša;

(m) „mladičnjak” znači mjesto u kojem se primjenjuje prijelazni uzgojni sustav između mrjestilišta i faza rasta. Faza mladičnjaka završava u prvoj trećini proizvodnog ciklusa s izuzećem vrsta koje prolaze postupak smoltifikacije;

(n) „onečišćenje” u okviru akvakulture i proizvodnje morskih algi znači izravno ili neizravno uvođenje u vodni okoliš tvari ili energije kako je određeno Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 8 ) i Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 9 ), u vodama na koje se one odnose;

(o) „polikultura” u okviru akvakulture i uzgoja morskih algi znači uzgoj dvije ili više vrsta, obično iz različitih trofičkih razina, u istoj uzgojnoj jedinici;

(p) „proizvodni ciklus” u okviru akvakulture i uzgoja morskih algi znači životni ciklus životinje iz akvakulture ili morske alge od najranijih životnih faza do izlova;

(q) „lokalno uzgojene vrste” u okviru akvakulture i uzgoja morskih algi znači one koje nisu ni strane ni lokalno odsutne vrste na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 708/2007 ( 10 ). Te vrste, navedene u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 708/2007, mogu se smatrati lokalno uzgojenim vrstama;

(r) „uzgojna gustoća” u okviru akvakulture znači živa težina životinja po kubnom metru vode u bilo koje doba tijekom faze rasta, a u slučaju plosnatica i kozica težina po kvadratnom metru površine;

▼M9

(s) „kontrolni dokument” znači sve informacije i dokumenti koji su preneseni, za namjene sustava kontrole, nadležnim tijelima države članice ili kontrolnim tijelima i kontrolnim ustanovama subjekta podložnog sustavu kontrole iz članka 28. Uredbe (EZ) br. 834/2007, koji uključuju sve odgovarajuće informacije i dokumente vezane uz subjekt ili djelatnosti tog subjekta koji su pohranjeni kod nadležnih tijela, kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova, s iznimkom informacija ili dokumenata koji ne utječu na upravljanjem kontrolnim sustavom.

▼B







GLAVA II.

PRAVILA O PROIZVODNJI, PRERADI, PAKIRANJU, PRIJEVOZU I SKLADIŠTENJU PROIZVODA







POGLAVLJE 1.

Proizvodnja bilja

Članak 3.

Gospodarenje tlom i gnojidba

1. Kada hranidbene potrebe bilja nije moguće zadovoljiti mjerama predviđenima u članku 12. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EZ) br. 834/2007, u ekološkoj se proizvodnji u potrebnom obimu mogu koristiti samo gnojiva i poboljšivači tla iz Priloga I. ovoj Uredbi. Subjekti čuvaju pisane dokaze o potrebi korištenja proizvoda.

2. Ukupna količina stajskoga gnoja, u skladu s Direktivom Vijeća 91/676/EEZ ( 11 ) o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora, koje se koristi na gospodarstvu ne može prelaziti 170 kg dušika godišnje po hektaru korištene poljoprivredne površine. To ograničenje vrijedi samo za stajski gnoj, osušeni stajski gnoj i dehidrirani gnoj peradi, kompostirane životinjske izmete, uključujući gnoj peradi, kompostirani stajski gnoj i tekuće životinjske izmete.

3. Gospodarstva s ekološkom proizvodnjom mogu sklopiti ugovore o suradnji u pisanom obliku isključivo s drugim takvim gospodarstvima i poduzećima koja udovoljavaju pravilima ekološke proizvodnje, s ciljem raspoređivanja suvišnoga gnoja iz ekološkog uzgoja. Najviša dopuštena granica iz stavka 2. izračunava se na temelju svih jedinica ekološke proizvodnje obuhvaćenih takvom suradnjom.

4. Mogu se koristiti primjereni pripravci mikroorganizama za poboljšanje cjelokupnog stanja tla ili raspoloživosti hranjivih tvari u tlu ili u usjevima.

5. Za aktiviranje komposta mogu se koristiti odgovarajući pripravci na bazi bilja ili pripravci mikroorganizama.

Članak 4.

Zabrana hidroponskog uzgoja

Zabranjuje se hidroponski uzgoj.

Članak 5.

Gospodarenje štetočinjama, bolešću i korovom

1. Kada se bilje ne može primjereno zaštiti od štetočinja i bolesti mjerama iz članka 12. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (g) Uredbe (EZ) br. 834/2007, u ekološkoj se proizvodnji mogu koristiti samo proizvodi iz Priloga II. ovoj Uredbi. Subjekti čuvaju pisane dokaze o potrebi korištenja proizvoda.

2. Za proizvode koji se koriste u klopkama i raspršivačima, osim feromonskih raspršivača, klopke i/ili raspršivači moraju spriječiti prodiranje tvari u okoliš i spriječiti dodir između tvari i usjeva koji se obrađuje. Klopke se nakon korištenja sakupljaju i sigurno zbrinjavaju.

Članak 6.

Posebna pravila za uzgoj gljiva

Za uzgoj gljiva mogu se koristiti supstrati ako su kompostirani isključivo iz sljedećih sastojaka:

(a) stajski gnoj i životinjski izmeti: i. bilo s gospodarstava koja primjenjuju metodu ekološke proizvodnje; ii. ili prema Prilogu I., samo ako proizvod iz točke i. nije dostupan; te kada ne premašuju 25 % mase ukupnih sastojaka supstrata prije kompostiranja, izuzev pokrivnog materijala i dodane vode;

(b) proizvodi poljoprivrednog podrijetla osim onih iz točke (a), s gospodarstava koja primjenjuju metodu ekološke proizvodnje;

(c) treseta koji nije kemijski tretiran;

(d) drva koje nakon sječe nije tretirano kemijskim proizvodima;

(e) mineralni proizvodi iz Priloga I., voda i tlo.

▼M2







POGLAVLJE 1.a

Uzgoj morskih algi

Članak 6.a

Područje primjene

Ovo poglavlje utvrđuje detaljna proizvodna pravila za sakupljanje i uzgoj morskih algi. Ono se primjenjuje mutatis mutandis na uzgoj svih višestaničnih morskih algi ili fitoplanktona i mikroalgi radi daljnje uporabe za hranidbu životinja iz akvakulture.

Članak 6.b

Održivost vodenog medija i plan održivog upravljanja

1. Operacije se smještaju u lokalitetima koji nisu podložni zagađenju proizvodima ili tvarima koji nisu odobreni za ekološku proizvodnju ili onečišćujućim tvarima koje bi ugrozile ekološku prirodu proizvoda.

2. Ekološke i konvencionalne proizvodne jedinice primjereno se odvajaju. Takve se mjere odvajanja temelje na prirodnom smještaju, odvojenim distribucijskim sustavima za vodu, udaljenosti, plimi i oseci, uzvodnom i nizvodnom smještaju ekološke proizvodne jedinice. Tijela država članica mogu odrediti lokacije ili područja koja smatraju neprikladnim za ekološku akvakulturu ili uzgoj morskih algi i isto tako mogu odrediti minimalne udaljenosti između ekoloških i konvencionalnih proizvodnih jedinica.

Ako su određene minimalne udaljenosti, države članice tu informaciju dostavljaju operaterima, drugim državama članicama i Komisiji.

3. Za sve nove operacije koje se prijavljuju za ekološku proizvodnju i za proizvodnju više od 20 tona proizvoda akvakulture godišnje potrebna je procjena utjecaja na okoliš razmjerna proizvodnoj jedinici da bi se utvrdili uvjeti proizvodne jedinice i njezinog neposrednog okoliša i mogući učinci tih operacija. Subjekti kontrolnom tijelu ili nadležnom tijelu dostavljaju procjenu utjecaja na okoliš. Sadržaj procjene utjecaja na okoliš temelji se na Prilogu IV. Direktivi Vijeća 85/337/EEZ ( 12 ). Ako je jedinica već bila podvrgnuta procjeni utjecaja na okoliš, tada se njezina uporaba dopušta u tu svrhu.

4. Subjekti osiguravaju plan održivog upravljanja razmjeran proizvodnoj jedinici za akvakulturu i uzgoj morskih algi.

Plan se godišnje ažurira i detaljno navodi učinke operacije po okoliš, kakvo sustavno praćenje okoliša treba poduzeti, te popis mjera koje se trebaju poduzeti da bi se umanjili negativni učinci na neposredno vodeni i kopneni okoliš uključujući, kada je to primjenjivo, ispust nutrijenata u okoliš po proizvodnom ciklusu ili po godini. Plan navodi nadzor i popravak tehničke opreme.

5. Poželjno je da subjekti akvakulture i uzgoja morskih algi koriste obnovljive izvore energije i reciklirane materijale i u sklopu održivog plana upravljanja sastave raspored smanjivanja otpada koji se treba uspostaviti na početku operacija. Kada je to moguće, uporaba rezidualne topline ograničava se na energiju iz obnovljivih izvora.

6. Za uzgoj morskih algi na početku se donosi jednokratna procjena biomase.

Članak 6.c

Održivo sakupljanje divljih morskih algi

1. Na jedinici ili na objektu potrebno je voditi evidenciju koja subjektu omogućuje da identificira, a nadležnom tijelu ili kontrolnom tijelu da provjeri da su sakupljači dostavili samo divlje morske alge proizvedene u skladu s Uredbom (EZ) br. 834/2007.

2. Sakupljanje se provodi tako da prikupljene količine ne uzrokuju značajan utjecaj na stanje vodnog okoliša. Poduzimaju se mjere koje će osigurati da morske alge imaju mogućnost regeneracije, poput tehnika sakupljanja, minimalnih veličina, dobi, reproduktivnih ciklusa ili veličine preostalih morskih algi.

3. Ako se morske alge sakupljaju iz zajedničke površine ubiranja ili dijeljene površine ubiranja, potrebno je dokumentirati da ukupno sakupljanje udovoljava ovoj Uredbi.

4. Uzimajući u obzir članak 73.b stavak 2. točke (b) i (c), ta dokumentacija mora osigurati dokaz održivog upravljanja bez dugoročnog utjecaja na površinu ubiranja.

Članak 6.d

Uzgoj morskih algi

1. Uzgoj morskih algi na moru koristi jedino nutrijente koji se prirodno pojavljuju u okolišu, ili iz ekološkog uzgoja životinja akvakulture, po mogućnosti smještene u blizini kao dio sustava polikulture.

2. U kopnenim objektima u kojima se koriste vanjski izvori nutrijenata, razina nutrijenata u efluentu treba biti provjerljivo ista ili niža od njihove razine u ulaznoj vodi. Mogu se koristiti samo nutrijenti biljnog ili mineralnog podrijetla kako su navedeni u Prilogu I.

3. Gustoća kulture ili operativni intenzitet dokumentira se i održava cjelovitost vodnog okoliša osiguravajući da se ne premašuje maksimalna količina morskih algi koja se može dobiti bez negativnih učinaka po okoliš.

4. Konopi i ostala oprema koja se koristi za uzgoj morskih algi koriste se iznova ili se recikliraju, kada je to moguće.

Članak 6.e

Protuobraštajne mjere i mjere čišćenja proizvodne opreme i objekata

1. Obraštajni organizmi uklanjaju se samo fizičkim putem ili ručno te, kada je to primjereno, vraćaju u more na određenoj udaljenosti od uzgajališta.

2. Čišćenje opreme i objekata obavlja se fizičkim ili mehaničkim mjerama. Kada to nije zadovoljavajuće, mogu se koristiti samo tvari kako su navedene u Prilogu VII. odjeljku 2.

▼B







POGLAVLJE 2.

Uzgoj stoke

Članak 7.

Područje primjene

U ovom poglavlju utvrđuju se detaljna pravila za uzgoj sljedećih vrsta: goveda uključujući bivola i bizona, kopitara, svinja, ovaca, koza, peradi (vrste navedene u Prilogu III.) i pčela.







Odjeljak 1.

Podrijetlo životinja

Članak 8.

Podrijetlo životinja iz ekološkog uzgoja

1. Pri odabiru pasmina ili sojeva vodi se računa o mogućnosti životinja da se prilagode lokalnim uvjetima, njihovoj vitalnosti i otpornosti na bolest. Osim toga pasmine ili sojevi životinja odabiru se tako da se izbjegnu određene bolesti ili zdravstveni problemi povezani s određenim pasminama ili sojevima koji se koriste u intenzivnom uzgoju, kao što je stresni sindrom svinja, PSE sindrom (bijelo-mekano-vodnjikavo meso), iznenadna smrt, spontani pobačaj i težak porod koji zahtijeva carski rez. Prednost se daje autohtonim pasminama i sojevima.

2. Kod pčela prednost se daje vrsti Apis mellifera i njihovim lokalnim ekotipovima.

Članak 9.

Podrijetlo životinja iz neekološkog uzgoja

1. U skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007, za potrebe rasploda na gospodarstvo se mogu dovesti životinje iz neekološkog uzgoja samo ako ne postoji dostatan broj životinja iz ekološkog uzgoja i podložno uvjetima predviđenima u stavcima 2. do 5. ovog članka.

2. Kada se krda ili stada osnivaju po prvi put, mladi sisavci iz neekološkog uzgoja uzgajaju se prema pravilima ekološkog uzgoja odmah nakon što prestanu sisati. Nadalje, danom ulaska životinja u krdo primjenjuju se sljedeća ograničenja:

(a) bivoli, telad i ždrebad mlađi su od šest mjeseci;

(b) janjad i kozlići mlađi su od 60 dana;

(c) odojci su lakši od 35 kg.

3. Za obnovu krda ili stada, odrasli mužjaci i ženke koje se još nisu okotile iz neekološkog uzgoja dalje se uzgajaju u skladu s pravilima ekološkog uzgoja. Nadalje, broj ženki sisavaca podliježe sljedećim godišnjim ograničenjima:

(a) do najviše 10 % odraslih kopitara ili goveda, uključujući bivole i bizone, te 20 % odraslih svinja, ovaca i koza, kao ženki;

(b) za jedinice s manje od 10 kopitara ili goveda, ili s manje od pet svinja, ovaca ili koza, svako gore navedeno obnavljanje ograničava se na najviše jednu životinju godišnje.

Odredbe ovog stavka će se preispitati 2012. godine s ciljem postupnog ukidanja.

4. Postoci iz stavka 3. se mogu povećati do 40 %, podložno prethodnom odobrenju od strane nadležnog tijela, u sljedećim posebnim slučajevima:

(a) prilikom izvođenja većeg proširenja poljoprivrednoga gospodarstva;

(b) prilikom promjene pasmine;

(c) prilikom započinjanja nove stočarske specijalizacije;

(d) kada pasminama prijeti opasnost gubitka za poljoprivredu, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbi Komisije (EZ) br. 1974/2006 ( 13 ), a u tom slučaju životinje tih pasmina ne moraju nužno biti ženke koje se još nisu okotile.

5. Za obnovu pčelinjaka, godišnje se 10 % matica i rojeva može zamijeniti neekološkim maticama i rojevima u jedinici za ekološki uzgoj pod uvjetom da se matice i rojevi stave u košnice sa saćem ili satnim osnovama koji potječu iz jedinica ekološkog uzgoja.







Odjeljak 2.

Smještaj stoke i postupci uzgoja

Članak 10.

Pravila koja vrijede za uvjete smještaja

1. Izolacija, grijanje i ventilacija zgrade osiguravaju da se protok zraka, razina prašine, temperatura, relativna vlažnost zraka i koncentracija plina drže unutar granica koje nisu škodljive za životinje. Zgrada omogućuje obilnu prirodnu ventilaciju i ulazak svjetlosti.

2. Smještaj za stoku nije obvezan u područjima s primjerenim klimatskim uvjetima koji životinjama omogućavaju da žive na otvorenom.

3. Gustoća životinja u zgradama osigurava udobnost, dobrobit i ispunjava potrebe svojstvene vrsti životinje koje u prvom redu ovise o vrsti, pasmini i dobi životinja. Vodi se računa i o potrebama ponašanja životinja koje posebno ovise o veličini skupine i spolu životinja. Gustoćom se osigurava dobrobit životinja tako da im se osigura dovoljno prostora da prirodno stoje, jednostavno legnu, da se okrenu, njeguju, zauzimaju sve prirodne položaje tijela i čine sve prirodne kretnje kao što je rastezanje i lamatanje krilima.

4. Najmanja dopuštena površina za zatvorene i otvorene površine te ostale karakteristike smještaja za različite vrste i kategorije životinja utvrđeni su u Prilogu III.

Članak 11.

Posebni uvjeti smještaja i postupci uzgoja za sisavce

1. Prostor za smještaj stoke ima glatke, ali ne skliske podove. Najmanje polovica površine zatvorenog prostora iz Priloga III. je tvrda, što znači da nije orebrena ni mrežaste konstrukcije.

2. Smještaj ima udobnu, čistu, suhu i dovoljno veliku površinu za ležanje/odmaranje koja se sastoji od čvrste konstrukcije koja nije orebrena. Na površini za odmaranje postoji široka stelja nastrijeta slamom. Stelja se sastoji od slame ili drugog odgovarajućeg prirodnog materijala. Stelja se može oplemeniti i obogatiti bilo kojim mineralnim proizvodom iz Priloga I.

3. Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 3. Direktive Vijeća 91/629/EEZ ( 14 ), smještaj teladi u pojedinačne pretince nakon starosti od jednog tjedna je zabranjen.

4. Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 8. Direktive Vijeća 91/630/EEZ ( 15 ), krmače se drže u skupini, osim u posljednjoj fazi bređanja i tijekom dojenja.

5. Odojke se ne drži na ravnim platformama ni u kavezima za odojke.

6. Površine za gibanje u slučaju svinja omogućuju izbacivanje izmeta i rovanje. Za rovanje se mogu koristiti različiti supstrati.

Članak 12.

Posebni uvjeti za smještaj i postupci uzgoja peradi

1. Perad se ne drži u kavezima.

2. Vodena perad ima pristup tekućici, ribnjaku, jezeru ili bazenu kad god vremenski i higijenski uvjeti to dopuštaju kako bi se poštovale posebne potrebe njihove vrste i zahtjevi za dobrobit životinja.

3. Građevine za svu perad zadovoljavaju sljedeće uvjete:

(a) najmanje jedna trećina površine poda je puna, to jest, nije rebraste ni mrežaste konstrukcije, te je pokrivena steljom kao što je slama, strugotina drva, pijesak ili treset;

(b) u peradarskim objektima za nesilice, dovoljno velik dio prostora poda za kokoši je dostupan za prikupljanje izmeta;

(c) one imaju motke čija je veličina i broj razmjeran veličini skupine ptica kako je utvrđeno u Prilogu III.;

(d) imaju izlazno/ulazne otvore dostatne veličine za ptice, a spomenuti otvori imaju sveukupnu dužinu od najmanje 4 m na 100 m2 nastambe koja je pticama na raspolaganju;

(e) ni jedan peradarski objekt ne sadržava više od: i. 4 800 kokoši; ii. 3 000 nesilica; iii. 5 200 perlinki; iv. 4 000 ženki mošusne ili pekinške patke ili 3 200 mužjaka mošusne ili pekinške patke ili drugih patki; v. 2 500 kopuna, gusaka ili purana;

(f) ukupna korisna površina peradarskih objekata za proizvodnju mesa bilo koje jedinice ne prekoračuje 1 600 m2;

(g) peradarski su objekti izgrađeni na način koji svim pticama omogućava jednostavan pristup površini na otvorenom.

4. Prirodno se svjetlo može nadopuniti umjetnim sredstvima kako bi osiguralo najviše 16 sati svjetla dnevno s neprekidnim noćnim trajanjem odmora bez umjetnog svjetla u trajanju od najmanje osam sati.

5. Kako bi se spriječilo korištenje intenzivnih metoda uzgoja, perad se mora ili uzgajati do dostizanja minimalne starosti ili mora potjecati od spororastućih sojeva peradi. Ako subjekt ne koriste spororastuće sojeve peradi, najmanja dopuštena dob kod klanja je sljedeća:

(a) 81 dan za kokoši;

(b) 150 dana za kopune;

(c) 49 dana za pekinške patke;

(d) 70 dana za ženke mošusne patke;

(e) 84 dana za mužjake mošusne patke;

(f) 92 dana za divlje patke;

(g) 94 dana za perlinke;

(h) 140 dana za mužjake purana i guske za pečenje; i

(i) 100 dana za ženke purana.

Nadležno tijelo definira kriterije za spororastuće sojeve ili sastavlja njihov popis i te informacije dostavlja subjektima, drugim državama članicama i Komisiji.

Članak 13.

Posebni zahtjevi i uvjeti smještaja u pčelarstvu

1. Smještaj je pčelinjaka takav da unutar radijusa od 3 km od sjedišta pčelinjaka, izvore nektara i cvjetnog praha čine uglavnom ekološki uzgojene kulture i/ili samoniklo bilje i/ili kulture tretirane postupcima s malim utjecajem na okoliš ekvivalentne onima opisanima u članku 36. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 ( 16 ) ili u članku 22. Uredbe Vijeća 1257/1999 ( 17 ) koji ne mogu utjecati na ekološko obilježje pčelarske proizvodnje. Gore spomenuti zahtjevi ne vrijede kada cvjetanje nije u tijeku ili kada su košnice u mirovanju.

2. Države članice mogu odrediti regije ili područja u kojima pčelarstvo koje je u skladu s pravilima ekološke proizvodnje nije primjenjivo.

3. Košnice se uglavnom izrađuju od prirodnih materijala koji ne predstavljaju opasnost za onečišćenje okoliša ili proizvoda pčelarstva.

4. Pčelinji vosak za nove osnove potječe iz jedinica ekološkog uzgoja.

5. Ne dovodeći u pitanje članak 25., u košnicama se mogu koristiti samo prirodni proizvodi kao što su propolis, vosak i biljna ulja.

6. Korištenje kemijskih sintetskih sredstava za odbijanje insekata tijekom postupaka vrcanja meda zabranjeno je.

7. Zabranjeno je korištenje voštanog saća za vrcanje meda.

Članak 14.

Pristup površinama na otvorenom

1. Površine na otvorenom mogu biti djelomično natkrivene.

2. U skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) podtočkom iii. Uredbe (EZ) br. 834/2007 biljožderi imaju pristup pašnjacima gdje god to uvjeti dopuštaju.

3. U slučajevima kada biljožderi imaju pristup pašnjacima tijekom razdoblja ispaše i kada sustav zimskog smještaja životinjama pruža slobodu kretanja, obveza osiguravanja površina na otvorenom tijekom zimskih mjeseci može se zanemariti.

4. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., bikovi stari preko godinu dana imaju pristup ispaši ili površini na otvorenom.

5. Perad ima pristup površini na otvorenom u trajanju od najmanje jedne trećine njihovog vijeka.

6. Površine na otvorenom za perad uglavnom su pokrivene vegetacijom i imaju zaštitne objekte i pticama omogućavaju jednostavan pristup primjerenom broju korita za napajanje i hranjenje.

7. Ako se perad drži u zatvorenom prostoru zbog ograničenja ili obveza uvedenih na temelju zakonodavstva Zajednice, ima stalan pristup dostatnim količinama vlaknaste krme i primjerenoj sirovini kako bi zadovoljila svoje etološke potrebe.

Članak 15.

Gustoća stočnog fonda

1. Ukupna gustoća stočnog fonda je takva da ne prelazi granicu od 170 kg dušika godišnje i po hektaru poljoprivredne površine iz članka 3. stavka 2.

2. Kako bi se odredila primjerena gore spomenuta gustoća stočnog fonda, nadležno tijelo određuje jedinice za stoku koje su ekvivalentne gore navedenoj granici, uzimajući kao smjernicu veličine utvrđene u Prilogu IV. ili odgovarajuće nacionalne odredbe donesene u skladu s Direktivom 91/676/EEZ.

Članak 16.

Zabrana uzgoja stoke bez poljoprivrednog zemljišta

Zabranjuje se uzgoj stoke bez poljoprivrednog zemljišta, u kojoj subjekt koji drži stoku ne gospodari poljoprivrednim zemljištem i/ili s drugim subjektom nije sklopio ugovor o suradnji u pisanom obliku u skladu s člankom 3. stavkom 3.

Članak 17.

Istovremeni ekološki i neekološki uzgoj stoke

1. Stoka iz neekološkog uzgoja može postojati na gospodarstvu pod uvjetom da se uzgaja na jedinicama gdje su zgrade i parcele jasno odvojene od jedinica koje proizvode u skladu s pravilima ekološkog uzgoja i kada se radi o različitim vrstama.

2. Stoka iz neekološkog uzgoja može koristiti ekološku ispašu u ograničenom vremenskom trajanju svake godine, pod uvjetom da takve životinje potječu iz sustava poljodjelstva utvrđenog u stavku 3. točki (b) i da ekoloških životinja nema istodobno na takvoj ispaši.

3. Ekološki uzgojene životinje mogu biti na ispaši na zajedničkom poljoprivrednom zemljištu, pod uvjetom da:

(a) zemljište u razdoblju od najmanje tri godine nije bilo tretirano proizvodima koji nisu odobreni za ekološki uzgoj;

(b) sve životinje iz neekološkog uzgoja koje koriste odnosno zemljište potječu iz sustava poljodjelstva koji je istovrijedan onome iz članka 36. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ili iz članka 22. Uredbe 1257/1999;

(c) svi stočni proizvodi dobiveni od ekoloških životinja, dok koriste ovo zemljište, se ne smatraju ekološkima, osim ako se ne može dokazati primjerena odvojenost od neekoloških životinja.

4. Tijekom razdoblja transhumance, životinje mogu pasti na neekološkom zemljištu kada se sele s jedne površne za ispašu na drugu. Uzimanje neekološke hrane za životinje u obliku trave i drugog bilja koje životinje pasu tijekom ovog razdoblja ne prelazi 10 % ukupnoga godišnjeg unosa hrane. Veličina se izračunava kao postotak suhe tvari hrane za životinje iz poljoprivrednih izvora.

5. Subjekti čuvaju pisane dokaze o primjeni odredaba iz ovog članka.

Članak 18.

Postupanje sa životinjama

1. Radnje kao što su pričvršćivanje elastičnih traka na repove ovaca, podrezivanje repa, brušenje zuba, obrezivanje kljuna i odstranjivanje rogova u ekološkom se uzgoju ne obavljaju rutinski. Međutim, neke od ovih radnji nadležno tijelo može odobriti od slučaja do slučaja zbog sigurnosti ili ako su namijenjeni unapređenju zdravlja, dobrobiti ili higijeni stoke.

Svaka se patnja životinje svodi na minimum primjenom odgovarajućih anestetika i/ili analgetika i radnjom koju kvalificirano osoblje obavlja samo kod najprimjerenije životne dobi.

2. Fizička je kastracija dopuštena kako bi se održavala kakvoća proizvoda i tradicionalne metode uzgoja, ali samo pod uvjetima utvrđenima u drugom podstavku stavka 1.

3. Sakaćenje kao što je rezanje krila pčelinjih matica je zabranjeno.

4. Ukrcavanje i iskrcavanje životinja obavlja se bez primjene bilo koje vrste električne stimulacije za prisiljavanje životinja. Korištenje alopatskih sredstava za smirivanje prije ili tijekom prijevoza je zabranjeno.







Odjeljak 3.

Hrana za životinje

▼M8

Članak 19.

Hrana za životinje s vlastitoga gospodarstva i iz drugih izvora

1. Za biljojede, osim svake godine tijekom razdoblja sezonske selidbe, u skladu s člankom 17. stavkom 4., najmanje 60 % hrane za životinje mora potjecati s iste poljoprivredne jedinice ili ako to nije moguće, ona se mora proizvesti u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim gospodarstvima iz iste regije.

2. Za svinje i perad, najmanje 20 % hrane za životinje mora potjecati s iste poljoprivredne jedinice ili se ona mora proizvesti u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim gospodarstvima ili sa subjektima u poslovanju s hranom za životinje iz iste regije.

3. Za pčele mora u košnicama na kraju proizvodne sezone ostati dovoljno meda i peludi koji osiguravaju njihovo preživljavanje tijekom zime.

Hranidba pčelinjih zajednica dopuštena je samo ako je zbog klimatskih uvjeta ugroženo preživljavanje zajednice. Hranidba se sastoji od meda, šećernog sirupa ili šećera iz ekološke proizvodnje.

▼B

Članak 20.

Hrana za životinje koja zadovoljava prehrambene potrebe životinja

1. Svi mladi sisavci hrane se majčinim mlijekom umjesto prirodnim mlijekom u trajanju od najmanje tri mjeseca za goveda uključujući bivole i bizone, te kopitare, 45 dana za ovce i koze i 40 dana za svinje.

2. Sustave uzgoja za biljoždere treba temeljiti na maksimalnom korištenju ispaše prema raspoloživosti pašnjaka u različitim razdobljima godine. Najmanje 60 % suhe tvari u dnevnim obrocima biljoždera mora činiti vlaknasta krma, svježa ili suha krma ili silaža. Za životinje u mljekarstvu dopušta se smanjenje od 50 % u ranom razdoblju laktacije.

3. Vlaknasta krma, svježa ili sušena krma ili silaža dodaju se dnevnom obroku za svinje i perad.

4. Zabranjeno je držanje stoke u uvjetima ili način hranjenja koji mogu uzrokovati anemiju.

5. Postupci tovljenja u svakoj fazi postupka uzgoja su reverzibilni. Šopanje je zabranjeno.

Članak 21.

Hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja

▼M1

1. U prosjeku do 30 % količine obroka hrane za životinje može sadržavati hranu za životinje iz prijelaznog razdoblja. Kada hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja potječe s jedinice samog imanja, ovaj postotak se može povećati do 100 %.

▼M2

2. Do 20 % ukupne prosječne količine hrane koja se daje stoci može potjecati s ispaše ili s trajnih pašnjaka, parcela s trajnim krmnim biljem ili proteinskim kulturama, dobivene na temelju ekološkog upravljanja zemljom u njihovoj prvoj godini prijelaznog razdoblja, pod uvjetom da su dio samog objekta i da tijekom posljednjih pet godina nisu bili dio ekološke proizvodne jedinice tog objekta. Kada se koristi i hrana za životinje u prijelaznom razdoblju i hrana za životinje s parcela u njihovoj prvoj godini prijelaznog razdoblja, ukupni zajednički postotak takve hrane za životinje ne smije premašivati maksimalne postotke utemeljene stavkom 1.

▼B

3. Veličine u stavcima 1. i 2. izračunavaju se godišnje kao postotak suhe tvari hrane za životinje biljnog podrijetla.

▼M8

Članak 22.

Korištenje određenih proizvoda i tvari u hrani za životinje

U smislu članka 14. stavka 1. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EZ) br. 834/2007 kod prerade ekološke hrane za životinje i u hranidbi ekoloških životinja smiju se koristiti samo sljedeće tvari:

(a) neekološka krmiva biljnog ili životinjskog podrijetla ili druga krmiva navedena na popisu u odjeljku 2. Priloga V., pod uvjetom da: i. su proizvedena ili prerađena bez kemijskih otapala; i ii. sukladna ograničenjima propisanim u članku 43. ili članku 47. točki (c);

(b) neekološki začini, začinsko bilje i melase, pod uvjetom da: i. nisu dostupni iz ekološke proizvodnje; ii. su proizvedeni ili prerađeni bez kemijskih otapala; i iii. je njihovo korištenje ograničeno na 1 % obroka hrane za životinje pojedine vrste, izračunato na godišnjoj razini, kao postotak suhe tvari hrane za životinje poljoprivrednoga podrijetla;

(c) ekološka krmiva životinjskoga podrijetla;

(d) krmiva mineralnog podrijetla navedena u popisu u odjeljku 1. Priloga V.;

(e) proizvodi održivog ribarstva, pod uvjetom da: i. su proizvedeni ili prerađeni bez kemijskih otapala; ii. je njihova primjena ograničena na nebiljojede; i iii. primjena hidrolizata ribljih bjelančevina ograničena jedino na mlade životinje;

(f) sol kao morska sol, gruba kamena sol;

(g) dodaci hrani za životinje navedeni na popisu u Prilogu VI.

▼B







Odjeljak 4.

Sprečavanje bolesti i veterinarsko liječenje

Članak 23.

Sprečavanje bolesti

1. Ne dovodeći u pitanje članak 24. stavak 3., korištenje kemijski sintetiziranih alopatskih veterinarskih lijekova ili antibiotika za preventivno liječenje zabranjeno je.

2. Zabranjeno je korištenje pospješivača rasta ili prinosa (uključujući antibiotike, kokcidiostatike i druge umjetne pospješivače rasta) i korištenje hormona ili sličnih tvari za kontrolu reprodukcije ili za druge namjene (npr. indukcija ili sinkronizacija estrusa).

3. Ako je stoka dobivena iz neekoloških jedinica, moguća je primjena posebnih mjera kao što je pregled ili razdoblje karantene, ovisno o okolnostima.

4. Smještaj, ograde, oprema i pribor moraju biti propisno očišćeni i dezinficirani kako bi se izbjegla unakrsna zaraza i razvoj organizama prijenosnika bolesti. Fekalije, mokraća i nepojedena ili razlivena hrana mora se uklanjati onoliko često koliko je to potrebno kako bi se mirisi sveli na najmanju moguću mjeru i spriječilo privlačenje insekata ili glodavaca.

Za potrebe članka 14. stavka 1. točke (f) Uredbe (EZ) br. 834/2007, za čišćenje i dezinfekciju naprava i pribora u zgradama za stoku mogu se koristiti samo proizvodi navedeni u Prilogu VII. Sredstva protiv glodavaca (koja se koriste samo u klopkama) i proizvodi navedeni u Prilogu II. mogu se koristiti za uklanjanje insekata i drugih štetočina u zgradama i drugim objektima u kojima se čuva stoka.

5. Zgrade se moraju isprazniti od životinja između svakog turnusa peradi za uzgoj. U tom vremenu se zgrade i oprema moraju očistiti i dezinficirati. Osim toga, kada se okonča uzgoj svakog turnusa peradi, ograđen prostor za perad mora ostati prazan kako bi se bilju omogućilo da ponovno naraste. Države članice moraju utvrditi razdoblje u kojem ograđeni prostori za perad moraju ostati prazni. Subjekt mora čuvati pisane dokaze da se to razdoblje poštuje. Ti zahtjevi ne vrijede za perad koja se ne uzgaja u turnusima, ne čuva u ograđenim prostorima za perad i slobodna je kretati se tijekom dana.

Članak 24.

Veterinarsko liječenje

1. Kada unatoč preventivnim mjerama za osiguravanje zdravlja životinja, kako je utvrđeno u članku 14. stavku 1. točki (e) podtočki i. Uredbe (EZ) br. 834/2007, životinje obole ili dožive ranjavanje, odmah se podvrgavaju liječenju, prema potrebi u izolaciji i u odgovarajućem mjestu za boravak.

▼M13

2. Fitoterapeutski i homeopatski proizvodi, elementi u tragovima i proizvodi navedeni u odjeljku 1. Priloga V. i u odjeljku 3. Priloga VI. imaju prednost u primjeni u odnosu na kemijski sintetizirane alopatske lijekove ili antibiotike, pod uvjetom da je njihov terapijski učinak djelotvoran za vrstu životinje i za uvjete za koje je namijenjeno liječenje.

▼B

3. Ako primjena mjera iz stavaka 1. i 2. nije djelotvorna u liječenju bolesti ili ranjavanja, te ako je liječenje nužno potrebno da bi se izbjegla patnja ili bol životinje, mogu se na odgovornost veterinara koristiti kemijski sintetizirani alopatski veterinarski lijekovi ili antibiotici.

4. S izuzetkom cijepljenja, liječenja zbog parazita i obveznih programa iskorjenjivanja u kojima životinja ili skupina životinja prima više od tri terapije liječenja kemijski sintetiziranim alopatskim lijekovima ili antibioticima unutar razdoblja od 12 mjeseci ili više od jedne terapije liječenja ako je njihov reproduktivni ciklus kraći od godine dana, dotična stoka ili proizvodi koji se iz nje dobivaju ne smiju se prodavati kao ekološki proizvodi, a stoka mora biti podvrgnuta prijelaznim razdobljima utvrđenima u članku 38. stavku 1.

Za kontrolno tijelo ili kontrolnu ustanovu vodi se evidencija pisanih dokaza o nastanku takvih okolnosti.

5. Trajanje karence između posljednjeg davanja alopatskog veterinarskog lijeka životinji u redovnim uvjetima primjene, te dobivanje ekološki dobivene hrane od takvih životinja mora biti dvostruko duže od zakonskog trajanja karence iz članka 11. Direktive 2001/82/EZ ili, ako razdoblje nije navedeno, 48 sati.

Članak 25.

Posebna pravila o sprečavanju bolesti i veterinarskom liječenju u pčelarstvu

1. Za potrebe zaštite okvira, košnica i saća, posebno od štetočina, dopuštena su samo sredstva protiv glodavaca (koja se stavljaju u klopke) i odgovarajući proizvodi navedeni u Prilogu II.

2. Mehanička dezinfekcija pčelinjaka kao što je para ili neposredni plamen je dopuštena.

3. Postupak uništavanja roja trutova dopušten je samo ako ima za cilj izoliranje zaraženosti s Varroa destructor.

4. Ako se unatoč preventivnim mjerama, kolonije razbole ili zaraze, moraju se odmah liječiti a, prema potrebi, mogu se premjestiti u pčelinjake u izolaciji.

5. U ekološkom pčelarstvu mogu se koristiti veterinarski lijekovi ako je odgovarajuća primjena u državi članici odobrena u skladu s relevantnim propisima Zajednice ili nacionalnim propisima u skladu s pravom Zajednice.

6. Kod zaraze s Varroa destructor može se koristiti mravlja kiselina, mliječna kiselina, octena kiselina i oksalna kiselina, kao i mentol, timol, eukaliptol ili kamfor.

7. Ako se primjenjuje liječenje kemijski sintetiziranim alopatskim proizvodima, tijekom takvog razdoblja tretirane se kolonije stavljaju u pčelinjake u izolaciji i sav vosak zamjenjuje se voskom iz ekološkog pčelarstva. Nakon toga se na takve kolonije primjenjuje jednogodišnje prijelazno razdoblje utvrđeno u članku 38. stavku 3.

8. Zahtjevi utvrđeni u stavku 7. ne vrijede za proizvode navedene u stavku 6.

▼M2







POGLAVLJE 2.a

Uzgoj životinja akvakulture







Odjeljak 1.

Opća pravila

Članak 25.a

Područje primjene

Ovo poglavlje utvrđuje detaljna proizvodna pravila za vrste riba, rakova, bodljikaša i mekušaca kako je obuhvaćeno Prilogom XIII.a.

Ono se primjenjuje mutatis mutandis na zooplankton, mikroračiće, rotifere, crve i ostale životinje za hranidbu u vodi.

Članak 25.b

Održivost vodenog medija i plan održivog upravljanja

1. Na ovo se poglavlje primjenjuju odredbe članka 6.b stavaka od 1. do 5.

2. Obrambene i zaštitne mjere poduzete protiv grabežljivaca na temelju Direktive 92/43/EEZ ( 18 ) i nacionalna pravila upisuju se u plan održivog upravljanja.

3. Između susjednih subjekata prilikom sastavljanja njihovih planova upravljanja odvija se provjerljivo usklađivanje kada je to primjenjivo.

4. Za uzgoj životinja akvakulture u ribnjacima, bazenima ili uzgojnim bazenima u nizu, uzgajališta su opremljena ili prirodnim filtrima, taložnicama, biološkim filtrima ili mehaničkim filtrima za sakupljanje otpadnih nutrijenata ili uporabu morskih algi i/ili životinja (školjkaša i algi) koji doprinose poboljšanju kakvoće efluenata. Sustavno praćenje efluenata provodi se u redovitim razmacima kada je to primjereno.

Članak 25.c

Istovremeni ekološki i konvencionalni uzgoj životinja akvakulture

1. Nadležno tijelo može odobriti da se u mrjestilištima ili mladičnjacima mlađ uzgaja i ekološki i konvencionalno u istom objektu pod uvjetom da postoji jasna fizička odvojenost između jedinica i poseban sustav distribucije vode.

2. U slučaju proizvodnje u punom uzgojnom sustavu, nadležno tijelo može dopustiti postojanje ekoloških i konvencionalnih jedinica za uzgoj životinja akvakulture u istom objektu pod uvjetom da se udovolji članku 6.b stavku 2. ove Uredbe te ako su uključene različite proizvodne faze i različita razdoblja rukovanja životinjama iz akvakulture.

3. Subjekti dokumentiraju provedbu odredbi koje se spominju u ovom članku.







Odjeljak 2.

Podrijetlo životinja iz akvakulture

Članak 25.d

Podrijetlo životinja iz ekološke akvakulture

1. Koriste se lokalne vrste i uzgoj je usmjeren na dobivanje sojeva koji su prilagođeniji uzgojnim uvjetima, dobrom zdravlju i dobroj iskoristivosti hranidbenih izvora. Treba dokumentirati njihovo podrijetlo i liječenje za kontrolno tijelo ili za nadležno tijelo.

2. Biraju se vrste koje se mogu uzgajati bez značajne štete po divlji fond.

Članak 25.e

Podrijetlo i upravljanje životinjama iz konvencionalne akvakulture

1. U svrhu uzgoja ili radi poboljšanja genskog fonda i kada nisu dostupne životinje iz ekološke akvakulture, u objekt se mogu donijeti divlje ulovljene životinje ili životinje iz konvencionalne akvakulture. Takve se životinje drže u okviru ekološkog upravljanja barem tri mjeseca prije nego ih se može iskoristiti za uzgoj.

2. U svrhu uzgoja i kada ekološke juvenilne životinje iz akvakulture nisu dostupne, u objekt se mogu dovesti konvencionalne juvenilne životinje iz akvakulture. Barem posljednje dvije trećine trajanja proizvodnog ciklusa trebaju se odvijati pod ekološkim upravljanjem.

▼M16

3. Maksimalni postotak riblje mlađi iz neekološke akvakulture uvedene u uzgajalište treba biti 80 % do 31. prosinca 2011., 50 % do 31. prosinca 2014. i 0 % do 31. prosinca 2016.

▼M15

4. U svrhu uzgoja sakupljanje divlje riblje mlađi iz akvakulture ograničeno je na sljedeće specifične slučajeve:

(a) prirodan ulazak ličinki riba ili rakova te mlađi pri punjenju ribnjaka, kaveznih sustava i zatvorenih sustava vodom;

(b) ličinke europske jegulje, pod uvjetom da je uspostavljen odobreni plan za upravljanje jeguljama jer lokacija i umjetna reprodukcija jegulja ostaju neriješeni;

(c) sakupljanje divlje ikre vrsta osim europske jegulje za uzgoj u tradicionalnoj ekstenzivnoj akvakulturi u močvarnim područjima, kao što su ribnjaci sa slanom vodom, područja pod utjecajem plime i oseke te obalne lagune, zatvorenima nasipima i uzvisinama, pod uvjetom da: i. obnavljanje stokova u skladu je s mjerama upravljanja koje su odobrila nadležna tijela zadužena za upravljanje dotičnim ribljim stokovima kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje dotičnih vrsta; i ii. ribe se hrane isključivo hranom koja je prirodno dostupna u okolišu.

▼M2







Odjeljak 3.

Uzgojna praksa u akvakulturi

Članak 25.f

Opća pravila uzgojne prakse u akvakulturi

1. Uzgojni okoliš životinja iz akvakulture uređuje se tako da životinje iz akvakulture u skladu sa svojim posebnim potrebama:

(a) trebaju imati dostatan prostor za njihovu dobrobit;

(b) trebaju se držati u vodi dobre kakvoće s dostatnom razinom kisika; i

(c) trebaju se držati pri temperaturi i uvjetima svjetla u skladu sa zahtjevima vrste i uzimajući u obzir zemljopisnu lokaciju;

(d) u slučaju slatkovodne ribe, vrsta dna treba biti što sličnija prirodnim uvjetima;

(e) u slučaju šarana dno treba biti prirodna zemlja.

▼M15

2. Uzgojna gustoća i uzgojna praksa utvrđene su Prilogom XIII.a prema vrsti ili skupini vrsta. Razmatrajući učinke uzgojne gustoće i uzgojne prakse na uzgajane ribe, prati se stanje ribe (poput oštećenja peraja, ostalih povreda, stope rasta, izraženog ponašanja i sveukupnog zdravlja) te kakvoća vode.

▼M2

3. Osmišljavanje i izvedba vodenih kaveznih sustava treba osiguravati stopu protoka i fizikalno-kemijske parametre koji čuvaju zdravlje životinja i njihovu dobrobit te osiguravaju njihove životne potrebe karakteristične za vrstu.

4. Kavezni se sustavi osmišljavaju, smještaju i stavljaju u uporabu tako da rizik bijega životinja svode na minimum.

5. Prilikom bijega riba ili rakova treba poduzeti primjerene radnje da bi se umanjio učinak na lokalni ekosustav, uključujući ponovno hvatanje tih životinja, kada je to primjereno. Treba o tome voditi dokumentaciju.

Članak 25.g

Posebna pravila za vodene kavezne sustave

1. Zatvoreni recirkulacijski objekti zabranjeni su za uzgoj životinja iz akvakulture, uz izuzetak mrjestilišta i mladičnjaka ili za uzgoj vrsta koje se koriste za ekološku hranidbu životinja.

2. Uzgojne jedinice na kopnu trebaju udovoljavati sljedećim uvjetima:

(a) za protočne sustave moguće je pratiti i nadzirati stopu protoka i kakvoću dolazne i izlazne vode;

(b) barem pet posto površine okoliša („kopneno-vodene dodirne površine”) treba imati prirodnu vegetaciju.

3. Kavezni sustavi na moru trebaju:

(a) biti smješteni tamo gdje su protok vode, dubina i stopa razmjene vodenog stupca dostatni za umanjivanje utjecaja morskoga dna i okolnog mora;

(b) imati primjereno osmišljene, izvedene i održavane kaveze u vezi s njihovom izloženošću djelatnoj okolini.

4. Umjetno grijanje ili rashlađivanje vode dopušta se samo u mrjestilištima i mladičnjacima. Prirodna arteška voda može se koristiti za grijanje ili rashlađivanje vode u svim proizvodnim fazama.

Članak 25.h

Upravljanje životinjama iz akvakulture

1. Rukovanje životinjama iz akvakulture treba se svesti na minimum, poduzimati s najvećim oprezom te primjerenom opremom i protokolima da bi se izbjegao stres i fizičko oštećenje povezano s postupcima rukovanja. Matičnim jatom rukuje se tako da se fizičko oštećenje i stres svede na minimum i, kada je to primjereno, uz anesteziju. Operacije sortiranja trebaju se svesti na minimum i odvijati prema potrebi da bi se osigurala dobrobit životinja.

2. Na uporabu umjetnog svjetla odnose se sljedeća ograničenja:

(a) za produljivanje trajanja prirodnog dana ne smije premašivati maksimum u odnosu na etološke potrebe, zemljopisne uvjete i opće zdravlje uzgajanih životinja i taj maksimum ne smije premašivati 16 sati na dan, osim za potrebe reprodukcije;

(b) nagle promjene u intenzitetu svjetla treba izbjegavati u doba izmjene svjetlosnih uvjeta uporabom prigušenog svjetla ili pozadinskog osvjetljenja.

3. Aeracija se dopušta da bi se osigurala dobrobit životinja i njihovo zdravlje, pod uvjetom da se mehanički aeratori po mogućnosti snabdijevaju energijom iz izvora obnovljive energije.

Takvu uporabu treba zabilježiti u evidenciji uzgoja akvakulture.

4. Uporaba kisika dopuštena je za uporabu povezanu sa zahtjevima u pogledu zdravlja životinja i kritičnim razdobljima uzgoja ili prijevoza, u sljedećim slučajevima:

(a) iznimni slučajevi temperaturnog porasta ili pada atmosferskog tlaka ili slučajnog onečišćenja;

(b) povremeni postupci u upravljanju fondom, poput uzorkovanja i sortiranja;

(c) radi osiguravanja preživljavanja fonda uzgajališta.

Treba o tome voditi dokumentaciju.

5. Tehnike klanja trebaju ribu trenutačno ostaviti bez svijesti i neosjetljivom na bol. Prilikom razmatranja optimalnih metoda klanja potrebno je uzeti u obzir razlike u veličini izlova, vrste, te proizvodnih mjesta.







Odjeljak 4.

Uzgajanje

Članak 25.i

Zabrana hormona

Zabranjuje se uporaba hormona i njihovih derivata.







Odjeljak 5.

Hrana za ribe, rakove i bodljikaše

Članak 25.j

Opća pravila o hrani za životinje

Režimi hranidbe osmišljavaju se sa sljedećim prioritetima:

(a) zdravlje životinja;

(b) visoka kakvoća proizvoda, uključujući nutritivni sastav koji će osigurati visoku kakvoću konačnog jestivog proizvoda;

(c) mali utjecaj na okoliš.

Članak 25.k

Posebna pravila za hranu za mesojedne životinje iz akvakulture

1. Hrana za mesojedne životinje iz akvakulture nabavlja se sa sljedećim prioritetima:

(a) ekološki hranidbeni proizvodi podrijetlom iz akvakulture;

(b) riblje brašno i riblje ulje dobiveni iz ostataka ekološke akvakulture;

(c) riblje brašno i riblje ulje i sastojci ribljeg podrijetla dobiveni iz ostataka riba već ulovljenih u održivom ribarstvu radi ljudske potrošnje;

▼M8

(d) ekološka krmiva biljnog ili životinjskog podrijetla;

▼M15

(e) hrana za životinje dobivena od cijele ribe ulovljene u uzgajalištima koja su potvrđena kao održiva u okviru sustava koji nadležno tijelo priznaje u skladu s načelima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ( 19 ).

▼M15 —————

▼M2

3. Hranidbeni obrok može sadržavati najviše 60 % ekoloških biljnih proizvoda.

4. Astaksantin dobiven primarno iz ekoloških izvora, poput ekoloških oklopa rakova, može se koristiti u hranidbenom obroku za losose i pastrve u okviru njihovih fizioloških potreba. Ako ekološki izvori nisu dostupni, mogu se koristiti prirodni izvori astaksantina (poput gljivice Phaffia).

▼M15

5. Histidin dobiven fermentacijom može se upotrebljavati u obroku za salmonide ako se izvorima hrane za životinje iz stavka 1. ne osigura dovoljna količina histidina kako bi se ispunile prehrambene potrebe ribe i spriječio nastanak očne mrene.

▼M2

Članak 25.l

Posebna pravila za hranu za određene životinje iz akvakulture

1. Životinje iz akvakulture kako se spominju u Prilogu XIII.a odjeljcima 6., 7. i 9. hrane se hranom koja je prirodno dostupna u ribnjacima i jezerima.

2. Ako izvori prirodne hrane nisu dostupni u dovoljnim količinama kako se spominje u stavku 1., može se koristiti ekološka hrana biljnog podrijetla, po mogućnosti uzgajana na samom uzgajalištu, ili morske alge. Subjekti evidentiraju potrebu za korištenjem dodatne hrane.

▼M15

3. Ako se prirodna hrana dopunjuje u skladu sa stavkom 2.:

(a) obrok za somove (Pangasius spp.) iz odjeljka 9. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 10 % ribljeg brašna ili ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva;

(b) obrok za kozice iz odjeljka 7. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 25 % ribljeg brašna i 10 % ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva. Kako bi se osigurale količinske prehrambene potrebe kozica, kao dopuna njihovoj prehrani može se upotrebljavati organski kolesterol; ako organski kolesterol nije dostupan, može se upotrebljavati neorganski kolesterol dobiven od vune, školjkaša ili iz drugih izvora.

▼M15

Članak 25.la

Posebna pravila za hranu za ekološku mlađ

U uzgoju ličinki ekološke mlađi kao hrana za životinje mogu se upotrebljavati konvencionalni fitoplankton i zooplankton.

▼M2

Članak 25.m

Proizvodi i tvari kako se spominju u članku 15. stavku 1. točki (d) iii. Uredbe (EZ) br. 834/2007

▼M8

1. Krmiva mineralnog podrijetla smiju se primjenjivati u ekološkoj akvakulturi samo ako su navedena na popisu u odjeljku 1. Priloga V.

▼M2

2. Aditivi za hranu, određeni proizvodi koji se koriste u hranidbi životinja i pomoćne tvari za preradu mogu se koristiti ako su navedeni u Prilogu VI. i ako se udovoljava ograničenjima koja su tamo utvrđena.







Odjeljak 6.

Posebna pravila za mekušce

Članak 25.n

Područje uzgoja

1. Uzgoj dvodijelnih školjkaša može se provoditi u istoj vodenoj površini kao i uzgoj ekološki uzgojenih riba i morskih algi u sustavu polikulture, što se dokumentira u planu održivog upravljanja. Školjkaši se mogu uzgajati u polikulturi i zajedno s glavonošcima, poput obalara.

2. Ekološki uzgoj dvodijelnih školjkaša odvija se na područjima ograničenim oznakama, plutačama ili drugim jasnim naznakama i, kako je primjereno, ograđuje se mrežastim vrećama, kavezima ili drugim proizvedenim sredstvima.

3. Ekološka uzgajališta školjkaša umanjuju rizik po vrste koje su važne za očuvanje. Ako se koriste mreže za grabežljivce, njihova izvedba ne smije škoditi pticama plivaricama.

Članak 25.o

Izvor ličinki

1. Pod uvjetom da ne postoji značajna šteta po okoliš te ako je to dopušteno lokalnim zakonodavstvom, u slučaju školjkaša mogu se koristiti divlje ličinke izvan granica proizvodne jedinice ako dolaze iz:

(a) staništa za koja je malo vjerojatno da će preživjeti zimsko vrijeme ili ako su višak u odnosu na potrebe; ili

(b) prirodnih parkova ličinki školjkaša na kolektorima.

Treba voditi evidenciju o tome kako, gdje i kada su prikupljene divlje ličinke da bi se osigurala sljedivost sve do područja sakupljanja.

▼M16

Međutim, maksimalni postotak sjemena iz neekoloških mrijestilišta školjkaša koji se može uvesti u ekološke proizvodne jedinice treba biti 80 % do 31. prosinca 2011., 50 % do 31. prosinca 2014. i 0 % do 31. prosinca 2016.

▼M2

2. Za japansku kamenicu, Crassostrea gigas, prednost se daje stoku koji je selektivno uzgajan da bi se smanjio mrijest u divljini.

Članak 25.p

Upravljanje

1. Za uzgoj se rabi uzgojna gustoća koja nije veća od one koja se koristi za konvencionalno uzgojene školjkaše na dotičnom lokalitetu. Sortiranje, razrjeđivanje i prilagodbe uzgojne gustoće odvijaju se u skladu s biomasom te radi osiguravanja dobrobiti životinja i visoke kakvoće proizvoda.

2. Obraštajni organizmi uklanjaju se fizičkim putem ili ručno i, kada je to primjereno, vraćaju se u more daleko od uzgajališta školjkaša. Školjkaši se jednom tijekom uzgojnog ciklusa mogu tretirati otopinom vapna radi kontrole kompetitivnih obraštajnih organizama.

Članak 25.q

Pravila uzgoja

1. Uzgoj dagnji na pergolarima i ostalim načinima kako je navedeno u Prilogu XIII.a odjeljku 8. može biti prikladan za ekološku proizvodnju.

2. Pridneni uzgoj mekušaca dopušta se samo ako to nema značajni utjecaj po okoliš na mjestima sakupljanja i rasta. Dokaz o minimalnom utjecaju na okoliš treba popratiti istraživanjem i izvješćem o području uzgoja koje subjekt dostavlja kontrolnom tijelu ili nadležnom tijelu. Izvješće se dodaje kao odijeljeno poglavlje održivom planu upravljanja.

Članak 25.r

Posebna pravila uzgoja za kamenice

Dopušta se uzgoj u vrećama na nogarima. Te ili druge strukture na kojima se nalaze kamenice postavljaju se tako da se izbjegava stvaranje potpune barijere uz obalu. Stok se pažljivo pozicionira na ležišta u odnosu na smjer plime i oseke da bi se poboljšao uzgoj. Uzgoj udovoljava načelima opisanim u Prilogu XIII.a odjeljku 8.







Odjeljak 7.

Sprečavanje bolesti i veterinarsko liječenje

Članak 25.s

Opća pravila o sprečavanju bolesti

1. Plan upravljanja zdravljem životinja koji udovoljava članku 9. Direktive 2006/88/EZ treba detaljno navesti praksu biosigurnosti i sprečavanja bolesti uključujući pisani sporazum za savjetovanje u pogledu zdravlja, proporcionalno proizvodnoj jedinici, s kvalificiranim servisima za zdravlje životinja iz akvakulture koji će posjećivati uzgajalište najmanje jednom godišnje i najmanje jednom u dvije godine u slučaju školjkaša.

2. Sustave za držanje životinja, opremu i oruđe treba primjereno očistiti i dezinficirati. Mogu se koristiti samo proizvodi navedeni u Prilogu VII. odjeljcima 2.1. do 2.2.

3. S obzirom na odmor objekta:

(a) nadležno tijelo određuje je li potreban odmor objekta kao i njegovo primjereno trajanje koje se provodi i dokumentira nakon svakog proizvodnog ciklusa u kaveznim sustavima na otvorenom moru. Odmor objekta se preporučuje i za druge uzgojne metode koje koriste bazene, ribnjake i kaveze;

(b) on nije obvezan za uzgoj školjkaša;

(c) tijekom odmora objekta kavez ili druga struktura koja se koristi za uzgoj životinja iz akvakulture prazni se, dezinficira i ostavlja prazna prije sljedećeg korištenja.

4. Kada je to primjereno, nepotrošena riblja hrana, izmet i uginule životinje uklanjaju se bez odlaganja da bi se izbjegao bilo kakav rizik značajne štete po okoliš s obzirom na kakvoću vode, da bi se umanjila opasnost od bolesti i izbjeglo privlačenje kukaca ili glodavaca.

5. Ultravioletno svjetlo i ozon mogu se koristiti samo u mrjestilištima i mladičnjacima.

▼M15

6. Za biološku kontrolu ektoparazita prednost se daje ribama čistačima i uporabi slatke vode, morske vode i otopinama natrijevog klorida.

▼M2

Članak 25.t

Veterinarsko liječenje

1. Kada se unatoč preventivnim mjerama za osiguranje zdravlja životinja u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (f) i. Uredbe (EZ) br. 834/2007 pojavi zdravstveni problem, veterinarsko se liječenje može koristiti sljedećim redoslijedom:

(a) tvari dobivene iz biljaka, životinja ili minerala u homeopatskoj otopini;

(b) biljke i njihovi ekstrakti bez anestetskog učinka; i

(c) tvari poput: elemenata u tragovima, metala, prirodnih imunostimulatora ili odobrenih probiotika.

2. Uporaba alopatskog liječenja ograničava se na dvije serije liječenja godišnje, uz izuzetak cijepljenja i obveznih planova iskorjenjivanja. Međutim, u slučajevima uzgojnog ciklusa koji traje manje od godine dana primjenjuje se ograničenje od jednog alopatskog liječenja. Ako se spomenuta ograničenja za alopatsko liječenje premaše, dotične životinje iz akvakulture ne mogu se prodavati kao ekološki proizvodi.

3. Korištenje liječenja protiv nametnika koje ne uključuje obvezne sustave kontrole koje provode države članice ograničava se na dva puta godišnje ili jednom godišnje u slučajevima uzgojnog ciklusa koji traje manje od 18 mjeseci.

4. Karenca za alopatsko veterinarsko liječenje i liječenje protiv nametnika na temelju stavka 3., uključujući liječenje pod obveznim nadzorom i planom iskorjenjivanja, dvostruka je od propisane karence kako se spominje u članku 11. Direktive 2001/82/EZ, a u slučaju u kojem se to razdoblje nije potanko navelo, ona iznosi 48 sati.

5. Kada god se koriste veterinarsko-medicinski proizvodi, takva se uporaba treba prijaviti kontrolnom tijelu ili nadležnom tijelu prije no što se životinje stave na tržište kao ekološki uzgojene. Liječene životinje trebaju biti jasno prepoznatljive.

▼B







POGLAVLJE 3.

Prerađeni proizvodi

Članak 26.

Pravila za dobivanje prerađene hrane za životinje i hrane

1. Aditivi, pomoćne tvari u preradi i druge tvari i sastojci koji se koriste za preradu hrane ili hrane za životinje i svi primjenjivi postupci prerade, kao što je dimljenje, moraju biti u skladu s načelima dobre proizvodne prakse.

2. Subjekti koji proizvode prerađenu hranu za životinje ili hranu moraju ustanoviti i ažurirati primjerene postupke koji se temelje na sustavnom utvrđivanju bitnih faza prerade.

3. Primjena postupaka iz stavka 2. mora u svakom trenutku jamčiti da su proizvedeni prerađeni proizvodi sukladni pravilima ekološke proizvodnje.

4. Subjekti moraju udovoljavati postupcima i primjenjivati postupke iz stavka 2. Subjekti moraju naročito:

(a) poduzimati mjere predostrožnosti kako bi izbjegli opasnost onečišćenja neodobrenim tvarima ili proizvodima;

(b) provoditi odgovarajuće mjere čišćenja, pratiti njihovu djelotvornost i evidentirati ove radnje;

(c) jamčiti da se neekološki proizvodi ne stavljaju u promet s oznakom koja se odnosi na metodu ekološke proizvodnje.

5. Uz odredbe iz stavaka 2. i 4., kada se neekološki proizvodi također pripravljaju ili čuvaju u predmetnoj jedinici za pripravljanje, subjekt:

(a) izvodi radnje neprekidno dok se ne obradi cijela serija, prostorno ili vremenski odvojeno od sličnih radnji koje se obavljaju na neekološkim proizvodima;

(b) čuva ekološke proizvode, prije i nakon radnji, prostorno ili vremenski odvojene od neekoloških proizvoda;

(c) obavješćuje o tome kontrolno tijelo ili kontrolnu ustanovu i drži na raspolaganju ažurirani upisnik svih radnji i prerađenih količina;

(d) poduzima potrebne mjere kako bi se osigurala identifikacija serija i izbjeglo miješanje ili zamjena s neekološkim proizvodima;

(e) provodi radnje na ekološkim proizvodima samo nakon odgovarajućeg čišćenja proizvodne opreme.

Članak 27.

Korištenje određenih proizvoda i tvari u preradi hrane

►M7

U svrhu članka 19. stavka 2. točke (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007, u preradi ekološke hrane smiju se primjenjivati samo sljedeće tvari, uz izuzetak proizvoda iz sektora vina, na koje se primjenjuju odredbe poglavlja 3.a:

◄

(a) tvari navedene u Prilogu VIII. ovoj Uredbi;

(b) pripravci mikroorganizama i enzima koji se redovno koriste u preradi hrane; ►M1 međutim, enzimi koji se rabe kao prehrambeni aditivi moraju biti navedeni u Prilogu VIII. odjeljku A; ◄

(c) tvari i proizvodi iz članka 1. stavka 2. točke (b) podtočke i. i članka 1. stavka 2. točke (c) Direktive Vijeća 88/388/EEZ ( 20 ) označeni kao prirodni začini ili pripravci od prirodnih začina, prema članku 9. stavku 1. točki (d) i članku 9. stavku 2. te Direktive;

(d) boje za žigove na mesu i kora jaja u skladu s člankom 2. stavkom 8. odnosno člankom 2. stavkom 9. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 94/36/EZ ( 21 );

(e) voda za piće i sol (s natrijevim kloridom ili kalijevim kloridom kao temeljnim sastojcima) koji se općenito primjenjuju u preradi hrane;

(f) minerali (uključujući elemente u tragovima), vitamini, aminokiseline i mikronutrijenti, dopušteni samo ako je njihova primjena zakonom propisana za hranu u kojoj su sadržani.

2. Za potrebe izračuna iz članka 23. stavka 4. točke (a) podtočke ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007,

(a) aditivi hrani navedeni u Prilogu VIII. i označeni zvjezdicom u stupcu s oznakom aditiva izračunavaju se kao sastojci poljoprivrednog podrijetla;

(b) pripravci i tvari iz stavka 1. točaka (b),(c),(d),(e) i (f) ovog članka i tvari koje nisu označene zvjezdicom u stupcu s oznakom aditiva ne ulaze u izračun sastojaka poljoprivrednog podrijetla;

▼M1

(c) kvasac i proizvodi od kvasca se od 31. prosinca 2013. računaju kao sastojci poljoprivrednog podrijetla.

▼B

3. Korištenje sljedećih tvari navedenih u Prilogu VIII. mora se preispitati prije 31. prosinca 2010.:

(a) natrijev nitrit i kalijev nitrat u odjeljku A s ciljem povlačenja spomenutih aditiva;

(b) sumporni dioksid i kalijev metabisulfit u odjeljku A;

(c) klorovodična kiselina u odjeljku B za preradu sireva Gouda, Edam i Maasdammer, te Boerenkaas, Friese i Leidse Nagelkaas.

U preispitivanju iz točke (a) uzimaju se u obzir napori koje su učinile države članice za iznalaženje sigurnih alternativa za nitrite/nitrate i u utvrđivanju obrazovnih programa u postupcima alternativne prerade i higijene za prerađivače/proizvođače mesa od stoke iz ekološkog uzgoja.

▼M1

4. Za potrebe tradicionalnog dekorativnog bojenja ljuske kuhanog jajeta proizvedenog s namjerom stavljanja na tržište tijekom određenog razdoblja u godini, nadležna tijela mogu, za gore navedeno razdoblje, odobriti uporabu prirodnih boja i prirodnih tvari za premaze. Odobrenje može uključivati sintetičke oblike željeznog oksida i željeznog dioksida do 31. prosinca 2013. Komisija i države članice obavješćuju se o odobrenjima.

Članak 27.a

Za potrebe primjene članka 20. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 834/2007, sljedeće se tvari smiju rabiti u proizvodnji, pripravcima od kvasca i formulaciji kvasca:

(a) tvari navedene u Prilogu VIII. odjeljku C ove Uredbe;

(b) proizvodi i tvari iz članka 27. stavka 1. točaka (b) i (e) ove Uredbe.

▼B

Članak 28.

Korištenje određenih neekoloških sastojaka poljoprivrednog podrijetla u preradi hrane

Za potrebe članka 19. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 834/2007, u preradi ekološke hrane mogu se koristiti neekološki poljoprivredni sastojci navedeni u Prilogu IX. ovoj Uredbi.

Članak 29.

Odobrenje za neekološke sastojke hrane poljoprivrednog podrijetla koje daje država članica

1. Ako sastojak poljoprivrednog podrijetla nije obuhvaćen u Prilogu IX. ovoj Uredbi, takav se sastojak može koristiti podložno sljedećim uvjetima:

(a) subjekt je obavijestio nadležno tijelo države članice o svim potrebnim dokazima koji ukazuju da se dotični sastojak ne proizvodi u dostatnoj količini u Zajednici u skladu s pravilima ekološke proizvodnje ili se ne može uvesti iz trećih zemalja;

(b) nadležno tijelo države članice privremeno je odobrilo uporabu u razdoblju od najviše 12 mjeseci nakon što je verificiralo da je subjekt uspostavio sve potrebne kontakte s dobavljačima u Zajednici kako bi se uvjerio o nedostupnosti dotičnih sastojaka koji udovoljavaju traženim zahtjevima u pogledu kakvoće;

(c) nije donesena odluka u skladu s odredbama stavka 3. ili 4. da se postojeće odobrenje u pogledu dotičnog sastojaka povlači.

Država članica može produljiti odobrenje iz točke (b) najviše tri puta, svaki put po 12 mjeseci.

2. Kada je izdano odobrenje iz stavka 1., država članica odmah obavješćuje druge države članice i Komisiju o sljedećem:

(a) datumu odobrenja i u slučaju produljenog odobrenja, datum prvog izdavanja odobrenja;

(b) imenu, adresi, telefonskom broju, i, prema potrebi, broju telefaksa i elektroničkoj pošti nositelja odobrenja; imenu i adresi kontaktne točke tijela koje je izdalo odobrenje;

(c) imenu i, prema potrebi, preciznom opisu i zahtjevima u pogledu kvalitete dotičnog sastojka poljoprivrednog podrijetla;

(d) vrsti proizvoda za čije je pripravljanje potreban traženi sastojak;

(e) količinama koje su potrebne uz obrazloženje za takve količine;

(f) razlozima za i očekivano razdoblje nestašice;

(g) datumu kada država članica upućuje ovu obavijest drugim državama članicama i Komisiji. Komisija i/ili države članice mogu ovu informaciju staviti na raspolaganje javnosti.

3. Ako država članica Komisiji i državi članici koja je izdala odobrenje dostavi primjedbe iz kojih je vidljivo da su količine tijekom trajanja nestašice dostupne, država članica razmatra povlačenje odobrenja ili smanjenje predviđenog razdoblja valjanosti i mora obavijestiti Komisiju i druge države članice o mjerama koje je poduzela ili će poduzeti u roku od 15 radnih dana od primitka informacije.

4. Na zahtjev države članice ili na inicijativu Komisije, predmet se upućuje na razmatranje Odboru osnovanom u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 834/2007. Može se donijeti odluka, u postupku utvrđenom u stavku 2. toga članka, da se prethodno izdano odobrenje može povući ili njegov rok valjanosti izmijeniti ili, prema potrebi, da se dotični sastojak uvrsti u Prilog IX. ovoj Uredbi.

5. Ako dođe do produženja iz stavka 1.drugog podstavka, primjenjuju se postupci iz stavaka 2. i 3.

▼M2

Članak 29.a

Posebne odredbe za morske alge

1. Ako je konačan proizvod svježa morska alga, ispiranje izvađene morske alge obavlja se morskom vodom.

Ako je konačan proizvod dehidrirana morska alga, za ispiranje se može koristiti i pitka voda. Sol se može rabiti za uklanjanje vlage.

2. Zabranjuje se uporaba izravnog plamena koji dolazi u izravni doticaj s morskim algama radi sušenja. Ako se za postupak sušenja koriste konopi ili druga oprema, oni trebaju biti slobodni od protuobraštajnih premaza te slobodni od tvari kojima se obavlja čišćenje ili dezinfekcija, osim u slučajevima ako je proizvod za tu uporabu naveden u Prilogu VII.

▼M7







POGLAVLJE 3.a

Posebna pravila za proizvodnju vina

Članak 29.b

Područje primjene

1. Ovim se poglavljem utvrđuju posebna pravila za ekološku proizvodnju proizvoda iz sektora vina prema članku 1. stavku 1. točki (l) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 ( 22 ).

2. Uredbe Komisije (EZ) br. 606/2009 ( 23 ) i (EZ) br. 607/2009 ( 24 ); primjenjuju se, osim ako u ovom poglavlju nije drukčije predviđeno.

Članak 29.c

Primjena određenih proizvoda i tvari

1. U svrhu članka 19. stavka 2. točke (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007, proizvodi iz sektora vina proizvode se od ekoloških sirovina.

2. U svrhu članka 19. stavka 2. točke (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007, samo proizvodi i tvari navedeni na popisu u Prilogu VIII.a ovoj Uredbi smiju se primjenjivati za proizvodnju proizvoda iz sektora vina, uključujući tijekom procesa i enoloških postupaka, ovisno o uvjetima i ograničenjima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 1234/2007 i Uredbi (EZ) br. 606/2009 a posebno u Prilogu I.A toj Uredbi.

3. Proizvodi i tvari navedeni na popisu u Prilogu VIII.a ovoj Uredbi i označeni zvjezdicom, dobiveni iz ekoloških sirovina, upotrebljavaju se ako su na raspolaganju.

Članak 29.d

Enološki postupci i ograničenja

1. Ne dovodeći u pitanje članak 29.c i određene zabrane i ograničenja predviđena u stavcima 2. do 5. toga članka, dopušteni su samo enološki postupci, procesi i obrade, uključujući ograničenja predviđena u članku 120.c i 120.d Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i u člancima 3., 5. do 9. i 11. do 14. Uredbe (EZ) br. 606/2009 i u njihovim prilozima, koji su se primjenjivali prije 1. kolovoza 2010.

2. Zabranjena je primjena sljedećih enoloških postupaka, procesa i obrada:

(a) djelomično koncentriranje hlađenjem na temelju točke (c) odjeljka B.1 Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007;

(b) eliminacija sumpornog dioksida fizičkim procesom na temelju točke 8. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;

(c) obrada elektrodijalizom za tartarno stabiliziranje vina na temelju točke 36. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;

(d) djelomično dealkoholiziranje vina na temelju točke 40. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;

(e) obrada kationskim izmjenjivačima za tartarno stabiliziranje vina na temelju točke 43. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009.

3. Dopuštena je primjena sljedećih enoloških postupaka, procesa i obrada pod sljedećim uvjetima:

(a) za termalne obrade na temelju točke 2. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009 temperatura ne smije prijeći 70 °C;

(b) za centrifugiranje i filtriranje sa ili bez inertnih agenata filtriranja na temelju točke 3. Priloga I. A Uredbi (EZ) br. 606/2009, veličina otvora ne smije biti manja od 0,2 mikrometra.

4. Komisija prije ►M16 1. kolovoza 2018. ◄ preispituje primjenu sljedećih enoloških postupaka, procesa i obrada s obzirom na postupno dokidanje ili daljnje ograničenje tih postupaka:

(a) termalne obrade, kako je navedeno u točki 2. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;

(b) primjenu smola za izmjenu iona, kako je navedeno u točki 20. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;

(c) reverznu osmozu na temelju točke (b) odjeljka B.a Priloga XV.a Uredbi (EZ) br. 1234/2007.

5. Izmjene uvedene nakon 1. kolovoza 2010. vezano uz enološke postupke, procese i obrade predviđene u Uredbi (EZ) br. 1234/2007 ili Uredbi (EZ) br. 606/2009, smiju se primjenjivati u ekološkoj proizvodnji vina samo nakon usvajanja mjera potrebnih za provedbu pravila za proizvodnju predviđenih u članku 19. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i, prema potrebi, procjene procesa prema članku 21. te Uredbe.

▼B







POGLAVLJE 4.

Prikupljanje, pakiranje, prijevoz i skladištenje proizvoda

Članak 30.

Prikupljanje proizvoda i prijevoz u jedince za pripremu

Subjekti mogu obavljati istodobno prikupljanje ekoloških i neekoloških proizvoda samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje svakog mogućeg miješanja ili zamjene s neekološkim proizvodima i za osiguravanje identifikacije ekoloških proizvoda. Informacije koje se odnose na dane, sate i opseg prikupljanja, te datum i vrijeme primitka proizvoda subjekt drži dostupnima kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi.

Članak 31.

Pakiranje i prijevoz proizvoda drugim subjektima ili jedinicama

1. Subjekti moraju osigurati da se ekološki proizvodi prevoze u druge jedinice, uključujući trgovce na veliko i malo, samo u primjerenoj ambalaži, kontejnerima ili zatvorenim vozilima tako da se zamjena sadržaja ne može izvršiti bez krivotvorenja ili oštećenja žiga i s oznakom na kojoj, ne dovodeći u pitanje sve druge oznake određene zakonom, piše:

(a) ime i adresa subjekta i, ako je različita, vlasnika ili prodavatelja proizvoda;

(b) ime proizvoda ili opis krmne smjese zajedno s upućivanjem na metodu ekološke proizvodnje;

(c) ime i/ili kodni broj kontrolnog tijela ili nadležnog tijela kojima subjekt podliježe; i

(d) prema potrebi, identifikacijska oznaka serije prema sustavu označivanja koji je ili odobren na državnoj razini ili dogovoren s kontrolnim tijelom ili nadležnim tijelom i koji omogućava povezivanje serije s izvješćima iz članka 66.

Podaci iz prvog podstavka točaka (a) do (d) također se mogu podnijeti na pratećem dokumentu ako se takav dokument može nesporno povezati s ambalažom, kontejnerom ili prijevoznim sredstvom u kojem se proizvod prevozi. Taj prateći dokument sadrži informacije o dobavljaču i/ili prijevozniku.

2. Zatvaranje ambalaže, kontejnera ili vozila nije potrebno:

(a) ako je prijevoz između subjekta i drugog subjekta u kojem obojica podliježu sustavu ekološke kontrole izravan; te

(b) ako su proizvodi popraćeni dokumentom koji pruža informacije prema stavku 1.; i

(c) ako i subjekti pošiljatelji i subjekti primatelji o takvom prijevozu vode pisanu evidenciju koja je na raspolaganju kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi takvih prijevoznih operacija.

Članak 32.

Posebna pravila za prijevoz hrane za životinje u druge jedinice za proizvodnju/preradu ili skladišne prostore

Osim odredaba članka 31., prilikom prijevoza hrane za životinje u druge jedinice za proizvodnju ili preradu ili u skladišne prostore, subjekti moraju osigurati da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a) tijekom prijevoza, ekološki uzgojena hrana za životinje, hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja i neekološka hrana za životinje stvarno je fizički odvojena;

(b) vozila i/ili kontejneri koji su prevezli neekološke proizvode koriste se za prijevoz ekoloških proizvoda pod uvjetom da: i. su prije početka prijevoza ekoloških proizvoda obavljene odgovarajuće provjereno učinkovite mjere čišćenja; subjekti evidentiraju takve radnje; ii. su provedene sve primjerene mjere ovisno o opasnostima procijenjenim u skladu s člankom 88. stavkom 3. i, prema potrebi, subjekti jamče da se neekološki proizvodi ne mogu staviti u promet s oznakom koja se odnosi na ekološki uzgoj; iii. subjekt o takvim operacijama prijevoza vodi pisanu evidenciju koja je na raspolaganju kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi;

(c) prijevoz gotove ekološke hrane za životinje fizički je ili vremenski odvojen od prijevoza drugih gotovih proizvoda;

(d) tijekom prijevoza evidentira se početna količina proizvoda i svaka pojedinačna isporučena količina tijekom kruga isporuke.

▼M2

Članak 32.a

Prijevoz žive ribe

1. Živa se riba prevozi u prikladnim bazenima s čistom vodom koja udovoljava njihovim fiziološkim potrebama u pogledu temperature i otopljenog kisika.

2. Prije prijevoza ekološki uzgojene ribe i proizvoda od ribe, bazeni se temeljito čiste, dezinficiraju i ispiru.

3. Treba poduzeti mjere predostrožnosti radi izbjegavanja stresa. Tijekom prijevoza gustoća ne smije dosizati razinu koja šteti ribi.

4. Za stavke 1. do 3. potrebno je voditi evidenciju.

▼B

Članak 33.

Prihvat proizvoda od drugih jedinica i drugih subjekata

Po primitku ekološkog proizvoda, subjekt provjerava zatvorenost ambalaže ili kontejnera ako se to zahtijeva i postojanje oznaka iz članka 31.

Subjekt unakrsno provjerava podatke na oznaci iz članka 31. u odnosu na podatke na pratećim dokumentima. Rezultat tih provjera izričito se navodi u pisanim izvješćima iz članka 66.

Članak 34.

Posebna pravila za prihvat proizvodâ iz treće zemlje

Ekološki proizvodi uvoze se iz treće zemlje u odgovarajućoj ambalaži ili kontejnerima, zatvorenim tako da se spriječi zamjena sadržaja i koji nose identifikaciju izvoznika i sve druge oznake i brojeve koji služe za identifikaciju serije, i s potvrdom o kontrolnom pregledu za uvoz iz trećih zemalja, prema potrebi.

Po primitku ekološkog proizvoda uvezenog iz treće zemlje, prvi primatelj mora provjeriti zatvorenost ambalaže ili kontejnera i, kod proizvoda uveznih u skladu s člankom 33. Uredbe (EZ) br. 834/2007, provjerava da se potvrda iz spomenutog članka odnosi na tip proizvoda sadržanog u pošiljci. Rezultat te verifikacije izričito se navodi u pisanim izvješćima iz članka 66. ove Uredbe.

Članak 35.

Skladištenje proizvoda

1. Prostorima za skladištenje proizvodâ upravlja se tako da se osigura identifikacija serija i izbjegne svako miješanje ili onečišćenje s proizvodima i/ili tvarima koji nisu sukladni pravilima ekološke proizvodnje. Ekološki proizvodi moraju u svakom trenutku biti jasno prepoznatljivi.

▼M2

2. U slučaju uzgojnih jedinica za ekološki uzgojeno bilje, morske alge, stoku i životinje iz akvakulture, zabranjuje se pohrana unesenih proizvoda u uzgojnoj jedinici osim onih koji su odobreni na temelju ove Uredbe.

3. Skladištenje alopatskih veterinarsko-medicinskih proizvoda i antibiotika na objektima se dopušta pod uvjetom da ih je propisao veterinar u odnosu na terapiju kako se spominje u članku 14. stavku 1. točki (e) ii. i članku 15. stavku 1. točki (f) ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007, da su pohranjeni na mjestu koje se nadzire i da su upisani u evidenciji za stoku iz članka 76. ove Uredbe ili, kako je primjereno, u evidenciji za uzgoj akvakulture iz članka 79.b ove Uredbe.

▼B

4. Kada subjekti rukuju i neekološkim i ekološkim proizvodima, a potonji su uskladišteni u skladišne objekte u kojima su smješteni i drugi poljoprivredni proizvodi:

(a) ekološki proizvodi drže se odvojeno od drugih poljoprivrednih proizvoda i/ili hrane;

(b) poduzimanju se sve mjere kako bi se osigurala identifikacija pošiljaka i izbjeglo miješanje ili zamjena s neekološkim proizvodima;

(c) prije skladištenja ekoloških proizvoda obavljaju se učinkovito provjerene primjerene mjere čišćenja; subjekti te operacije evidentiraju.







POGLAVLJE 5.

Pravila za prijelaz

Članak 36.

Bilje i biljni proizvodi

1. Da bi se biljke i biljni proizvodi smatrali ekološkim, pravila proizvodnje iz članaka 9., 10., 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i poglavlja 1. ove Uredbe i, ako je primjereno, izvanredna pravila proizvodnje iz poglavlja 6. ove Uredbe morala su biti primijenjena na česticama tijekom prijelaznog razdoblja od najmanje dvije godine prije sjetve ili, kod travnjaka ili krmnih trajnica, najmanje dvije godine prije njihovog korištenja kao hrane za životinje iz ekološkog uzgoja ili, kod trajnih kultura koje nisu krma, najmanje tri godine prije prve žetve ekoloških proizvoda.

2. Nadležno tijelo može donijeti odluku da retroaktivno prizna kao dio prijelaznog razdoblja svako prethodno razdoblje u kojem:

(a) su čestice zemlje bile podvrgnute mjerama definiranima u programu provedenom na temelju Uredaba (EZ) br. 1257/99, (EZ) br. 1698/2005 ili u drugom službenom programu, pod uvjetom da dotične mjere osiguravaju da na takvim česticama nisu korišteni proizvodi koji nisu odobreni za ekološki uzgoj; ili

(b) su čestice bile prirodne površine ili poljoprivredne površine koje nisu bile tretirane proizvodima koji nisu odobreni za ekološku proizvodnju.

Razdoblje iz točke (b) prvog podstavka može se razmotriti retroaktivno samo ako je nadležnom tijelu dostavljen zadovoljavajući dokaz na temelju kojega se može utvrditi da su uvjeti bili ispunjeni u razdoblju od najmanje tri godine.

3. Nadležno tijelo može donijeti odluku, u određenim slučajevima kada je zemljište kontaminirano proizvodima koji nisu odobreni za ekološko poljodjelstvo, da prijelazno razdoblje produlji preko onog iz stavka 1.

4. Kod čestica kod kojih je prijelaz na ekološko poljodjelstvo već obavljen ili je prijelazno razdoblje bilo u tijeku, a koje su tretirane sredstvom koje nije odobreno za ekološki uzgoj, država članica može skratiti prijelazno razdoblje iz stavka 1. u sljedeća dva slučaja:

(a) čestice su tretirane proizvodom koji nije odobren za ekološki uzgoj kao dio obvezne mjere suzbijanja bolesti ili štetočinja koju uvodi nadležno tijelo države članice;

(b) čestice su tretirane proizvodom koji nije odobren za ekološku uzgoj kao dio znanstvenih ispitivanja odobrenih od strane nadležnog tijela države članice.

U slučajevima iz točaka (a) i (b) prvog podstavka, trajanje prijelaznog razdoblja utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće čimbenike:

(a) postupak razgradnje dotičnog proizvoda jamči, na kraju prijelaznog razdoblja, neznatnu razinu ostataka u tlu i, kod trajnih kultura, u biljci;

(b) nakon tretiranja žetva se ne smije prodavati pozivajući se na metode ekološke proizvodnje.

Dotična država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju o svojoj odluci da zahtijeva obvezujuće mjere.

▼M2

Članak 36.a

Morske alge

1. Prijelazno razdoblje za mjesto vađenja morskih algi je šest mjeseci.

2. Prijelazno razdoblje za jedinicu uzgoja morskih algi je dulje od šest mjeseci ili jedan puni proizvodni ciklus.

▼B

Članak 37.

Posebna pravila za prijelaz iz neekološke u ekološku proizvodnju koja se odnose na zemljište povezano s ekološkim uzgojem stoke

1. Pravila o prijelaznom razdoblju iz članka 36. ove Uredbe vrijede za cijelo proizvodno područje na kojem se uzgaja hrana za životinje.

2. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 1., trajanje prijelaznog razdoblja može se smanjiti na godinu dana za pašnjake i druge otvorene prostore koje koriste životinjske vrste koje nisu biljojedi. Ovo se razdoblje može smanjiti na šest mjeseci ako dotično zemljište tijekom posljednje godine nije bilo tretirano proizvodima koji nisu odobreni za ekološku proizvodnju.

Članak 38.

Stoka i stočni proizvodi

1. Ako je stoka iz neekološkog uzgoja dovedena na gospodarstvo u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i člankom 9. i/ili člankom 42. ove Uredbe i ako stočne proizvode treba prodati kao ekološke proizvode, pravila uzgoja iz članaka 9., 10., 11. i 14. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i glave II. poglavlja 2. i, prema potrebi, članka 42. ove Uredbe morala su se primjenjivati najmanje:

(a) 12 mjeseci kod kopitara i goveda, uključujući bivole i bizone, za proizvodnju mesa, a u svakom slučaju najmanje tri četvrtine trajanja njihovog vijeka;

(b) šest mjeseci u slučaju malih glodavaca i svinja i životinja za mljekarstvo;

(c) 10 tjedana za perad za proizvodnju mesa, dovedenu prije dostizanja starosti od tri dana;

(d) šest tjedana kod peradi za dobivanje jaja.

2. Kada na početku prijelaznog razdoblja u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii. Uredbe (EZ) br. 834/2007 na gospodarstvu ima životinja iz neekološkog uzgoja, njihovi proizvodi mogu se smatrati ekološkima ako postoji istovremeni prijelaz cjelokupne proizvodne jedinice uključujući stoku, pašnjak i/ili svako zemljište koje se koristi za hranu za životinje. Ukupno trajanje kombiniranog prijelaznog razdoblja, kako za postojeće životinje tako i njihove potomke, pašnjak i/ili svako zemljište koje se koristi za hranu za životinju, može se smanjiti na 24 mjeseci ako se životinje uglavnom hrane proizvodima iz proizvodne jedinice.

3. Proizvodi pčelarstva mogu se prodavati upućivanjem na metodu ekološke proizvodnje samo ako su se pravila ekološkog uzgoja poštovala u trajanju od najmanje godine dana.

4. Prijelazno razdoblje za pčelinjake ne vrijedi kod primjene članka 9. stavka 5. ove Uredbe.

5. Tijekom prijelaznog razdoblja, vosak se mora zamijeniti voskom koji potječe iz ekološkog pčelarstva.

▼M2

Članak 38.a

Uzgoj životinja u akvakulturi

1. Sljedeća prijelazna razdoblja za jedinice uzgoja akvakulture primjenjuju se za sljedeće vrste objekata akvakulture, uključujući postojeće životinje iz akvakulture:

(a) za objekte koji se ne mogu isušiti, očistiti i dezinficirati, prijelazno razdoblje od 24 mjeseca;

(b) za objekte koji su isušeni ili ostavljeni za odmor objekta, prijelazno razdoblje od 12 mjeseci;

(c) za objekte koji su isušeni, očišćeni i dezinficirani, prijelazno razdoblje od šest mjeseci;

(d) za objekte na otvorenim vodama poput onih koji uzgajaju školjkaše, prijelazno razdoblje od tri mjeseca.

2. Nadležno tijelo može odlučiti retroaktivno priznati kao dio prijelaznog razdoblja bilo koje prethodno dokumentirano razdoblje u kojem objekti nisu bili ničim tretirani niti izloženi proizvodima koji nisu odobreni za ekološku proizvodnju.

▼B







POGLAVLJE 6

Pravila uzgoja u iznimnim slučajevima







Odjeljak 1.

Pravila uzgoja u iznimnim slučajevima koja se odnose na klimatska, geografska ili strukturna ograničenja u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007

Članak 39.

Sapinjanje životinja

Ako vrijede uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007, nadležna tijela mogu odobriti da se stoka na malim gospodarstvima sapinje ako stoku nije moguće čuvati u skupinama primjerenima njihovim etološkim potrebama, pod uvjetom da pristup pašnjacima tijekom razdoblja ispaše imaju prema članku 14. stavku 2., a kada ispaša nije moguća, najmanje dvaput tjedno pristup površinama na otvorenom prostoru.

Članak 40.

Paralelni uzgoj

1. Ako vrijede uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007, uzgajivač može na istoj površini upravljati jedinicama ekološkog i neekološkog uzgoja:

(a) kod proizvodnje trajnih kultura koje zahtijevaju razdoblje uzgoja od najmanje tri godine, ako se sorte mogu lako razlikovati, a zadovoljeni su sljedeći uvjeti: i. predmetni uzgoj čini sastavni dio plana prijelaza u odnosu na koji se uzgajivač strogo obvezao i koji omogućava početak prijelaza posljednjeg dijela dotične površine na ekološki uzgoj u najkraćem mogućem razdoblju koje ni u kojem slučaju ne smije biti dulje od pet godina; ii. poduzete su odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo stalno odvajanje proizvoda dobivenih od svake dotične jedinice; iii. kontrolno tijelo ili kontrolna ustanova najmanje 48 sati unaprijed obaviješteno je o žetvi svakog od dotičnih proizvoda; iv. po dovršetku žetve, uzgajivač obavješćuje kontrolno tijelo ili kontrolnu ustanovu o točnim pobranim količinama na dotičnim jedinicama i o mjerama koje su primijenjene za odvajanje proizvoda; v. plan prijelaza i mjere kontrole iz poglavlja 1. i 2. glave IV. odobrava nadležno tijelo; to se odobrenje potvrđuje svake godine nakon početka plana prijelaza;

(b) kod površina namijenjenih poljoprivrednim istraživanjima ili formalnom obrazovanju koje su dogovorila nadležna tijela država članica i ako su ispunjeni uvjeti iz točke (a) podtočaka ii., iii. i iv. i relevantnog dijela podtočke v.;

(c) kod uzgoja sjemenja, vegetativnog reprodukcijskog materijala i sadnica za presađivanje i ako su ispunjeni uvjeti iz točke (a) podtočaka ii., iii. i iv. i relevantnog dijela točke v.;

(d) kod travnjaka koji se koristi isključivo za ispašu.

2. Nadležno tijelo može gospodarstvima koja obavljaju poljoprivredna istraživanja ili formalno obrazovanje odobriti da stoku istih vrsta uzgajaju u ekološkom i neekološkom uzgoju ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a) poduzete su primjerene mjere o kojima je kontrolno tijelo ili kontrolna ustanova bila unaprijed obaviještena kako bi se zajamčila stalna odvojenost stoke, stočnih proizvoda, gnoja i hrane za životinje svake od jedinica;

(b) uzgajivač unaprijed obavijesti kontrolno tijelo ili kontrolnu ustanovu o svakoj isporuci ili prodaji stoke ili stočnih proizvoda;

(c) subjekt obavijesti kontrolno tijelo ili kontrolnu ustanovu o točno proizvedenim količinama u jedinicama zajedno sa svim karakteristikama koje omogućavaju identifikaciju proizvoda i potvrdi da su poduzete mjere kako bi se proizvodi odvojili.

Članak 41.

Vođenje pčelarskih jedinica za potrebe oprašivanja

Ako vrijede uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007, za potrebe aktivnosti oprašivanja, subjekt može na istom gospodarstvu voditi jedinice ekološkog i neekološkog pčelarstva ako su ispunjeni svi uvjeti ekološkog uzgoja, s izuzetkom odredaba za smještaj pčelinjaka. U tom se slučaju proizvod ne može prodavati kao ekološki.

Operator čuva pisane dokaze o primjeni ove odredbe.







Odjeljak 2.

Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koji se odnose na nedostupnost sirovina s ekoloških poljoprivrednih gospodarstava u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007

Članak 42.

Upotreba neekološki uzgojenih životinja

Ako vrijede uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007 te uz prethodno odobrenje nadležnog tijela,

(a) kada se stado osniva po prvi put, obnavlja ili ponovo osniva i ekološki uzgojena perad nije raspoloživa u dostatnim količinama, neekološki uzgojena perad može se dovesti na jedinicu ekološkog uzgoja peradi pod uvjetom da su mlade kokoši za dobivanje jaja i perad za dobivanje mesa stari manje od tri dana;

(b) neekološki uzgojene mlade kokoši za dobivanje jaja, starosti od najviše 18 tjedana mogu se dovesti u jedinicu za ekološki uzgojene životinje do ►M14 31. prosinca 2017. ◄ ako ekološki uzgojene mlade kokoši nisu raspoložive i pod uvjetom da su ispunjene relevantne odredbe utvrđene u poglavlju 2odjeljcima 3. i 4.

▼M8

Članak 43.

Korištenje neekoloških proteinskih krmiva biljnog i životinjskog podrijetla kod uzgoja stoke

Kad se primjenjuju odredbe utvrđene u članku 22. stavku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007 i kad farmeri ne mogu nabaviti proteinska krmiva isključivo iz ekološke proizvodnje, dopušteno je korištenje ograničene količine neekoloških proteinskih krmiva za svinje i perad.

▼M14

Najveći odobreni postotak neekološkog proteinskog krmiva odobrenog unutar razdoblja od 12 mjeseci za te vrste iznosi 5 % za kalendarske godine 2015., 2016. i 2017.

▼M8

Količina se izračunava na godišnjoj razini kao postotak suhe tvari hrane za životinje poljoprivrednog podrijetla.

Subjekt je dužan voditi evidenciju o primjeni ove odredbe.

▼B

Članak 44.

Korištenje neekološki dobivenog pčelinjeg voska

Kod novih pogona ili tijekom trajanja prijelaza, neekološki dobiven pčelinji vosak može se koristiti samo

(a) ako pčelinji vosak iz ekoloških pčelinjaka nije dostupan na tržištu;

(b) ako dokazano nije onečišćen tvarima koje nisu odobrene u ekološkom uzgoju; i

(c) ako potječe iz čahure.

Članak 45.

Korištenje sjemena ili vegetativnog reprodukcijskog materijala iz ekološke proizvodnje

1. Ako nisu primjenjivi uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 834/2007,

(a) može se koristiti sjeme i vegetativni reprodukcijski materijal iz jedinice za uzgoj koja prelazi na ekološki uzgoj;

(b) ako nije primjenjiva točka (a), države članice mogu odobriti korištenje neekološkog sjemena ili vegetativnog reprodukcijskog materijala ako isti nije dostupan iz ekološkog uzgoja. Međutim, za korištenje neekološkog sjemena i sjemenskog krumpira vrijede stavci 2. do 9. u nastavku.

2. Neekološko sjeme i sjemenski krumpir može se koristiti pod uvjetom da sjeme ili sjemenski krumpir nisu tretirani sredstvima za zaštitu bilja osim onih odobrenih za tretiranje sjemena u skladu s člankom 5. stavkom 1., osim ako je nadležno tijelo države članice za fitosanitarne potrebe propisalo kemijsko tretiranje u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EC ( 25 ) za sve sorte određene vrste u području u kojem će se sjeme ili sjemenski krumpir koristiti.

3. Vrste za koje je utvrđeno da ekološki uzgojeno sjeme ili sjemenski krumpir postoje u svim dijelovima Zajednice u dostatnim količinama za znatan broj sorti utvrđene su u Prilogu X.

Vrste navedene u Prilogu X. ne smiju podlijegati odobravanju prema stavku 1. točki (b), osim ako je to opravdano jednim od razloga iz stavka 5. točke (d).

4. Države članice mogu prenijeti odgovornost za izdavanje odobrenja iz stavka 1. točke (b) na drugu javnu upravu pod svojim nadzorom ili na kontrolna tijela ili kontrolne ustanove iz članka 27. Uredbe (EZ) br. 834/2007.

5. Odobrenje za korištenje sjemena ili sjemenskog krumpira koji nisu iz ekološke proizvodnje može se izdati u sljedećim slučajevima:

(a) ako sorta vrste koju korisnik želi dobiti nije upisana u bazu podataka iz članka 48.;

(b) ako ni jedan dobavljač, što znači subjekt koji prodaje sjeme ili sjemenski krumpiri drugim subjektima, nije u mogućnosti isporučiti sjeme ili sjemenski krumpir prije sjetve ili sadnje u situacijama kada je korisnik naručio sjeme ili sjemenski krumpir u razumnom roku;

(c) ako sorta koju korisnik želi dobiti nije upisana u bazu podataka iz članka 48., a korisnik može dokazati da ni jedna od upisanih inačica iste vrste nije primjerena i da je stoga odobrenje bitno za njezin uzgoj;

(d) ako je to opravdano za korištenje u istraživanju, ispitivanju u malim terenskim pokusima ili za potrebe očuvanja sorte koje su odobrila nadležna tijela države članice.

6. Odobrenje se izdaje prije sjetve kulture.

7. Odobrenje se izdaje samo korisnicima pojedincima za jednu sezonu, a nadležno tijelo ili tijelo odgovorno za odobrenja upisuju odobrene količine sjemena ili sjemenskog krumpira.

8. Odstupajući od stavka 7., nadležno tijelo države članice može svim korisnicima izdati opće odobrenje:

(a) za određenu vrstu kada i ako je ispunjen uvjet utvrđen u stavku 5. točki (a);

(b) za određenu sortu kada i ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavku 5. točki (c).

Odobrenja iz prvog podstavka jasno se navode u bazi podataka iz članka 48.

9. Odobrenje se može izdati samo tijekom razdoblja za koja je baza podataka ažurirana u skladu s člankom 49. stavkom 3.







Odjeljak 3

Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koji se odnose na posebne teškoće čuvanja ekološki uzgojene stoke u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (d) Uredbe (EZ) br. 834/2007

Članak 46.

Posebne teškoće čuvanja ekološki uzgojene stoke

Konačna faza tova odraslih goveda za dobivanje mesa može se odvijati u zatvorenom prostoru, pod uvjetom da spomenuto razdoblje u zatvorenom ne prelazi jednu petinu njihovog životnog vijeka, a u svakom slučaju ne dulje od tri mjeseca.

▼M1







Odjeljak 3.a

Izvanredna pravila o proizvodnji u vezi s uporabom posebnih proizvoda i tvari u preradi u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 834/2007

Članak 46.a

Dodatak ekstrakta konvencionalnog kvasca

U slučaju kada se primjenjuju uvjeti utvrđeni u članku 22. stavku 2. točki (e) Uredbe (EZ) br. 834/2007, dodatak od maksimalno 5 % ekstrakta konvencionalnog kvasca ili autolizata supstratu (izračunatog u suhoj tvari) dopušten je u proizvodnji konvencionalnog kvasca u slučaju kada subjekti nisu u mogućnosti pribaviti ekstrakt kvasca ili autolizata dobivenog ekološkom proizvodnjom.

Dostupnost ekstrakta ekološkog kvasca ponovno se preispituje do 31. prosinca 2013. u svrhu povlačenja ove odredbe.

▼B







Odjeljak 4.

Pravila uzgoja u izuzetnim slučajevima koja se odnose na okolnosti katastrofe u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 834/2007

Članak 47.

Okolnosti katastrofe

Nadležno tijelo može privremeno odobriti:

▼M16

(a) kod visoke smrtnosti životinja uzrokovane zdravstvenim uvjetima ili okolnostima katastrofe, obnavljanje ili ponovnu uspostavu krda ili stada s neekološki uzgojenim životinjama, kada ekološki uzgojenih životinja nema, pod uvjetom da se za životinje iz neekološkog uzgoja primjenjuje odgovarajući prijelazni rok;

▼B

(b) kod visoke smrtnosti pčela uzrokovanih zdravstvenim uvjetima ili okolnostima katastrofe, ponovnu uspostavu pčelinjaka neekološki uzgojenim pčelama, kada nema ekoloških pčelinjaka;

(c) korištenje neekološke hrane za životinje u ograničenom razdoblju i u odnosu na posebno područje od strane pojedinačnih subjekta, kada dođe do gubitka u uzgoju hrane za životinje ili se uvedu ograničenja, posebno kao posljedice izvanrednih meteoroloških uvjeta, izbijanja zaraznih bolesti, onečišćenja otrovnim tvarima, ili kao posljedice požara;

(d) ishranu pčela ekološkim medom, ekološkim šećerom ili ekološkim šećernim sirupom kod dugotrajnih izvanrednih vremenskih uvjeta ili okolnosti katastrofe, koji otežavaju dobivanje nektara ili medljike;

▼M7

(e) primjena sumpornog dioksida do maksimalne količine koja se utvrđuje u skladu s Prilogom I. B Uredbi (EZ) br. 606/2009 ako je zbog iznimnih klimatskih uvjeta pojedine žetvene godine pogoršan sanitarni status ekološkoga grožđa u pojedinim zemljopisnim područjima jakim napadom bakterija ili gljivica, zbog kojeg vinari moraju upotrijebiti više sumpornog dioksida nego prethodnih godina kako bi dobili usporediv konačni proizvod;

▼M16

(f) kod visoke smrtnosti životinja akvakulture uzrokovane okolnostima navedenima u članku 57. stavku 1. točkama (a) do (d) Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća ( 26 ), obnavljanje ili ponovnu uspostavu stokova akvakulture s neekološki uzgojenim životinjama akvakulture, kada ekološki uzgojenih životinja nema, pod uvjetom da se barem posljednje dvije trećine trajanja proizvodnog ciklusa odvijaju pod ekološkim upravljanjem.

▼M7

Nakon odobrenja nadležnih tijela, pojedini vinogradari vode evidenciju o upotrebi gore navedenih izuzeća. Države članice obavješćuju jedna drugu i Komisiju o izuzećima koja su odobrile prema točkama (c) i (e) prvog stavka.

▼B







POGLAVLJE 7.

Baza podataka o sjemenu

Članak 48.

Baza podataka

1. Svaka država članica osigurava uvođenje informatizirane baze podataka za popisivanje sorata za koje na njezinom državnom području postoji sjeme ili sjemenski krumpir iz ekološke proizvodnje.

2. Bazu podataka mora voditi bilo nadležno tijelo države članice ili nadležno tijelo koje država članica odredi u tu svrhu (u nastavku „voditelj baze podataka”). Države članice također mogu imenovati javno tijelo ili privatno tijelo u drugoj zemlji.

3. Svaka država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o tijelu ili privatnom tijelu imenovanom za vođenje baze podataka.

Članak 49.

Upis

1. Sorte za koje postoji sjeme ili sjemenski krumpir iz ekološke proizvodnje upisuju se u bazu podataka iz članka 48. na zahtjev dobavljača.

2. Svaka sorta koja nije upisana u bazu podataka smatra se nedostupnom u smislu članka 45. stavka 5.

3. Svaka država članica odlučuje u kojem razdoblju godine treba redovito ažurirati bazu podataka za svaku vrstu ili skupinu vrsta koja se uzgaja na njezinom državnom području. Baza podataka sadržava podatke u pogledu spomenute odluke.

Članak 50.

Uvjeti za unos

1. Za potrebe upisa, dobavljač:

(a) dokazuje da je on ili posljednji subjekt, u slučajevima kada dobavljač radi samo s prethodno pakiranim sjemenom ili sjemenskim krumpirom, podlijegao sustavu kontrole iz članka 27. Uredbe (EZ) br. 834/2007;

(b) dokazuje da sjeme ili sjemenski krumpir koji se stavlja na tržište zadovoljava opće zahtjeve koji vrijede za sjeme i sjemenski krumpir;

(c) stavlja na raspolaganje sve podatke prema članku 51. ove Uredbe i obvezan je podatke ažurirati na zahtjev voditelja baze podataka ili kada je to potrebno kako bi se osiguralo da takav podatak bude pouzdan.

2. Voditelj baze podataka može, uz odobrenje nadležne vlasti države članice