(a)

Molarni pristup. Umjeravanje mjerača protoka sa SSV-om sastoji se od sljedećih koraka: i. Za svaki referentni molarni protok, Reynoldsov broj Re # izračunava se pomoću promjera suženja Venturijeve cijevi, d t [jednadžba (7-145)]. S obzirom na to da je za izračun Re# potrebna vrijednost dinamične viskoznosti μ, može se upotrijebiti specifični model viskoznosti za određivanje μ umjernog plina (obično je to zrak) vodeći se dobrom inženjerskom procjenom [jednadžba (7-146)]. Druga mogućnost je upotreba Sutherlandova modela izračuna viskoznosti pomoću tri koeficijenta kako bi se približno izračunala vrijednost μ (vidjeti tablicu 7.7.):



(7-145) pri čemu je: d t = promjer suženja SSV-a [m] M mix = molarna masa smjese [kg/mol] ṅ ref = referentni molarni protok [mol/s] te je, upotrebom Sutherlandova modela izračuna viskoznosti pomoću tri koeficijenta:



(7-146) pri čemu je: μ = dinamička viskoznost umjernog plina [kg/(mߦs)] μ 0 = Sutherlandova referentna viskoznost [kg/(m·s)] S = Sutherlandova konstanta [K] T 0 = Sutherlandova referentna temperatura [K] T in = apsolutna temperatura na ulazu u Venturijevu cijev [K]



Tablica 7.7. Parametri Sutherlandova modela izračuna viskoznosti pomoću tri koeficijenta Plin () μ 0 T0 S Raspon temperature uz dopuštenu pogrešku od ±2 % Granična vrijednost tlaka kg /(m·s) K K K kPa zrak 1,716 × 10– 5 273 111 od 170 do 1 900 ≤ 1 800 CO2 1,370 × 10– 5 273 222 od 190 do 1 700 ≤ 3 600 H2O 1,12 × 10– 5 350 1,064 od 360 do 1 500 ≤ 10 000 O2 1,919 × 10– 5 273 139 od 190 do 2 000 ≤ 2 500 N2 1,663 × 10– 5 273 107 od 100 do 1 500 ≤ 1 600 ( 1 ) Parametri iz tablica mogu se upotrebljavati samo za navedene čiste plinove. Parametri za izračun viskoznosti mješavina plinova ne smiju se kombinirati. ii. Određuje se jednadžba za izračun vrijednosti C d u odnosu na Re# uz primjenu uparenih vrijednosti za (Re# , C d). C d se izračunava prema jednadžbi (7-140), uvrštavajući C f dobiven jednadžbom (7-141), ili upotrebom bilo kojeg matematičkog izraza, uključujući polinome ili red potencija. Jednadžba (7-147) primjer je često upotrebljavanog matematičkog izraza za izračunavanje odnosa C d i Re# :



(7-147) iii. Za određivanje najprimjerenijih koeficijenata jednadžbe i izračun regresijske statistike jednadžbe te standardne pogreške procjene (SEE) i koeficijenta determinacije r 2, provodi se regresijska analiza najmanjih kvadrata, u skladu s Dodatkom 3. iv. Ako jednadžba ispunjava uvjete SEE < 0,5 % n ref max (ili 1E41 refmax) i r 2 ≥ 0,995, može se upotrijebiti za određivanje vrijednosti C d prilikom ispitivanja emisija, kao što je opisano u točki 3.6.3.(b). v. Ako nisu zadovoljeni uvjeti za SEE i r 2, dobra inženjerska procjena može zamijeniti umjerne podatke kako bi se zadovoljila regresijska statistika. Kako bi se zadovoljili uvjeti, potrebno je raspolagati s najmanje sedam umjernih podataka. vi. Ako izostavljanje podataka ne riješi problem netipičnih vrijednosti, moraju se poduzeti korektivne mjere. Na primjer, izabire se neki drugi matematički izraz za jednadžbu za izračun odnosa C d i Re# , provjeravaju se moguća curenja ili se ponavlja postupak umjeravanja. Ako se postupak ponavlja, prilikom mjerenja dopuštena odstupanja moraju biti manja, a raspon vremena može biti veći kako bi se omogućila stabilizacija protoka. vii. Jednom kada jednadžba ispunjava regresijske kriterije, može se primjenjivati isključivo za određivanje protoka koji se nalaze unutar raspona referentnih vrijednosti protoka koje ispunjavaju regresijske kriterije jednadžbe za izračun odnosa C d i Re# .