2015R0208 — HR — 14.10.2016 — 001.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

►B DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/208 оd 8. prosinca 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve funkcionalne sigurnosti vozila za homologaciju vozila za poljoprivredu i šumarstvo (Tekst značajan za EGP) ( L 042 17.2.2015, 1)

Promijenio:













▼B

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/208

оd 8. prosinca 2014.

o dopuni Uredbe (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve funkcionalne sigurnosti vozila za homologaciju vozila za poljoprivredu i šumarstvo

(Tekst značajan za EGP)







POGLAVLJE I.

PREDMET I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom određuju detaljni tehnički zahtjevi i postupci ispitivanja u pogledu funkcionalne sigurnosti, osim u pogledu kočnog učinka, za homologaciju i nadzor tržišta vozila za poljoprivredu i šumarstvo te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila u skladu s Uredbom (EU) br. 167/2013.

Članak 2.

Definicije

Primjenjuju se definicije Uredbe (EU) br. 167/2013. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:

(1) „vučna naprava” znači sastavni dio na traktoru namijenjen mehaničkoj vezi između traktora i vučnog vozila za vuču traktora ako ne može voziti na vlastiti pogon;

(2) „masa u neopterećenom stanju pripravnom za vožnju” znači masa neopterećenog vozila spremnog za uobičajenu uporabu i uključujući standardnu opremu u skladu sa specifikacijama proizvođača, rashladnim sredstvom, mazivima, gorivom, alatom i vozačem (računa se sa 75 kg) i isključujući dodatni pribor;

(3) „naprava za upravljanje” znači dio kojim vozač izravno rukuje kako bi upravljao traktorom;

(4) „sila na volanu” znači sila koju vrši vozač na napravu za upravljanje kako bi upravljao traktorom;

▼M1

(5) „uobičajene gume” znači tip ili tipovi guma s kojima proizvođač dostavi dotični tip vozila i koje su navedene u opisnom listu koji je u skladu s predloškom utvrđenim u članku 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/504 ( 1 );

(6) „uobičajene gusjenice” znači tip ili tipovi gusjenica s kojima proizvođač dostavi dotični tip vozila i koje su navedene u opisnom listu u skladu s predloškom utvrđenim u članku 2. Provedbene uredbe (EU) 2015/504;

▼B

(7) „retrovizor” znači svi uređaji namijenjeni da omoguće, unutar vidnog polja geometrijski definiranog u točki 5. Priloga IX., jasan pogled unatrag koji, u razumnim granicama, ne blokiraju sastavni dijelovi traktora ili putnici traktora;

(8) „unutarnji retrovizor” znači retrovizor koji je ugrađen unutar kabine ili okvira traktora;

(9) „razred retrovizora” znači svi retrovizori koji imaju jednu ili više zajedničkih značajki ili funkcija;

(10) „svjetlo” znači uređaj namijenjen za osvjetljivanje ceste (glavno svjetlo) ili za emitiranje svjetlosnog signala;

(11) „razmak kotača traktora” ili „razmak kotača vozila” znači udaljenost između vertikalnih ravnina okomitih na središnju uzdužnu ravninu traktora koja prolazi osovinama traktora ili vozila;

▼M1

(12) „opterećeno vozilo” znači vozilo opterećeno do svoje tehnički dopuštene najveće opterećene mase;

▼M1

(13) „kabina” znači struktura za vozača koja ga okružuje fizičkom preprekom i sprečava slobodan prolazak vanjskog zraka u vozačev prostor.

▼B







POGLAVLJE II.

ZAHTJEVI ZA FUNKCIONALNU SIGURNOST VOZILA

Članak 3.

Zahtjevi povezani s ugradnjom i dokazi s obzirom na funkcionalnu sigurnost

1. Proizvođač vozila za poljoprivredu i šumarstvo oprema sustavima, sastavnim dijelovima i zasebnim tehničkim jedinicama koji utječu na njihovu funkcionalnu sigurnost, a projektirani su, konstruirani i sastavljeni tako da osposobe vozilo za uobičajenu uporabu i održavanje prema uputama proizvođača u skladu s detaljnim tehničkim zahtjevima i postupcima ispitivanja utvrđenima u člancima 5. do 38.

2. Proizvođači fizičkim demonstracijskim ispitivanjem tijelu za homologaciju dokazuju da su vozila za poljoprivredu i šumarstvo koja su stavljena na tržište, registrirana ili puštena u uporabu u Uniji u sukladnosti sa zahtjevima za funkcionalnu sigurnost vozila utvrđenima u članku 17. Uredbe (EU) br. 167/2013 i Prilogu I. toj Uredbi te s detaljnim tehničkim zahtjevima i postupcima ispitivanja utvrđenima u člancima 5. do 38. ove Uredbe.

3. Proizvođači osiguravaju da su rezervni dijelovi koji se stavljaju na tržište ili koji se puštaju u uporabu u Uniji u sukladnosti s detaljnim tehničkim zahtjevima i postupcima ispitivanja utvrđenima u ovoj Uredbi.

4. Proizvođači nadležnom tijelu za homologaciju predaju opis poduzetih mjera za sprečavanje upletanja u sustav upravljanja pogona i njegove izmjene, uključujući kontrolna računala funkcionalne sigurnosti (ako su ugrađena).

Članak 4.

Primjena pravilnika UNECE-a

Na homologaciju tipa vozila za poljoprivredu i šumarstvo primjenjuju se pravilnici UNECE-a i njihove izmjene utvrđeni Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 5.

Tehničke specifikacije s obzirom na zahtjeve za funkcionalnu sigurnost i postupke ispitivanja

1. Postupci ispitivanja učinka funkcionalne sigurnosti provode se u skladu sa zahtjevima ispitivanja određenima u ovoj Uredbi.

2. Ispitivanja provodi ili njima prisustvuje tijelo za homologaciju ili tehnička služba ako ju je ovlastilo tijelo za homologaciju.

▼M1

3. Metode mjerenja i rezultati ispitivanja dostavljaju se tijelu za homologaciju na obrascu izvješća o ispitivanju u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) 2015/504.

▼B

Članak 6.

Zahtjevi u pogledu strukturne cjelovitosti vozila

Zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na strukturnu cjelovitost vozila iz članka 17. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 167/2013 provjeravaju se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 7.

Zahtjevi u pogledu najveće konstrukcijske brzine, regulatora brzine i uređaja za ograničenje brzine

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na brzinu, regulatore brzine i uređaje za ograničenje brzine iz članka 17. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom III. ovoj Uredbi.

Članak 8.

Zahtjevi u pogledu upravljanja za brze traktore

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na upravljanje za brze traktore iz članka 17. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom IV. ovoj Uredbi.

Članak 9.

Zahtjevi u pogledu upravljanja

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na upravljanje iz članka 17. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom V. ovoj Uredbi.

Članak 10.

Zahtjevi u pogledu brzinomjera

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na brzinomjere iz članka 17. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom VI. ovoj Uredbi.

Članak 11.

Zahtjevi u pogledu vidnog polja i brisača vjetrobranskog stakla

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na vidno polje i brisače vjetrobranskog stakla iz članka 17. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom VII. ovoj Uredbi.

Članak 12.

Zahtjevi u pogledu sigurnosnih stakala

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnosna stakla iz članka 17. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom VIII. ovoj Uredbi.

Članak 13.

Zahtjevi u pogledu vozačkih zrcala (retrovizora)

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na retrovizore iz članka 17. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom IX. ovoj Uredbi.

Članak 14.

Zahtjevi u pogledu sustava informiranja vozača

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na sustave informiranja vozača iz članka 17. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom X. ovoj Uredbi.

Članak 15.

Zahtjevi u pogledu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovih izvora

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na uređaje za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovih izvora iz članka 17. stavka 2. točke (d) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XI. ovoj Uredbi.

Članak 16.

Zahtjevi u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na ugradnje uređaja za osvjetljavanje iz članka 17. stavka 2. točke (d) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XII. ovoj Uredbi.

Članak 17.

Zahtjevi u pogledu zaštite putnika u vozilu, uključujući unutarnju opremu, naslone za glavu, sigurnosne pojasove i vrata vozila

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na zaštitu putnika u vozilu, uključujući unutarnju opremu, naslone za glavu, sigurnosne pojaseve i vrata vozila iz članka 17. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XIII. ovoj Uredbi.

Članak 18.

Zahtjevi u pogledu vanjskog izgleda vozila i dodatne opreme

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na vanjski izgled vozila i dodatnu opremu iz članka 17. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XIV. ovoj Uredbi.

Članak 19.

Zahtjevi u pogledu elektromagnetske kompatibilnosti

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na elektromagnetsku kompatibilnost iz članka 17. stavka 2. točke (g) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XV. ovoj Uredbi.

Članak 20.

Zahtjevi u pogledu zvučno upozornih naprava

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na zvučno upozorne naprave iz članka 17. stavka 2. točke (h) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XVI. ovoj Uredbi.

Članak 21.

Zahtjevi u pogledu sustava grijanja

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na sustave grijanja iz članka 17. stavka 2. točke (i) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XVII. ovoj Uredbi.

Članak 22.

Zahtjevi u pogledu naprava za sprečavanje neovlaštene upotrebe

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na naprave za sprečavanje neovlaštene upotrebe iz članka 17. stavka 2. točke (j) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XVIII. ovoj Uredbi.

Članak 23.

Zahtjevi u pogledu registarskih pločica

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na registarske pločice iz članka 17. stavka 2. točke (k) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XIX. ovoj Uredbi.

Članak 24.

Zahtjevi u pogledu propisanih pločica i oznaka

Zahtjevi koji se primjenjuju na propisane pločice i oznake iz članka 17. stavka 2. točke (k) Uredbe (EU) br. 167/2013 provjeravaju se u skladu s Prilogom XX. ovoj Uredbi.

Članak 25.

Zahtjevi u pogledu dimenzija i masa prikolice

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na dimenzije i mase prikolice iz članka 17. stavka 2. točke (l) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXI. ovoj Uredbi.

Članak 26.

Zahtjevi u pogledu najveće mase opterećenog vozila

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na najveću masu opterećenog vozila iz članka 17. stavka 2. točke (l) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXII. ovoj Uredbi.

Članak 27.

Zahtjevi u pogledu balastnih masa

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na balastne mase iz članka 17. stavka 2. točke (l) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXIII. ovoj Uredbi.

Članak 28.

Zahtjevi u pogledu sigurnosti električnih sustava

Zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnost električnih sustava iz članka 17. stavka 2. točke (m) Uredbe (EU) br. 167/2013 provjeravaju se u skladu s Prilogom XXIV. ovoj Uredbi.

Članak 29.

Zahtjevi u pogledu spremnika za gorivo

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na spremnike za gorivo iz članka 17. stavka 2. točaka (a) i (m) i članka 18. stavka 2. točke (l) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXV. ovoj Uredbi.

Članak 30.

Zahtjevi u pogledu stražnjih zaštitnih struktura

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na stražnje zaštitne strukture iz članka 17. stavka 2. točke (n) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXVI. ovoj Uredbi.

Članak 31.

Zahtjevi u pogledu bočne zaštite

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na bočnu zaštitu iz članka 17. stavka 2. točke (o) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXVII. ovoj Uredbi.

Članak 32.

Zahtjevi u pogledu platformi za teret

Postupci ispitivanja i zahtjevi koji se primjenjuju na platforme za teret iz članka 17. stavka 2. točke (p) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXVIII. ovoj Uredbi.

Članak 33.

Zahtjevi u pogledu naprava za vuču

Zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na naprave za vuču iz članka 17. stavka 2. točke (q) Uredbe (EU) br. 167/2013 provjeravaju se u skladu s Prilogom XXIX. ovoj Uredbi.

Članak 34.

Zahtjevi u pogledu guma

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na gume iz članka 17. stavka 2. točke (r) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXX. ovoj Uredbi.

Članak 35.

Zahtjevi u pogledu sustava za zaštitu od prskanja ispod kotača

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na sustave za zaštitu od prskanja ispod kotača iz članka 17. stavka 2. točke (s) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXXI. ovoj Uredbi.

Članak 36.

Zahtjevi u pogledu vožnje unatrag

Zahtjevi koji se primjenjuju na vožnju unatrag iz članka 17. stavka 2. točke (t) Uredbe (EU) br. 167/2013 provjeravaju se u skladu s Prilogom XXXII. ovoj Uredbi.

Članak 37.

Zahtjevi u pogledu gusjenica

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na gusjenice iz članka 17. stavka 2. točke (u) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXXIII. ovoj Uredbi.

Članak 38.

Zahtjevi u pogledu mehaničkih spojnica

Postupci ispitivanja i zahtjevi u pogledu učinka koji se primjenjuju na mehaničke spojnice iz članka 17. stavka 2. točke (v) Uredbe (EU) br. 167/2013 provode se i provjeravaju u skladu s Prilogom XXXIV. ovoj Uredbi.







POGLAVLJE III.

OBVEZE DRŽAVA ČLANICA

Članak 39.

Homologacija tipa vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica

S učinkom od 1. siječnja 2018., nacionalna tijela, kada je riječ o novim vozilima koja nisu u skladu s Uredbom (EU) br. 167/2013 i ovom Uredbom o funkcionalnoj sigurnosti, zabranjuju stavljanje na tržište, registraciju ili puštanje u uporabu takvih vozila.

Članak 40.

Nacionalna homologacija tipa vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica

Nacionalna tijela ne smiju odbiti dodjelu nacionalne homologacije tipa za tip vozila, sustav, sastavni dio ili zasebnu tehničku jedinicu zbog razloga koji se odnose na funkcionalnu sigurnost ako je vozilo, sustav, sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi, uz iznimku zahtjeva u pogledu sljedećih područja:

(a) dimenzije vozila i masa prikolice iz članka 25.;

(b) najveća dopuštena masa iz članka 26.;

(c) prosječni kontaktni tlak i najveće dopušteno opterećenje po gusjenici za traktore kategorije C iz članka 37.;

(d) signalne ploče i folije iz članka 16. za vozila kategorije S čija širina prelazi 2,55 m.







POGLAVLJE IV.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 41.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.









POPIS PRILOGA







Broj priloga Naziv priloga I. Popis primjenjivih pravilnika UNECE-a II. Zahtjevi u pogledu strukturne cjelovitosti vozila III. Zahtjevi u pogledu najveće konstrukcijske brzine, regulatora brzine i uređaja za ograničenje brzine IV. Zahtjevi u pogledu upravljanja za brze traktore V. Zahtjevi u pogledu upravljanja VI. Zahtjevi u pogledu brzinomjera VII. Zahtjevi u pogledu vidnog polja i brisača vjetrobranskog stakla VIII. Zahtjevi u pogledu sigurnosnih stakala IX. Zahtjevi u pogledu vozačkih zrcala (retrovizora) X. Zahtjevi u pogledu sustava informiranja vozača XI. Zahtjevi u pogledu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovih izvora XII. Zahtjevi u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje XIII. Zahtjevi u pogledu zaštite putnika u vozilu, uključujući unutarnju opremu, naslone za glavu, sigurnosne pojaseve i vrata vozila XIV. Zahtjevi u pogledu vanjskog izgleda vozila i dodatne opreme XV. Zahtjevi u pogledu elektromagnetske kompatibilnosti XVI. Zahtjevi u pogledu zvučno upozornih naprava XVII. Zahtjevi u pogledu sustava grijanja XVIII. Zahtjevi u pogledu naprava za sprečavanje neovlaštene upotrebe XIX. Zahtjevi u pogledu registarskih pločica XX. Zahtjevi u pogledu propisanih pločica i oznaka XXI. Zahtjevi u pogledu dimenzija i masa prikolice XXII. Zahtjevi u pogledu najveće mase opterećenog vozila XXIII. Zahtjevi u pogledu balastnih masa XXIV. Zahtjevi u pogledu sigurnosti električnih sustava XXV. Zahtjevi u pogledu spremnika za gorivo XXVI. Zahtjevi u pogledu stražnjih zaštitnih struktura XXVII. Zahtjevi u pogledu bočne zaštite XXVIII. Zahtjevi u pogledu platformi za teret XXIX. Zahtjevi u pogledu naprava za vuču XXX. Zahtjevi u pogledu guma XXXI. Zahtjevi u pogledu sustava za zaštitu od prskanja ispod kotača XXXII. Zahtjevi u pogledu vožnje unatrag XXXIII. Zahtjevi u pogledu gusjenica XXXIV. Zahtjevi u pogledu mehaničkih spojnica









PRILOG I.







Popis primjenjivih pravilnika UNECE-a Broj Pravilnika Predmet Niz izmjena Oznaka SL Primjenjivost ▼M1 1 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Obuhvaća sav važeći tekst do niza izmjena 02. SL L 177, 10.7.2010., str. 1. T i C ▼B 3 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 12. niza izmjena 02. L 323, 6.12.2011., str. 1. T, C, R i S 4 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 14. izvorne verzije Pravilnika Dopuna 15. izvorne verzije Pravilnika L 31, 31.1.2009., str. 35. L 4, 7.1.2012., str. 17. T, C, R i S 5 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Obuhvaća sav važeći tekst zaključno s nizom izmjena 03. L 162, 29.5.2014., str. 1. T i C 6 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 19. niza izmjena 01. Ispravak 1. Dopune 18. Dopuna 19. niza izmjena 01. L 177, 10.7.2010., str. 40. T, C, R i S ▼M1 6 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 18. niza izmjena 01. Ispravak 1. Dopune 18. Dodatak 19. nizu izmjena 01. SL L 177, 10.7.2010., str. 40. T, C, R i S ▼B 7 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Dopuna 16. niza izmjena 02. L 148, 12.6.2010., str. 1. T, C, R i S ▼M1 8 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Obuhvaća sav važeći tekst do niza izmjena 05. Ispravak 1. Revizije 4. Pravilnika SL L 177, 10.7.2010., str. 71. T i C ▼B 10 Elektromagnetska kompatibilnost Niz izmjena 04. Ispravak 1. Revizije 4. Dopuna 1. niza izmjena 04. L 254, 20.9.2012., str. 1. T i C 18 Naprave za sprečavanje neovlaštene upotrebe Dopuna 2. niza izmjena 03. L 120, 13.5.2010., str. 29. T i C 19 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 2. niza izmjena 03. L 177, 10.7.2010., str. 113. T i C ▼M1 20 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Obuhvaća sav važeći tekst do niza izmjena 03. SL L 177, 10.7.2010., str. 170. T i C ▼B 21 Unutarnja oprema – vrata Dopuna 3. niza izmjena 01. L 188, 16.7.2008., str. 32. T i C 23 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 17. izvorne verzije Pravilnika L 4, 17.1.2012., str. 18. T, C, R i S ▼M1 23 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 17. izvorne verzije Pravilnika SL L 4, 7.1.2012,. str. 18. T, C, R i S ▼B 25 Nasloni za glavu Niz izmjena 04. Ispravak 2. Revizije 1. Pravilnika L 215, 14.8.2010., str. 1. T i C 28 Zvučno upozorne naprave Dopuna 3. izvorne verzije Pravilnika L 323, 6.12.2011., str. 33. T i C 30 Gume Dopuna 15. niza izmjena 02. Dopuna 16. niza izmjena 02. L 201, 30.7.2008., str. 70. L 307, 23.11.2011., str. 1. T, R i S 31 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 7. niza izmjena 02. L 185, 17.7.2010., str. 15. T i C 37 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 34. niza izmjena 03. L 297, 13.11.2010., str. 1. T, C i R 38 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 15. izvorne verzije Pravilnika Ispravak 1. Dopune 12. Izmjene Pravilnika br. 38 koji uključuje Dopunu 15. izvorne verzije Pravilnika L 148, 12.6.2010., str. 55. L 4, 7.1.2012., str. 20. T i C 43 Sigurnosna stakla Dopuna 2. niza izmjena 01. L 42, 12.02.2014., str. 1. T i C 46 Vozačka zrcala (retrovizori) Dopuna 4. niza izmjena 02. Ispravak 1. Dopune 4. L 177, 10.7.2010., str. 211. T i C 48 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Dopuna 6. niza izmjena 04. Niz izmjena 05. L 323, 6.12.2011., str. 46. T, C, R i S 54 Gume Dopuna 16. izvorne verzije Pravilnika Dopuna 17. izvorne verzije Pravilnika L 183, 11.7.2008., str. 41. L 307, 23.11.2011., str. 2. T, R i S 55 Mehaničke spojnice Dopuna 1. niza izmjena 01. L 227, 28.8.2010., str. 1. T, C, R i S 62 Naprave za sprečavanje neovlaštene upotrebe Dopuna 2. izvorne verzije Pravilnika L 89, 27.3.2013., str. 37. T i C 69 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Dopuna 5. niza izmjena 01. L 200, 31.7.2010., str. 1. T i C T, C, R i S 73 Bočna zaštita Niz izmjena 01. L 122, 8.5.2012., str. 1. R3b i R4B 75 Gume Dopuna 13. izvorne verzije Pravilnika L 84, 30.3.2011., str. 46. T, R i S 77 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Dopuna 14. izvorne verzije Pravilnika L 4, 7.1.2012., str. 4. T, C, R i S ▼M1 77 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Dopuna 14. izvorne verzije Pravilnika SL L 4, 7.1.2012,. str. 21. T, C, R i S ▼B 79 Upravljanje za brze traktore Dopuna 3. niza izmjena 01. L 137, 27.5.2008., str. 25. Tb i Cb 81 Vozačka zrcala (retrovizori) Dopuna 2. izvorne verzije Pravilnika L 185, 13.7.2012., str. 1. T i C sa sjedalom (sedlom) i upravljačem 87 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 14. izvorne verzije Pravilnika Ispravak 1. Revizije 2. Dopuna 15. izvorne verzije Pravilnika L 164, 30.6.2010., str. 46. L 4, 7.1.2012., str. 24. T i C 89 Najveća konstrukcijska brzina, regulatori brzine i uređaji za ograničenje brzine Dopuna 1. izvorne verzije Pravilnika L 158, 19.6.2007., str. 1. T i C 91 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 11. izvorne verzije Pravilnika Dopuna 12. izvorne verzije Pravilnika Dopuna 13. izvorne verzije Pravilnika L 164, 30.6.2010., str. 69. L 4, 7.1.2012., str. 27. R i S 98 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 4. niza izmjena 01. L 176, 14.6.2014., str. 64. T i C 99 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 5. izvorne verzije Pravilnika L 164, 30.6.2010., str. 151 T i C 104 Ugradnja uređaja za osvjetljavanje Izmjene koje obuhvaćaju sav važeći tekst zaključno s: Dopunom 7. izvorne verzije Pravilnika L 75, 14.3.2014., str. 29. T, C, R i S 106 Gume Dopuna 8. izvorne verzije Pravilnika L 257, 30.9.2010., str. 231. T, R i S 112 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Dopuna 12. izvorne verzije Pravilnika L 230, 31.8.2010., str. 264. T i C 113 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Izmjene koje obuhvaćaju sav važeći tekst zaključno s Dopunom 3. niza izmjena 01 L 176, 14.6.2014., str. 128. T i C 117 Gume Niz izmjena 02. Ispravak 1. niza izmjena 02 Ispravak 2. niza izmjena 02 Ispravak 3. niza izmjena 02 L 307, 23.11.2011., str. 3. T, R i S 119 Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovi izvori Izmjene koje obuhvaćaju sav važeći tekst zaključno s Dopunom 3. niza izmjena 01 L 89, 25.3.2014., str. 101. T i C 122 Sustavi grijanja Ispravak 2. izvorne verzije Pravilnika Dopuna 1. izvorne verzije Pravilnika L 164, 30.6.2010., str. 231. T i C 123 Sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja Obuhvaća sav važeći tekst zaključno s Dopunom 4. izvorne verzije Pravilnika L 222, 24.8.2010., str. 1. T i C 128 Osvjetljavajuća dioda (LED) kao izvor svjetlosti Obuhvaća sav važeći tekst zaključno s Dopunom 2. izvorne verzije Pravilnika L 162, 29.5.2014., str. 43. T, C i R









PRILOG II.

Zahtjevi u pogledu strukturne cjelovitosti vozila

1. Vozila moraju biti konstruirana i izrađena tako da su dovoljno robusna da podnose svoju namjenu tijekom uobičajenog vijeka trajanja uzimajući u obzir redovito i planirano održavanje i posebne prilagodbe opreme koje su jasno i jednoznačno određene u priručniku s uputama za upotrebu koji je isporučen uz vozilo. O tome proizvođač vozila dostavlja potpisanu izjavu.

2. Sklop i konstrukcija vozila u tvornicama za sastavljanje, a naročito u procesima koji se odnose na okvir vozila, podvozje i/ili nadogradnju i pogonski sklop moraju biti obuhvaćeni sustavom osiguranja kvalitete kako bi se osiguralo da su bitne mehaničke veze poput zavara i navoja kao i ostale mehaničke karakteristike na primjeren način pregledane i provjerene.

3. Homologacijsko tijelo provjerava sustav osiguranja kvalitete u sklopu mjera za sukladnost proizvodnje iz članka 28. Uredbe (EU) br. 167/2013.

4. Homologacijsko tijelo provjerava može li u slučaju opoziva zbog ozbiljnog sigurnosnog rizika na zahtjev homologacijskom tijelu i Europskoj komisiji biti bez odgode dostavljena specifična analiza konstrukcije vozila, sastavnih dijelova i/ili dijelova, provedena na temelju inženjerskih proračuna, metoda virtualnog ispitivanja i/ili ispitivanja konstrukcije.

5. Homologacija vozila ne smije se izdati ako postoje razlozi za sumnju da proizvođač vozila nije sposoban dostaviti analizu iz točke 4. Ova se sumnja može odnositi na dostupnost ili postojanje takve analize (npr. zahtjev za homologaciju tipa ograničene serije vozila od neetabliranog proizvođača kojeg zastupa strana koja vjerojatno nema primjeren pristup takvoj analizi).









PRILOG III.

Zahtjevi u pogledu najveće konstrukcijske brzine, regulatora brzine i uređaja za ograničenje brzine

1. Definicije

Za potrebe ovog Priloga:

1.1. „regulator brzine” znači uređaj koji se upotrebljava za mjerenje i regulaciju brzine vrtnje motora i/ili brzine vozila;

1.2. „pogonski sklop” znači skupina sastavnih dijelova koji proizvode snagu i prenose je na površinu ceste, uključujući motor, prijenosnik snage, prijenosna vratila, diferencijale i pogonske kotače ili gusjenice;

1.3. „neovlašteni zahvat” znači neovlaštene preinake koje mogu ugroziti funkcionalnu sigurnost, posebno povećanjem radnih značajki vozila te štetno djelovati na okoliš;

1.4. „uređaj za ograničenje brzine” znači uređaj čija je glavna funkcija upravljanje napajanjem motora gorivom kako bi se brzina vozila ograničila na određenu vrijednost.

ZAHTJEVI

2. Najveća konstrukcijska brzina

2.1. Za homologacijska ispitivanja prosječna brzina mjeri se na ravnoj stazi po kojoj se traktor kreće u oba smjera s letećim startom. Tlo staze mora biti stabilizirano; staza mora biti ravna i duljine najmanje 100 metara; međutim, staza može uključivati nagibe manje od 1,5 %.

2.2. Tijekom ispitivanja traktor mora biti neopterećen i u voznom stanju bez utega ili posebne opreme, a tlakovi guma moraju biti oni navedeni za upotrebu na cesti.

2.3. Tijekom ispitivanja traktor mora biti opremljen novim pneumatskim gumama s najvećim polumjerom kotrljanja gume, izraženim indeksom za brzinu polumjera, koji je proizvođač naveo za traktor.

2.4. Tijekom ispitivanja mora se upotrijebiti prijenosni omjer koji proizvodi najveću brzinu vozila pri čemu je zaklopka za snagu u potpuno otvorenom položaju.

2.5. Kako bi se uzelo u obzir neizbježne greške, osobito zbog tehnike mjerenja i povećanja brzine vrtnje motora s djelomičnim opterećenjem, za homologacijsko ispitivanje prihvatljiva je izmjerena brzina koja prelazi vrijednost najveće konstrukcijske brzine za 3 km/h. Dopušteno je i dodatno odstupanje od 5 % kako bi se uzelo u obzir razlike zbog veličine guma.

▼M1

2.6. Kako bi homologacijska tijela mogla izračunati najveću teoretsku brzinu, proizvođač kao smjernicu mora navesti prijenosni omjer, stvarni pomak pogonskih kotača prema naprijed koji odgovara jednom cijelom okretaju kotača te broj okretaja po minuti pri najvećoj snazi motora ili brzinu vrtnje pri kojoj počinje prekid dovoda goriva pri punom opterećenju s potpuno otvorenom zaklopkom za snagu, ovisno što je veće, i s regulatorom brzine, ako je ugrađen, namještenim prema specifikaciji proizvođača. Najveća teoretska brzina izračunava se bez dopuštenih odstupanja iz točke 2.5.

▼B

3. Regulator brzine

3.1. Ako proizvođač ugrađuje regulator brzine kao dio standardne opreme, on se mora ugraditi i konstruirati tako da je traktor u skladu s odredbama iz prethodne točke 2. o najvećoj konstrukcijskoj brzini.

4. Zahtjevi u pogledu uređaja za ograničenje brzine i mjera sprečavanja neovlaštenog zahvata na pogonskom sklopu i uređaju za ograničenje brzine (mjere protiv neovlaštenog zahvata)

4.1. Zahtjevi u pogledu uređaja za ograničenje brzine

Vozila kategorija T i C čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 60 km/h moraju biti opremljena podesivim uređajima za ograničenje brzine koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Priloga.

4.1.1. Podesivi uređaji za ograničenje brzine moraju ispunjavati zahtjeve za vozila kategorija N2 i N3 utvrđene u točkama 1. i 2., djelu II. točki 13.2., dijelu III. točkama 21.2. i 21.3., Prilogu 5. točki 1. i Prilogu 6. Pravilniku UNECE-a br. 89 kako je naveden u Prilogu I.

4.2. Mjere protiv neovlaštenog zahvata na pogonskom sklopu i uređaju za ograničenje brzine

4.2.1. Svrha i područje primjene

Cilj je mjer protiv neovlaštenog zahvata na pogonskom sklopu osigurati da vozilo koje u trenutku homologacije ispunjava zahtjeve za učinak na okoliš i radni učinak pogonskog sklopa, zahtjeve za izradu vozila i zahtjeve u pogledu funkcionalne sigurnosti ostane sukladno s tim zahtjevima tijekom svojeg radnog vijeka i da se spriječi nastanak štetnih promjena na pogonskom sklopu vozila koje negativno utječu na funkcionalnu sigurnost i/ili okoliš.

4.3. Opći zahtjevi

4.3.1. Proizvođač osigurava dostavu potrebnih informacija te, prema potrebi, potrebnih vozila, pogonskih sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica homologacijskom tijelu i tehničkoj službi kako bi oni mogli provjeriti jesu li ispunjeni zahtjevi iz ovog Priloga.

4.3.2. Proizvođač u zahtjevu za homologaciju tipa izjavljuje da neće stavljati na tržište zamjenjive sastavne dijelove koji bi mogli povećati radni učinak pogonskog sklopa iznad onoga koji se primjenjuje na odgovarajuću varijantu.

4.4. Proizvođač osigurava sukladnost homologiranog vozila sa sljedećim točkama o sigurnosti elektroničkog sustava kojima se ograničava radni učinak vozila.

4.4.1. Za vozila opremljena električnim/elektroničkim uređajima za ograničenje radnog učinka pogonskog sklopa proizvođač tehničkim službama dostavlja podatke i dokaze kojima se dokazuje da preinaka ili odspajanje uređaja ili njegova sustava ožičenja neće povećati radni učinak pogonskog sklopa.

4.4.2. Sva vozila opremljena elektroničkom kontrolom imaju zaštitu koja sprečava preinaku, osim uz dozvolu proizvođača. Proizvođač odobrava preinake ako su te preinake nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, tehnički pregled, naknadnu ugradnju ili popravak vozila.

4.4.3. Svi računalni kodovi ili radni parametri koji se mogu reprogramirati napravljeni su tako da su otporni na neovlaštene zahvate.

4.4.4. Ne smije biti moguće mijenjati računalno kodirane radne parametre pogonskog sklopa bez upotrebe posebnih alata i postupaka, npr. lemljenih ili zalivenih sastavnih dijelova računala, zabrtvljenih ili zalemljenih računalnih kućišta.

4.4.5. Svi su memorijski čipovi za umjeravanje koji se mogu izvaditi zaliveni, zatvoreni u zabrtvljenom kućištu ili zaštićeni elektroničkim algoritmima i njihova zamjena nije moguća bez upotrebe posebnih alata i postupaka.

4.4.6. Proizvođači koji upotrebljavaju računalne sustave koji se mogu programirati (npr. elektronički izbrisive programibilne memorije koje se mogu samo čitati, EEPROM) onemogućavaju neovlaštenu promjenu programa. Proizvođači uključuju poboljšane strategije zaštite protiv neovlaštenog zahvata i svojstva za zaštitu od upisa koja zahtijevaju elektronički pristup računalu koje održava proizvođač i kojemu imaju pristup i neovisni operatori uz upotrebu odgovarajuće zaštite

4.4.7. Pohranjene šifre neispravnosti u sustavu ugrađene dijagnostike pogonskog sklopa ili upravljačke jedinice (jedinica) motora, odnosno brojčane ili alfanumeričke identifikacijske oznake kojima se identificira ili označava neka neispravnost u njima, ne brišu se pri odspajanju ugrađenog računala iz izvora energije ili pri odspajanju ili kvaru akumulatora vozila ili uzemljenja.









PRILOG IV.

Zahtjevi u pogledu upravljanja za brze traktore

1. Za vozila kategorija Tb i Cb čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 60 km/h primjenjuju se zahtjevi utvrđeni u odjeljcima 2., 5. i 6. te prilozima 4. i 6. Pravilniku UNECE-a br. 79 kako je naveden u Prilogu I.

1.1. Za upravljanje vozilima kategorija Tb i Cb čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 40 km/h i manja od 60 km/h primjenjuju se zahtjevi norme ISO 10998:2008, izmjena 1:2014.

1.2. Radnja upravljanja traktorima kategorije Cb u skladu je s točkom 3.9. Priloga XXXIII.

2. Zahtjevi u pogledu sile na volanu za vozila iz točke 1. jednaki su zahtjevima za vozila kategorije N2 utvrđenima u odjeljku 6. Pravilnika UNECE-a br. 79 kako je naveden u Prilogu I. Za vozilo opremljeno sjedalom (sedlom) i upravljačem, na sredini držača trebala bi se primjenjivati jednaka sila na volanu.









PRILOG V.

Zahtjevi u pogledu upravljanja

▼M1

1. Definicije

Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se definicije iz odjeljka 1. Priloga XXXIII. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

▼B

1.1. „uređaj za upravljanje” znači svaki uređaj koji je namijenjen da promijeni smjer gibanja traktora. Može se smatrati da uređaj za upravljanje uključuje napravu za upravljanje, prijenosni mehanizam i upravljane kotače te, po potrebi, posebni uređaj za proizvodnju pomoćne ili neovisne sile;

1.2. „prijenosni mehanizam” znači svi sastavni dijelovi između naprave za upravljanje i upravljanih kotača, osim posebnog uređaja iz točke 1.3. Prijenosni mehanizam može biti mehanički, hidraulički, pneumatski, električni ili kombinacija svakog od njih;

1.3. „posebni uređaj” znači dio uređaja za upravljanje kojim se proizvodi pomoćna ili neovisna sila. Pomoćna ili neovisna sila može se proizvesti mehaničkim, hidrauličkim, pneumatskim ili električnim sustavom ili svakom njihovom kombinacijom (npr. uljnom pumpom, zračnom pumpom ili akumulatorom itd.);

1.4. „uređaj za upravljanje s pomoćnom silom” znači uređaj u kojem se sile za zakretanje upravljanih kotača proizvode snagom vozačevih mišića i posebnim uređajem; to uključuje uređaj za upravljanje u kojem se sile upravljanja uobičajeno proizvode posebnim uređajem, ali koji u slučaju kvara posebnog uređaja omogućuje da se za upravljanje upotrijebi snaga vozačevih mišića;

1.5. „servouređaj za upravljanje” znači uređaj u kojem se sile za zakretanje upravljanih kotača proizvode samo posebnim uređajem;

1.6. „diferencijalno upravljanje” znači metoda upravljanja kotačima ili gusjenicama kojom se usmjeravanje traktora vrši stvaranjem različite brzine vrtnje između kotača ili gusjenica s lijeve i desne strane;

1.7. „upravljani kotači” znači jedno od sljedećeg: (a) kotači čiji se smjer u odnosu na uzdužnu os traktora može izravno ili posredno mijenjati radi promjene smjera gibanja traktora, (b) svi kotači zglobnih traktora, (c) kotači na istoj osovini, čije se obodne brzine mogu mijenjati radi promjene smjera gibanja traktora.

ZAHTJEVI U POGLEDU KONSTRUKCIJE, UGRADNJE I PREGLEDA

2. Opći zahtjevi

2.1. Uređaj za upravljanje mora osiguravati lako i sigurno upravljanje traktorom te zadovoljavati posebne zahtjeve navedene u točki 3.

2.2. Radnja upravljanja traktorima kategorije C u skladu je sa zahtjevima iz točke 3.9. Priloga XXXIII.

2.3. ►M1 Zahtjevi iz točke 2.2. ne primjenjuju se na traktore kategorije C s čeličnim lančanim gusjenicama koji su opremljeni diferencijalnim upravljanjem. ◄ Razlika u brzini vrtnje iz točke 1.6. postiže se kombinacijom mehaničkih sastavnih dijelova, poput kočnica i diferencijala, ili odvojenim prijenosom na lijevu i desnu stranu, poput odvojenih hidrostatskih prijenosa. ►M1 Ako je sustav upravljanja u kombinaciji s kočnim sustavom, primjenjuju se zahtjevi utvrđeni Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2015/68 ( 2 ). ◄

3. Posebni zahtjevi

3.1. Naprava za upravljanje

3.1.1. Naprava za upravljanje mora biti prikladna za upotrebu i držanje za predvidivi raspon odraslih vozača u smislu razlika u njihovoj veličini i snazi. Mora biti konstruirana tako da omogućava postupnu promjenu smjera. Smjer pomicanja naprave za upravljanje mora odgovarati željenoj promjeni smjera traktora.

3.1.2. Sila pokretanja koja je potrebna da se iz položaja vožnje ravno naprijed dosegne krug zaokretanja s polumjerom 12 m ne smije prekoračiti 25 daN. Ako se u slučaju uređaja za upravljanje s pomoćnom silom koji nije povezan s drugom opremom prekine dovod pomoćne sile, potrebna sila pokretanja ne smije prekoračiti 60 daN.

3.1.3. Kako bi se provjerilo zadovoljavanje zahtjeva u točki 3.1.2., traktor mora opisati na suhoj ravnoj površini koja osigurava dobro prianjanje guma spiralno gibanje pri brzini od 10 km/h iz položaja za vožnju ravno naprijed. Sila pokretanja na napravi za upravljanje mora se bilježiti do trenutka dok ne dosegne položaj koji odgovara ulasku traktora u krug zaokretanja s polumjerom 12 m. Trajanje manevra (vrijeme od trenutka kad se naprava za upravljanje prvi put aktivira do trenutka kad dosegne položaj u kojemu se obavljaju mjerenja) ne smije prekoračiti pet sekundi u uobičajenim uvjetima, a osam sekundi u slučaju kvara posebnog uređaja. Mora se izvršiti jedan manevar ulijevo i jedan udesno. Pri ispitivanju traktor mora biti opterećen do svoje najveće tehnički dopuštene mase; tlak u gumama i raspodjela mase između osovina moraju biti u skladu s uputama proizvođača. Osobito tlak u gusjenicama ne smije prijeći vrijednost utvrđenu u točki 3.3. Priloga XXXIII.

3.2. Prijenosni mehanizam

3.2.1. Uređaj za upravljanje ne smije uključivati električni ili potpuno pneumatski prijenosni mehanizam.

3.2.2. Prijenosni mehanizam mora biti konstruiran tako da zadovoljava sve radne zahtjeve. Mora biti lako dostupan za održavanje i pregled.

3.2.3. U slučaju prijenosnog mehanizma koji nije isključivo hidraulički, upravljanje traktorom mora biti moguće čak i u slučaju zatajenja hidrauličkih ili pneumatskih sastavnih dijelova prijenosnog mehanizma.

3.2.4. Prijenosni mehanizam u kojem se sile prenose samo hidrauličkim sredstvima i posebni uređaj moraju zadovoljavati sljedeće zahtjeve: 3.2.4.1. jedan ili više uređaja za ograničavanje tlaka moraju štititi cjelokupni hidraulički sustav ili njegove dijelove od previsokog tlaka; 3.2.4.2. uređaji za ograničavanje tlaka moraju biti namješteni tako da se ne prekorači tlak T koji je jednak najvećem radnom tlaku koji je odredio proizvođač; 3.2.4.3. značajke i dimenzije cijevne instalacije moraju biti takve da cijevi izdrže četverostruki tlak T (koji dopuštaju uređaji za ograničavanje tlaka), a ona mora biti zaštićena i raspoređena tako da opasnosti od oštećenja od udaraca ili trešnje budu smanjene na najmanju mjeru te da se opasnost od oštećenja trljanjem može smatrati zanemarivom.

3.3. Upravljani kotači

3.3.1. Svi kotači mogu biti upravljani kotači.

3.4. Posebni uređaj

3.4.1. Posebni uređaj koji se upotrebljava u svim vrstama uređaja za upravljanje dopušten je u sljedećim okolnostima: 3.4.1.1. ako je traktor opremljen uređajem za upravljanje s pomoćnom silom, mora se moći voziti čak i slučaju kvara posebnog uređaja. Ako uređaj za upravljanje s pomoćnom silom nema vlastiti izvor energije, mora biti opremljen spremnikom energije. Taj spremnik energije može se nadomjestiti neovisnom napravom koja osigurava opskrbu uređaja za upravljanje energijom prije svih drugih sustava koji su spojeni na zajednički izvor energije. ►M1 Ne dovodeći u pitanje zahtjeve propisane Uredbom (EU) 2015/68, ako postoji hidraulička veza hidrauličkog uređaja za upravljanje i hidrauličkog kočnog uređaja te ako se oba opskrbljuju iz istoga izvora energije, sila potrebna za aktiviranje uređaja za upravljanje ne smije prekoračiti 40 daN ako bilo koji od sustava otkaže. ◄ Ako je izvor energije stlačeni zrak, spremnik zraka mora biti zaštićen nepovratnim ventilom. Kad silu za upravljanje u uobičajenim okolnostima osigurava samo posebni uređaj, uređaj za upravljanje s pomoćnom silom mora biti opremljen napravom koja u slučaju kvara posebnog uređaja mora optičkim ili zvučnim signalom upozoriti na takav kvar ako sila pokretanja prekorači 25 daN; 3.4.1.2. ako je traktor opremljen servouređajem za upravljanje i pod uvjetom da takav uređaj ima potpuno hidraulički prijenosni mehanizam, u slučaju kvara posebnog uređaja ili motora mora biti moguće obaviti oba manevra određena u točki 3.1.3. upotrebom posebnog dodatnog uređaja. Posebni dodatni uređaj može biti spremnik stlačenog zraka ili plina. Uljna pumpa ili kompresor mogu se upotrijebiti kao posebni dodatni uređaj ako taj uređaj pogoni vrtnja traktorskih kotača s kojima je u nerastavljivoj vezi. U slučaju kvara posebnog uređaja optički ili zvučni signal mora upozoriti na takav kvar. 3.4.1.2.1. Ako je posebni uređaj pneumatski, on mora biti opremljen spremnikom stlačenog zraka zaštićenim nepovratnim ventilom. Kapacitet spremnika stlačenog zraka mora se izračunati tako da je moguće napraviti najmanje sedam potpunih okretaja (od jedne do druge krajnje točke) prije nego što tlak u spremniku padne na polovinu njegova radnog tlaka. Ispitivanje se mora obaviti s upravljanim kotačima podignutima iznad tla.

4. Proizvođači mogu odabrati hoće li primjenjivati zahtjeve iz ovog Priloga ili zahtjeve iz Priloga IV.









PRILOG VI.

Zahtjevi u pogledu brzinomjera

1. Definicije

Za potrebe ovog Priloga:

1.1. „uobičajeni radni tlak” znači tlak puhanja zračnice u hladnom stanju koji je odredio proizvođač vozila uvećan za 0,2 bara;

1.2. „brzinomjer” znači dio uređaja brzinomjera koji je namijenjen da u svakom trenutku vozaču pokazuje brzinu njegova vozila.

2. Zahtjevi

2.1. Svi traktori čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 30 km/h moraju biti opremljeni brzinomjerom u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovom Prilogu. 2.1.1. Svi traktori kategorija T4.1 i C4.1 čija najveća konstrukcijska brzina nije veća od 30 km/h moraju biti opremljeni brzinomjerom u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovom Prilogu. 2.1.2. Brojčanik brzinomjera mora biti postavljen u izravnom vidnom polju vozača te mora biti jasno čitljiv i po danu i u noći. Raspon naznačenih brzina mora biti dovoljno velik da obuhvati najveću brzinu koju je odredio proizvođač za taj tip vozila.

2.2. Kad je brzinomjer s ljestvicom umjesto digitalnog očitavanja, ljestvica mora biti jasno čitljiva. 2.2.1. Podjela ljestvice mora biti po 1, 2, 5 ili 10 km/h. Brojčane vrijednosti brzine moraju biti prikazane na brojčaniku na sljedeći način: 2.2.1.1. kad najveća vrijednost na brojčaniku ne prelazi 40 km/h, odsječci između brojčano označenih vrijednosti brzine prikazanih na ljestvici ne smiju prelaziti 10 km/h, a podjela između njih ne smije prelaziti 5 km/h; 2.2.1.2. kad najveća vrijednost na brojčaniku prelazi 40 km/h, odsječci između brojčano označenih vrijednosti brzine prikazanih na ljestvici ne smiju prelaziti 20 km/h, a podjela između njih ne smije prelaziti 5 km/h. 2.2.2. Države članice u kojima se brzina vozila na datum stupanja na snagu ove Uredbe mjeri u miljama na sat smiju zahtijevati da vozila koja se prodaju u njihovim državama budu opremljena brzinomjerom na kojem su označeni kilometri po satu i milje po satu, u skladu s Direktivom 2009/3/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ). U slučaju brzinomjera proizvedenih za prodaju u bilo kojoj državi u kojoj se upotrebljava britanski sustav jedinica, na brzinomjeru moraju biti označeni i mph (milje na sat) s podjelom ljestvice po 1, 2, 5 ili 10 mph. Odsječci između brojčano označenih vrijednosti brzine ne smiju prelaziti 20 mph. 2.2.3. Nije potrebno da odsječci između prikazanih vrijednosti brzina budu jednaki.

2.3. Točnost brzinomjera ispituje se u skladu sa sljedećim postupkom: 2.3.1. vozilo treba opremiti jednim od tipova gume ili gusjenice za uobičajenu ugradnju. Ispitivanje se ponavlja za sve tipove brzinomjera koje je proizvođač naveo za ugradnju; 2.3.2. opterećenje osovine koja pogoni brzinomjer mora odgovarati dijelu mase u voznom stanju koji preuzima ta osovina; 2.3.3. referentna temperatura na brzinomjeru mora biti 23 ± 5 °C; 2.3.4. tijekom svakog ispitivanja tlak guma mora biti jednak uobičajenom radnom tlaku; 2.3.5. vozilo se ispituje pri sljedeće tri brzine: 20, 30 i 40 km/h, ili za brze traktore 80 % najveće brzine koju je naveo proizvođač; 2.3.6. točnost mjernog uređaja koji se upotrebljava za mjerenje stvarne brzine vozila mora biti najmanje ± 1,0 %; 2.3.6.1. površina ispitne staze mora biti ravna i suha te osiguravati potrebno prianjanje.

2.4. Pokazana brzina nikada ne smije biti manja od stvarne brzine. Pri ispitnim brzinama koje su navedene u točki 2.3.5. između brzine (V1) očitane na brzinomjeru i stvarne brzine (V2) mora postojati sljedeći odnos:

.









PRILOG VII.

Zahtjevi u pogledu vidnog polja i brisača vjetrobranskog stakla

Vozila kategorija T i C moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

1. norme ISO 5721-1:2013 o prednjem vidnom polju i brisačima vjetrobranskog stakla;

▼M1

2. dio koji se odnosi na vidno polje uz traktor u normi ISO 5721-2:2014 o vidnom polju iza i pokraj poljoprivrednih traktora. Zahtjevi iz točke 5.1.3. norme ISO 5721-2:2014 mogu se ispunjavati kombinacijom izravnog i neizravnog gledanja.

▼B









PRILOG VIII.

Zahtjevi u pogledu sigurnosnih stakala

1. Definicije

Za potrebe ovog Priloga:

1.1. „referentna točka vozačevih očiju” znači dogovorno utvrđen položaj očiju vozača traktora, zamišljeno spojenih u jednu točku. Ta točka smještena je u ravnini usporednoj sa središnjom uzdužnom ravninom traktora i prolazi kroz središte sjedala, 700 mm vertikalno iznad crte sjecišta te ravnine i površine sjedala te je udaljena 270 mm u smjeru oslonca zdjelice od vertikalne ravnine koja prolazi kroz prednji rub površine sjedala okomito na središnju uzdužnu ravninu traktora (Slika 1.). Tako određena referentna točka odnosi se na nezaposjednuto sjedalo ugrađeno u središnjem položaju kako ga je odredio proizvođač traktora.

1.2. „sigurnosna stakla potrebna za vozačevo stražnje vidno polje” znači sva stakla postavljena iza ravnine koja prolazi kroz referentnu točku vozačevih očiju okomito na središnju uzdužnu ravninu vozila, kroz koja vozač može vidjeti cestu kada vozi ili manevrira vozilom.

2. Zahtjevi

2.1. Stakla vozila kategorije T moraju ispunjavati zahtjeve Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. ovoj Uredbi, osim Priloga 21. tom Pravilniku UNECE-a.

2.2. Stakla vozila kategorije C moraju ispunjavati iste zahtjeve koji su utvrđeni za odgovarajuća vozila u kategoriji T.

2.3. Ugradnja sigurnosnih stakala na vozila kategorija T i C čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 60 km/h mora biti u skladu s odredbama za vozila kategorije N u Prilogu 21. Pravilniku UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I.

2.4. Ugradnja sigurnosnih stakala na vozila kategorija T i C čija najveća konstrukcijska brzina nije veća od 60 km/h. 2.4.1. Sigurnosna stakla ugrađuju se tako da osiguraju visoku razinu sigurnosti za putnike, a posebno da vozaču osiguraju visoku razinu vidljivosti u svim prometnim uvjetima, ne samo sprijeda već i odostraga i bočno. 2.4.2. Sigurnosna stakla ugrađuju se tako da, unatoč naprezanjima kojima je vozilo izloženo u uobičajenim uvjetima vožnje, ostaju na mjestu i putnicima u vozilu nastavljaju osiguravati vidljivost i sigurnost. 2.4.3. Sigurnosna stakla nose odgovarajuću homologacijsku oznaku sastavnog dijela određenu u stavku 5.4. Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. iza koje slijedi, ako se to zahtijeva, jedna dodatna oznaka predviđena u stavku 5.5. Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.4. Sigurnosna stakla za vjetrobranska stakla 2.4.4.1. Uobičajeno propuštanje svjetlosti ne smije biti manje od 70 %. 2.4.4.2. Vjetrobransko staklo mora biti ispravno ugrađeno u odnosu na referentnu točku vozačevih očiju. 2.4.4.3. Na vozila kategorija T i C čija najveća konstrukcijska brzina nije veća od 40 km/h mora se ugraditi jedan od tipova materijala za sigurnosno staklo navedenih u Prilogu 4., Prilogu 5., Prilogu 6., Prilogu 8. ili Prilogu 10. Pravilniku UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.4.4. Na vozila kategorija T i C čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 40 km/h mora se ugraditi jedan od tipova materijala za sigurnosno staklo iz točke 2.4.4.3., osim Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.5. Sigurnosna stakla osim vjetrobranskih stakala 2.4.5.1. Sigurnosna stakla moraju imati uobičajeno propuštanje svjetlosti od najmanje 70 %. 2.4.5.2. Osim homologacijske oznake sastavnog dijela iz točke 2.4.3., plastična sigurnosna stakla potrebna za vozačevo stražnje vidno polje nose dodatnu oznaku A/L ili B/L kako je određeno u stavcima 5.5.5. i 5.5.7. Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.5.3. Osim homologacijske oznake sastavnog dijela iz točke 2.4.3., ako je propuštanje svjetlosti manje od 70 %, sigurnosna stakla koja nisu potrebna za vozačevo stražnje ili bočno vidno polje nose dodatnu oznaku V određenu u stavku 5.5.2. Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.5.4. Osim homologacijske oznake sastavnog dijela iz točke 2.4.3., plastična sigurnosna stakla koja nisu potrebna za vozačevo prednje ili stražnje vidno polje nose jednu od dodatnih oznaka iz stavaka 5.5.5., 5.5.6. i 5.5.7. Pravilnika UNECE-a br. 43 kako je naveden u Prilogu I. 2.4.5.5. U slučaju plastičnih sigurnosnih stakala odredbe koje se odnose na otpornost na abraziju iz točke 2.4.5.2. ne primjenjuju se na krovne prozore i stakla smještena na krovu vozila. Nije potrebno ispitivanje/oznaka otpornosti na abraziju.

Slika 1.

Referentna točka vozačevih očiju









PRILOG IX.

Zahtjevi u pogledu vozačkih zrcala (retrovizora)

1. Zahtjevi za opremu

Svi traktori moraju biti opremljeni dvama vanjskim retrovizorima i, po izboru, jednim unutarnjim retrovizorom.

2. Općenito

2.1. Unutarnji retrovizori razvrstani su u razred I. Vanjski retrovizori razvrstani su u razred II. Traktori moraju biti opremljeni dvama vanjskim retrovizorima razreda II. i, po izboru, jednim unutarnjim retrovizorom razreda I. koji nose homologacijsku oznaku propisanu u Pravilniku UNECE-a br. 46 kako je naveden u Prilogu I. u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 167/2013 i Prilogom XX. ovoj Uredbi.

2.2. Retrovizori moraju biti učvršćeni tako da ostanu nepomični u uobičajenim uvjetima vožnje.

2.3. Vozila opremljena sjedalom (sedlom) i upravljačem moraju, umjesto zahtjeva utvrđenih u točkama 2.1. i 2.2. te točkama od 3. do 6., ispunjavati zahtjeve iz Pravilnika UNECE-a br. 81 kako je naveden u Prilogu I.

2.4. Za dodatna zrcala i retrovizore namijenjene za nadzor priključnih strojeva tijekom rada u polju nije nužno potrebna homologacija tipa sastavnog dijela, ali moraju biti smješteni u skladu sa zahtjevima za namještanje navedenima u točkama od 3.1. do 3.5.

3. Položaj

3.1. Vanjski retrovizor razreda II. mora biti ugrađen tako da vozač iz svojeg sjedala u uobičajenu položaju u vožnji jasno vidi dio ceste određen u točki 5.

3.2. Vanjski retrovizor mora biti vidljiv kroz dio vjetrobranskog stakla koji brišu brisači vjetrobranskog stakla ili kroz bočne prozore ako su ugrađeni na traktoru.

3.3. Retrovizori ne smiju stršiti izvan vanjskog dijela nadogradnje traktora ili skupa traktora i prikolice znatno više nego što je potrebno za zadovoljavanje vidnog polja utvrđenog u točki 5.

3.4. Kad je razmak od donjeg ruba vanjskog retrovizora do tla manji od 2 m kad je traktor opterećen, taj retrovizor ne smije stršiti više od 0,20 m izvan sveukupne širine traktora ili skupa traktora i prikolice izmjerene bez retrovizora.

3.5. U skladu sa zahtjevima iz točaka 3.3. i 3.4. retrovizori mogu stršiti izvan najveće dopuštene širine traktora.

4. Namještanje

4.1. Svaki unutarnji retrovizor mora biti takav da ga vozač može namještati iz svojeg sjedala.

4.2. Vozač mora moći namještati vanjski retrovizor bez napuštanja svojeg sjedala. Međutim, treba biti moguće izvana učvrstiti zrcalo u određenom položaju.

4.3. Zahtjevi iz točke 4.2. ne primjenjuju se na vanjske retrovizore koji se nakon pomicanja automatski vraćaju u svoj prijašnji položaj ili se mogu vratiti u svoj prijašnji položaj bez upotrebe alata.

5. Vidno polje retrovizora razreda II.

5.1. Vidno polje lijevog ili desnog vanjskog retrovizora mora biti takvo da vozač može vidjeti unatrag najmanje ravni vodoravni dio ceste do horizonta, koji se nalazi lijevo, odnosno desno od ravnine usporedne sa središnjom vertikalnom uzdužnom ravninom i koja prolazi kroz krajnju lijevu, odnosno desnu točku sveukupne širine traktora ili skupa traktora i prikolice.

5.2. Proizvođači mogu odabrati hoće će li primjenjivati zahtjeve iz točke 5.1. ili zahtjeve iz norme ISO 5721-2: 2014.

▼M1









PRILOG X.

Zahtjevi u pogledu sustava informiranja vozača

1. Definicije

„Virtualni terminali” znači ugrađeni elektronički sustavi informiranja sa zaslonima koji vozaču pružaju vizualne informacije o radnom učinku vozila i njegovih sustava te koji vozaču dopuštaju da nadzire i regulira različite funkcije s pomoću zaslona osjetljivog na dodir ili male tipkovnice.

2. Zahtjevi

2.1. Sustavi informiranja vozača moraju biti konstruirani tako da se smanji ometanje vozača tijekom davanja potrebnih informacija.

2.2. Informacije koje se pružaju u nejezičnom obliku na digitalnom zaslonu moraju ispunjavati zahtjeve iz norme ISO 3767: dio 1. (1998 +A2:2012) i dio 2. (2008).

▼B









PRILOG XI.

Zahtjevi u pogledu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju i njihovih izvora

1. Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, ako su ugrađeni na vozila kategorija T i C, moraju ispunjavati sve odgovarajuće zahtjeve iz pravilnika UNECE-a koji su primjenjivi na ta vozila kako su navedeni u Prilogu I.

2. Svjetla sa žarnom niti, svjetla s izbojem u plinu i LED svjetla za uređaje za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju ugrađena na vozila kategorije R moraju ispunjavati sve odgovarajuće zahtjeve iz pravilnika UNECE-a br. 37, 99 odnosno 128 kako su navedeni u Prilogu I.

3. Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, ako su ugrađeni na vozila kategorija R i S, moraju ispunjavati sve odgovarajuće zahtjeve za vozila kategorije O iz pravilnika UNECE-a kako su navedeni u Prilogu I.









PRILOG XII.

Zahtjevi u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje

1. Definicije

Za potrebe ovog Priloga:

1.1. „poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila;

1.2. „neovisna svjetla” znači svjetla koja imaju odvojene leće, odvojene izvore svjetlosti i odvojena svjetleća tijela;

1.3. „udružena svjetla” znači svjetla koja imaju odvojene leće i odvojene izvore svjetlosti, ali zajedničko svjetleće tijelo;

1.4. „spojena svjetla” znači svjetla koja imaju odvojene leće, ali zajednički izvor svjetlosti i zajedničko svjetleće tijelo;

1.5. „uzajamno povezana svjetla” znači svjetla koja imaju odvojene izvore svjetlosti (ili jedan izvor svjetlosti koji radi pod različitim uvjetima), potpuno ili djelomično zajedničke leće i zajedničko svjetleće tijelo;

1.6. „pomična svjetla” znači svjetla ugrađena na vozilo koja se mogu pomicati u odnosu na vozilo bez njihova odvajanja;

1.7. „glavno dugo svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljavanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila;

1.8. „glavno kratko svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljavanje ceste ispred vozila bez izazivanja nepotrebnog zasljepljivanja ili neudobnosti nadolazećim vozačima i ostalim korisnicima ceste;

1.9. „skriveno svjetlo” znači glavno svjetlo koje se može djelomično ili potpuno skriti kada nije u upotrebi. To se može postići s pomoću pomičnog pokrivala, premještanjem glavnog svjetla ili na bilo koji drugi prikladan način. Izraz „uvlačno” upotrebljava se u užem smislu za skriveno svjetlo koje se može povući unutar nadogradnje;

1.10. „prednje svjetlo za maglu” znači svjetlo koje se upotrebljava za poboljšanje osvjetljenja ceste u slučaju magle, snježnih oborina, kišnih oluja ili oblaka prašine;

1.11. „svjetlo za vožnju unatrag” znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljavanje ceste sa stražnje strane vozila i za upozorenje ostalim korisnicima ceste da vozilo vozi unatrag ili se sprema voziti unatrag;

1.12. „pokazivač smjera” znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi se ostalim korisnicima ceste pokazalo da vozač namjerava promijeniti smjer udesno ili ulijevo;

1.13. „upozoravajući signal opasnosti” znači uređaj koji omogućuje istodobni rad svih pokazivača smjera kako bi se upozorilo da vozilo trenutačno predstavlja posebnu opasnost za ostale korisnike ceste;

1.14. „kočno svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi se ostalim korisnicima ceste iza vozila pokazalo da se uzdužno kretanje vozila namjerno usporava;

1.15. „svjetlo stražnje registarske pločice” znači uređaj koji služi za osvjetljavanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku pločicu; takav se uređaj može sastojati od nekoliko optičkih elemenata;

1.16. „prednje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano sprijeda;

1.17. „stražnje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano odostraga;

1.18. „stražnje svjetlo za maglu” znači svjetlo koje se upotrebljava da bi vozilo učinilo vidljivijim odostraga u gustoj magli;

1.19. „parkirno svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava da bi privuklo pažnju na prisutnost zaustavljenog vozila u naseljenom području. U takvim okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla;

1.20. „gabaritno svjetlo” znači svjetlo ugrađeno na krajnji vanjski rub što je bliže moguće vrhu vozila i namijenjeno da jasno prikaže sveukupnu širinu vozila. Taj je signal kod određenih vozila namijenjen da kao dopuna prednjim i stražnjim pozicijskim svjetlima posebno upozorava na veličinu vozila;

1.21. „radno svjetlo” znači uređaj za osvjetljavanje radnog prostora ili postupka;

1.22. „katadiopter” znači uređaj koji se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost vozila refleksijom svjetla iz izvora svjetlosti koji nije povezan s vozilom dok se promatrač nalazi blizu tog izvora. U smislu ovog Priloga katadiopterima se ne smatraju: — retroreflektirajuće (odsjevne) registarske pločice; — druge pločice i retroreflektirajući (odsjevni) signali koji se moraju upotrebljavati da bi se zadovoljili zahtjevi ugovorne stranke za upotrebu s obzirom na određene kategorije vozila ili određene radne postupke.

1.23. „bočno svjetlo za označivanje” znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost vozila gledano sa strane;

1.24. „svjetlo za dnevnu vožnju” znači svjetlo usmjereno prema naprijed koje se upotrebljava da bi vozilo učinilo vidljivijim tijekom vožnje po danu;

1.25. „svjetlo za skretanje” znači svjetlo koje se upotrebljava za dodatno osvjetljavanje dijela ceste blizu prednjeg ugla vozila na strani na koju će vozilo skrenuti;

1.26. „vanjsko svjetlo” znači svjetlo koje se upotrebljava za dodatno osvjetljenje pri ulasku i izlasku vozača i putnika iz vozila te pri utovaru i istovaru tereta;

1.27. „manevarsko svjetlo” znači svjetlo koje služi dodatnom osvjetljavanju bočne strane vozila za pomoć tijekom izvođenja polaganih manevara;

1.28. „sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja” znači uređaj za osvjetljavanje koji je homologiran u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 123 kako je naveden u Prilogu I., koji osigurava svjetlost različitih svojstava za automatsko prilagođavanje različitim uvjetima upotrebe kratkih svjetala i, ako je primjenjivo, dugih svjetala;

1.29. „osvjetljavajuća površina” znači pravokutna projekcija punog otvora reflektora u slučaju glavnog dugog svjetla s reflektorom, glavnog kratkog svjetla s reflektorom, prednjeg svjetla za maglu s reflektorom ili, u slučaju glavnih svjetala s elipsoidnim reflektorom, projekcijske leće na poprečnoj ravnini. Ako površina emitiranja svjetla svjetlosnog uređaja pokriva samo dio punog otvora reflektora, uzima se u obzir projekcija samo tog dijela. U slučaju glavnog kratkog svjetla osvjetljavajuća površina ograničena je stvarnom projekcijom crte zasjenjenja na leću. Ako su reflektor i leća međusobno namjestivi, treba upotrijebiti srednji položaj namještanja;

1.30. „osvjetljavajuća površina” znači pravokutna projekcija svjetla na ravninu okomitu njegovoj referentnoj osi koja dodiruje vanjsku površinu emitiranja svjetla, s tim da je takva projekcija omeđena zaslonima čiji su rubovi smješteni u toj ravnini tako da svaki dopušta samo 98 % ukupne jakosti svjetla u smjeru referentne osi u slučaju stražnjeg pozicijskog svjetla, parkirnog svjetla, glavnog dugog svjetla, glavnog kratkog svjetla i prednjeg svjetla za maglu koja su bez reflektora. Kod uređaja za svjetlosne signale čija osvjetljavajuća površina u potpunosti ili djelomično zatvara osvjetljavajuću površinu druge funkcije ili zatvara neosvijetljenu površinu, osvjetljavajuća se površina može smatrati površinom emitiranja svjetla;

1.31. „osvjetljavajuća površina” katadioptera ili signalne ploče ili signalne folije znači, prema izjavi podnositelja zahtjeva u postupku homologacije sastavnih dijelova za katadioptere, pravokutna projekcija katadioptera u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i ograničenoj ravninama koje dodiruju navedene vanjske rubove optičkog sustava katadioptera i usporedne su s tom osi. U svrhu određivanja donjih, gornjih i bočnih granica uređaja moraju se upotrebljavati samo vodoravne i okomite ravnine;

1.32. „vanjska površina emitiranja svjetla” znači dio vanjske površine prozirne leće koja zatvara uređaj za osvjetljavanje ili svjetlosnu signalizaciju i omogućava mu emitiranje svjetlosti;

1.33. „prividna površina” za utvrđeni smjer promatranja znači pravokutna projekcija granice osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu leće ili površine emitiranja svjetla u ravnini koja je okomita na smjer promatranja i koja dodiruje krajnju vanjsku točku leće;

1.34. „referentna os” znači karakteristična os svjetlosnog signala koju je odredio proizvođač svjetla za upotrebu kao referentni smjer (H = 0°, V = 0°) za kutove područja fotometrijskih mjerenja te za ugradnju svjetla na vozilo;

1.35. „referentno središte” znači sjecište referentne osi s vanjskom površinom emitiranja svjetla, a utvrđuje ga proizvođač svjetla;

1.36. „kutovi geometrijske vidljivosti” znači kutovi koji određuju najmanje područje prostornog kuta u kojem prividna površina svjetla mora biti vidljiva. To područje prostornog kuta određeno je odsječcima kugle čije se središte podudara s referentnim središtem svjetla, a ekvator je paralelan s tlom. Ovi su odsječci određeni u odnosu na referentnu os. Vodoravni kutovi β odgovaraju zemljopisnoj dužini, a uspravni kutovi α zemljopisnoj širini;

1.37. „krajnji vanjski rub” na bilo kojoj strani vozila znači ravnina usporedna sa središnjom uzdužnom ravninom vozila koja se dodiruje njegov bočni vanjski rub, bez obzira na projekciju: (1) guma u blizini točke njihova dodira s tlom te priključaka za mjerače tlaka zraka u gumama i uređaje/kanale za napuhavanje/ispuhivanje guma, (2) naprava protiv proklizavanja koje mogu biti ugrađene na kotače, (3) retrovizora, (4) bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala i bočnih katadioptera, (5) carinskih plomba postavljenih na vozilo te naprava za osiguranje i zaštitu takvih plomba;

1.38. „sveukupna širina” znači udaljenost između dviju vertikalnih ravnina utvrđenih u definiciji krajnjeg vanjskog ruba;

1.39. „pojedinačno svjetlo” znači: 1.39.1. uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije, jedan ili više izvora svjetlosti te jednu prividnu površinu u smjeru referentne osi koja može biti neprekidna površina ili sastavljena od dvaju ili više odvojenih dijelova; ili 1.39.2. svaki sklop dvaju neovisnih svjetala, istovjetnih ili ne, koja imaju istu funkciju, oba homologirana kao svjetlo tipa „D” te ugrađenih tako da: 1.39.2.1. projekcija njihovih prividnih površina u smjeru referentne osi zauzima najmanje 60 % najmanjeg pravokutnika koji opisuje projekcije navedenih prividnih površina u smjeru referentne osi; ili 1.39.2.2. udaljenost između dvaju susjednih/tangencijalnih različitih dijelova ne prelazi 15 mm mjereno okomito na referentnu os; ili 1.39.3. svaki sklop dvaju neovisnih katadioptera, istovjetnih ili ne, koji su bili homologirani zasebno te su ugrađeni tako da: 1.39.3.1. projekcija njihovih prividnih površina u smjeru referentne osi zauzima najmanje 60 % najmanjeg pravokutnika koji opisuje projekcije navedenih prividnih površina u smjeru referentne osi; ili 1.39.3.2. udaljenost između dvaju susjednih/tangencijalnih različitih dijelova ne prelazi 15 mm mjereno okomito na referentnu os;

1.40. „dva svjetla” znači jedna površinu emitiranja svjetla u obliku vrpce ili trake ako je takva vrpca ili traka smještena simetrično u odnosu na središnju uzdužnu ravninu vozila, proteže se na obje strane najmanje do udaljenosti 0,4 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te nije kraća od 0,8 m; osvjetljavanje takve površine osiguravaju najmanje dva izvora svjetlosti smještena što je bliže moguće njezinim krajevima; Površina emitiranja svjetla može biti sastavljena od određenoga broja elemenata postavljenih jedan uz drugoga pod uvjetom da površina emitiranja svjetla može se sastojati od većeg broja podređenih dijelova pod uvjetom da projekcije više pojedinačnih površina emitiranja svjetla na poprečnoj ravnini zauzimaju najmanje 60 % područja najmanjeg pravokutnika koji opisuju projekcije navedenih pojedinačnih površina emitiranja svjetla;

1.41. „udaljenost između dvaju svjetala” koja su okrenuta u istom smjeru znači udaljenost između dviju pravokutnih projekcija obrisa dviju osvjetljavajuće površine na ravnini okomitoj na taj smjer;

1.42. „neobvezno” znači da ugradnja uređaja za svjetlosnu signalizaciju ovisi o slobodnom izboru proizvođača;

1.43. „radni signal” znači vizualni ili zvučni signal ili bilo koji jednakovrijedan signal koji pokazuje da je uređaj uključen te da radi ispravno;

1.44. „boja svjetlosti koju emitira uređaj” znači boja emitirane svjetlosti kao što je utvrđeno u Pravilniku UNECE-a br. 48 kako je naveden u Prilogu I.;

1.45. „oznaka uočljivosti” znači uređaj koji je namijenjen za povećanje uočljivosti vozila, gledano s bočne ili stražnje strane ili u slučaju prikolica i s prednje strane, refleksijom svjetlosti čiji izvor nije povezan s vozilom, pri čemu je promatrač smješten blizu izvora;

1.46. „signal zatvorenog strujnog kruga” znači signal koji pokazuje da je uređaj uključen, ali ne pokazuje radi li taj uređaj ispravno ili ne;

1.47. „stražnja ploča za označivanje sporih vozila”, trokutasta ploča s odrezanim uglovima s karakterističnim uzorkom lica s retroreflektirajućim i fluorescentnim materijalom ili napravama (razred 1.); ili samo s retroreflektirajućim materijalom ili napravama (razred 2.) (vidjeti npr. Pravilnik UNECE-a br. 69 kako je naveden u Prilogu I.);

1.48. „par” znači skup svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila;

1.49. „ravnina H” znači vodoravna ravnina u kojoj je referentno središte svjetla;

1.50. „funkcija osvjetljavanja” znači svjetlost koju emitira uređaj za osvjetljavanje ceste i predmeta u smjeru kretanja vozila;

1.51. „funkcija svjetlosne signalizacije” znači svjetlost koju emitira ili reflektira uređaj kako bi se drugim korisnicima dala vizualna informacija o prisutnosti, identifikaciji i/ili promjeni kretanja vozila;

1.52. „izvor svjetlosti” znači jedan ili više elemenata za vidljivo zračenje koji mogu biti sastavljeni od jedne ili više prozirnih ovojnica te s podnožjem za mehaničko i električno spajanje. Izvor svjetlosti može se sastojati od krajnjeg otvora svjetlovoda, sustava za osvjetljavanje ili svjetlosne signalizacije s optičkim vlaknima koja nema ugrađenu vanjsku leću;

1.53. „površina emitiranja svjetla” uređaja za osvjetljavanje, uređaja za svjetlosnu signalizaciju ili katadioptera znači površina kako je navedena na crtežu u zahtjevu za homologaciju proizvođača uređaja.

2. Postupak ispitivanja za EU homologaciju tipa

Zahtjevu za EU homologaciju tipa prilažu se dokumenti navedeni u točkama od 2.1. do 2.4. u tri primjerka i sa sljedećim pojedinostima:

2.1. opis tipa vozila s obzirom na dimenzije i vanjski oblik vozila te broj i položaj uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Navodi se odgovarajuća identifikacijska oznaka tipa vozila;

2.2. popis uređaja koje je propisao proizvođač za sklapanje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Popis može obuhvaćati više tipova uređaja za svaku funkciju. Osim toga, popis može za svaku funkciju sadržavati i dodatnu oznaku „ili jednakovrijedne uređaje”;

2.3. dijagram uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u cjelini, prikazujući položaj različitih uređaja na vozilu;

2.4. crtež ili crteži za svako svjetlo koji prikazuju osvjetljavajuću površinu svjetla ili uređaja za osvjetljavanje ili signalnog svjetla osim katadioptera. Površina emitiranja svjetla uređaja za osvjetljavanje, uređaja za svjetlosnu signalizaciju ili katadioptera navodi se u skladu s jednim od sljedećih uvjeta: 2.4.1. u slučaju ako je vanjska leća teksturirana, navedena površina emitiranja svjetla jest cijela vanjska površina vanjske leće ili njezin dio; 2.4.2. u slučaju ako je vanjska leća neteksturirana, vanjska leća može se zanemariti, a površina emitiranja svjetla jest ona koja se navodi na crtežu.

2.5. Neopterećeno vozilo opremljeno sveukupnom opremom za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju koje predstavlja tip vozila koji treba homologirati predaje se tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja.

▼M1

3. Homologacija

Predlošci dokumenata navedenih u točkama od 2.1. do 2.4. koje treba dostaviti tijekom postupka EU homologacije tipa utvrđeni su Prilogom I. Provedbene uredbe (EU) 2015/504.

4. Homologacijski broj i oznake

Svakom vozilu homologiranom u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga dodjeljuju se homologacijski broj i oznaka u skladu s obrascem iz Priloga IV. Provedbene uredbe (EU) 2015/504.

▼B

5. Opći zahtjevi

5.1. Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju ugrađuju se tako da u uobičajenim uvjetima upotrebe i bez obzira na vibracije kojima mogu biti izloženi zadrže značajke propisane u točkama od 5.2. do 5.21., točki 6. i dodacima 1., 2. i 3. te omogućavaju usklađenost vozila sa zahtjevima iz točaka 5.2., 5.4., 5.5., 5.7., 5.9., 5.10.1., 5.11.1., 5.11.2., 5.11.3.2., 5.17.1.1., 5.18.3. i 6. Posebno, ne smije biti moguće nenamjerno poremetiti namještenost svjetala.

5.2. Na vozila se ugrađuje trajno spojena utičnica iz norme ISO 1724:2003 (Električne veze za vozila s električnim sustavima od 6 ili 12 volti koji se pobliže primjenjuju na privatna motorna vozila i lagane prikolice ili kamp-prikolice) ili norme ISO 1185: 2003 (Električne veze između traktora i vučenih vozila s električnim sustavima od 24 volti koji se upotrebljavaju za potrebe međunarodnog komercijalnog prijevoza) ili obiju norma kada imaju priključak za spajanje vučenih vozila ili ugrađenih strojeva. Osim toga, na vozila se može ugraditi dodatni priključak sa sedam pinova u skladu s normom ISO 3732:2003 (priključci za električno spajanje vučnog i vučenog vozila – 7-polni priključak tipa 12 S (dodatno) za vozila s nazivnim naponom napajanja 12 V).

5.3. Glavna duga svjetla, glavna kratka svjetla i prednja svjetla za maglu ugrađuju se tako da se može lako provesti njihovo ispravno usmjeravanje.

5.4. Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju referentna os svjetla ugrađenog na vozilo mora biti usporedna s ravninom doticaja vozila i ceste. Osim toga, mora biti okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila u slučaju bočnih katadioptera i bočnih svjetla za označivanje i usporedna s tom ravninom u slučaju svih drugih signalnih uređaja. Dopušteno je odstupanje od ± 3° u svakom smjeru. Osim toga, moraju biti zadovoljene sve posebne upute proizvođača u vezi s ugradnjom.

5.5. U nedostatku posebnih uputa visina i smjer svjetala provjerava se na neopterećenom vozilu smještenom na ravnoj vodoravnoj površini.

5.6. U nedostatku posebnih uputa svjetla koja čine par: 5.6.1. ugrađuju se simetrično na vozilo u odnosu na središnju uzdužnu ravninu; 5.6.2. međusobno su simetrična u odnosu na središnju uzdužnu ravninu; 5.6.3. ispunjavaju iste kolorimetrijske zahtjeve i 5.6.4. imaju bitno istovjetne fotometrijske značajke.

5.7. Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan, zahtjevi iz točaka 5.6.1. i 5.6.2. poštuju se koliko je to najviše moguće. Ti se zahtjevi smatraju ispunjenima ako je udaljenost između dvaju svjetala od središnje uzdužne ravnine i od ravnine doticaja s tlom jednaka.

5.8. Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla 5.8.1. Svjetla mogu biti udružena, spojena i uzajamno povezana pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi u vezi s bojom, položajem, usmjerenošću, geometrijskom vidljivošću, električnim vezama i drugim zahtjevima, ako postoje. 5.8.1.1. Fotometrijski i kolorimetrijski zahtjevi svjetla ispunjeni su kada su isključene sve ostale funkcije s kojima je to svjetlo udruženo, spojeno ili uzajamno povezano. Međutim, kada je prednje ili stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s jednom ili više drugih funkcija koje mogu biti istovremeno uključene, zahtjevi u pogledu boje svake od tih funkcija ispunjeni su kada su uzajamno povezane funkcije i prednja ili stražnja pozicijska svjetla upaljeni. 5.8.1.2. Kočna svjetla i svjetla pokazivača smjera ne smiju biti uzajamno povezana. 5.8.1.3. Ako su kočna svjetla i svjetla pokazivača smjera udružena, ispunjavaju se sljedeći uvjeti: 5.8.1.3.1. niti jedna vodoravna ili okomita ravna linija koja prolazi kroz projekcije prividnih površina tih funkcija na ravnini okomitoj na referentnu os ne siječe više od dvije granične crte koje odvajaju susjedna područja različite boje; 5.8.1.3.2. njihove prividne površine u smjeru referentne osi s obzirom na površine ocrtane njihovim površinama emitiranja svjetla ne preklapaju se. 5.8.2. ako je prividna površina pojedinačnog svjetla sastavljena od dvaju ili više odvojenih dijelova, poštuju se sljedeći zahtjevi: 5.8.2.1. sveukupna površina projekcije odvojenih dijelova na ravnini koja dodiruje vanjsku površinu vanjske leće i okomitoj na referentnu os zauzima najmanje 60 % najmanjeg pravokutnika koji je ocrtan navedenom projekcijom ili udaljenost između dvaju susjednih dijelova ne prelazi 15 mm mjereno okomito na referentnu os. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na katadiopter; 5.8.2.2. u slučaju međuovisnih svjetala udaljenost između susjednih prividnih površina u smjeru referentne osi ne prelazi 75 mm mjereno okomito na referentnu os.

5.9. Najveća visina iznad tla mjeri se od najviše točke, a najmanja visina od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi. Ako najveća i najmanja visina iznad tla očito udovoljavaju zahtjevima iz ove Uredbe, nije potrebno utvrđivati točne rubove niti jedne površine. Svjetla se ugrađuju tako da vozilo ispunjava zahtjeve primjenjivog zakonodavstva u pogledu svoje najveće visine. 5.9.1. Za potrebe smanjenja kutova geometrijske vidljivosti položaj svjetla u odnosu na visinu iznad tla mjeri se od ravnine H. 5.9.2. U slučaju glavnog kratkog svjetla najmanja visina iznad tla mjeri se od najniže točke stvarnog izlaza optičkog sustava (npr. reflektor, leća, projekcijska leća) neovisno o njegovoj upotrebi. 5.9.3. Položaj se, s obzirom na širinu, utvrđuje od ruba prividne površine u smjeru referentne osi koji je najudaljeniji od središnje uzdužne ravnine vozila kada je riječ o sveukupnoj širini te od unutarnjih rubova prividne površine u smjeru referentne osi kada je riječ o međusobnoj udaljenosti svjetala. Ako položaj, s obzirom na širinu, očito udovoljava zahtjevima iz ove Uredbe, nije potrebno utvrđivati točne rubove niti jedne površine.

5.10. U nedostatku posebnih uputa fotometrijske značajke (npr. jakost, boja, prividna površina itd.) svjetla ne smiju se namjerno mijenjati dok je svjetlo uključeno. 5.10.1. Pokazivači smjera i upozoravajući signal opasnosti moraju biti treptava svjetla. 5.10.2. Fotometrijske značajke svakog svjetla mogu se razlikovati s obzirom na okolnu svjetlost, kao posljedica uključivanja drugih svjetala ili kad su svjetla upotrijebljena da osiguraju drugu funkciju osvjetljavanja, pod uvjetom da je svaka varijacija u fotometrijskim značajkama u sukladnosti s tehničkim odredbama za predmetno svjetlo.

5.11. Svjetlo koje osvjetljava prema naprijed ne smije emitirati crveno svjetlo koje bi moglo uzrokovati zabunu te svjetlo koje osvjetljava prema natrag ne smije emitirati bijelo svjetlo koje bi moglo uzrokovati zabunu. Ne uzimaju se u obzir uređaji za osvjetljavanje ugrađeni za unutarnje osvjetljenje vozila. U slučaju sumnje taj se zahtjev provjerava na sljedeći način: 5.11.1. za vidljivost crvenog svjetla na vozilu prema naprijed, uz iznimku stražnjeg crvenog bočnog svjetla za označivanje, prividna površina crvenog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 1. utvrđenog u Dodatku 1.; 5.11.2. za vidljivost bijelog svjetla prema natrag, osim svjetala za vožnju unatrag i bijelih bočnih oznaka uočljivosti ugrađenih na vozilo, prividna površina bijelog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar područja 2. u poprečnoj ravnini smještenoj 25 m iza vozila (vidjeti Dodatak 1.); 5.11.3. Područja 1. i 2. koja su vidljiva promatraču ograničena su u svojim ravninama: 5.11.3.1. po visini, dvjema vodoravnim ravninama 1 m odnosno 2,2 m iznad tla; 5.11.3.2. po širini, dvjema okomitim ravninama koje prema naprijed i prema natrag tvore kut od 15° prema van od središnje uzdužne ravnine vozila, prolaze kroz točku ili točke dodira okomitih ravnina usporednih sa središnjom uzdužnom ravninom vozila koja ograničava sveukupnu širinu vozila. Ako postoji više točaka dodira, krajnja prednja odgovara prednjoj ravnini, a krajnja zadnja stražnjoj ravnini.

5.12. Električne veze moraju biti takve da prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla, ako postoje, bočna svjetla za označivanje, ako postoje, te svjetlo stražnje registarske pločice mogu biti upaljena i ugašena istodobno. Ovaj se uvjet ne primjenjuje: 5.12.1. kada su prednja i stražnja pozicijska svjetla kao i bočna svjetla za označivanje kada su spojena ili uzajamno povezana s navedenim svjetlima upaljena kao parkirna svjetla; 5.12.2. na prednja pozicijska svjetla kada je njihova funkcija nadomještena u skladu s točkom 5.13.1.

5.13. Električne veze moraju biti takve da glavna duga i kratka svjetla te prednja svjetla za maglu ne mogu biti uključena ako svjetla navedena u točki 5.12. isto nisu uključena. Međutim, ovaj se zahtjev ne primjenjuje na glavna duga i kratka svjetla kada se njihova osvjetljavajuća upozorenja sastoje od isprekidanog svjetla u kratkim razmacima glavnog dugog svjetla, ili od isprekidanog svjetla u kratkim razmacima glavnog kratkog svjetla, ili od izmjeničnog paljenja u kratkim razmacima glavnih dugih i kratkih svjetala. 5.13.1. Glavna kratka svjetla i/ili glavna duga svjetla i/ili prednja svjetla za maglu mogu nadomjestiti funkciju prednjih pozicijskih svjetala, pod uvjetom: 5.13.1.1. da su njihove električne veze takve da se u slučaju kvara bilo kojeg od tih uređaja za osvjetljavanje prednja pozicijska svjetla automatski ponovno upale; i 5.13.1.2. da nadomjesno svjetlo/funkcija ispunjava, s obzirom na predmetno pozicijsko svjetlo, zahtjeve utvrđene u točkama od 6.8.1. do 6.8.6.; i 5.13.1.3. da su dostavljeni odgovarajući dokazi u ispitnim izvješćima nadomjesnog svjetla, koji pokazuju da su ispunjeni zahtjevi iz točke 5.13.1.2.

5.14. Funkciju signala zatvorenog kruga mogu ispunjavati radni signali.

5.15. Boje svjetlosti koju emitiraju svjetla ( 4 ) su sljedeće: 5.15.1. glavno dugo svjetlo: bijela; 5.15.2. glavno kratko svjetlo: bijela; 5.15.3. prednje svjetlo za maglu: bijela ili selektivno žuta; 5.15.4. svjetlo za vožnju unatrag: bijela; 5.15.5. pokazivač smjera: jantarna (amber); 5.15.6. upozoravajući signal opasnosti: jantarna (amber); 5.15.7. kočno svjetlo: crvena; 5.15.8. svjetlo stražnje registarske pločice: bijela; 5.15.9. prednje pozicijsko svjetlo: bijela; 5.15.10. stražnje pozicijsko svjetlo: crvena; 5.15.11. stražnje svjetlo za maglu: crvena; 5.15.12. parkirno svjetlo: bijela naprijed, crvena odostraga, jantarna ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje 5.15.13. bočna svjetla za označivanje: jantarna; međutim krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje može biti crveno ako je udruženo ili spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je udruženo ili ima dio zajedničke površine emitiranja svjetla sa stražnjim katadiopterom; 5.15.14. gabaritno svjetlo: bijela naprijed, crvena odostraga; 5.15.15. dnevno svjetlo: bijela; 5.15.16. stražnji netrokutasti katadiopter: crvena; 5.15.17. stražnji trokutasti katadiopter: crvena; 5.15.18. prednji netrokutasti katadiopter: bijela ili bezbojna; 5.15.19. bočni netrokutasti katadiopter: jantarna; međutim krajnji stražnji bočni katadiopter može biti crven ako je udružen ili ima dio zajedničke površine emitiranja svjetla sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom, krajnjim crvenim stražnjim svjetlom bočnim svjetlom za označivanje ili stražnjim netrokutastim katadiopterom; 5.15.20. svjetlo za skretanje: bijela; 5.15.21. oznaka uočljivosti: bijela ili žuta bočno; crvena ili žuta odostraga; 5.15.22. vanjsko svjetlo: bijela; 5.15.23. manevarsko svjetlo: bijela.

5.16. Skrivena (zaklonjena) svjetla 5.16.1. Skrivanje svjetala zabranjeno je uz iznimku glavnih dugih i kratkih svjetala te prednjih svjetala za maglu. 5.16.2. Svjetlo u položaju upotrebe mora ostati u tom položaju ako se neispravnost iz točke 5.16.2.1. pojavi sama ili s jednom od neispravnosti opisanih u točki 5.16.2.2.: 5.16.2.1. nedostatak energije za pomicanje svjetla; 5.16.2.2. prekid, impedancija ili kratki spoj uzemljenja električnog kruga, nedostaci u hidrauličkim ili pneumatskim vodovima, Bowdenovim povlakama, solenoidima ili ostalim sastavnim dijelovima koji reguliraju ili prenose energiju namijenjenu aktivaciji uređaja za skrivanje. 5.16.3. U slučaju kvara koji utječe na funkcionalnost uređaja (ili više njih) za skrivanje, svjetla ostaju u položaju upotrebe ako su već u upotrebi, odnosno može ih se pomaknuti u položaj upotrebe bez alata. 5.16.4. Svjetla koja se pomiču na električni pogon dovode se u položaj upotrebe i uključuju jednom upravljačkom napravom, ne isključujući mogućnost pomicanja u položaj upotrebe bez njihova uključivanja. Međutim, u slučaju udruženih glavnih dugih i kratkih svjetala navedena upravljačka naprava nužna je samo za uključivanje glavnih kratkih svjetala. 5.16.5. S mjesta vozača nije dopuštena mogućnost namjernog sprečavanja kretanja uključenih svjetala prije nego što ona dosegnu položaj upotrebe. Ako postoji opasnost od zasljepljivanja ostalih korisnika ceste pomicanjem glavnih svjetala, ona se mogu uključiti samo kada se nalaze u svom konačnom položaju. 5.16.6. Na temperaturi od – 30 °C do + 50 °C, svjetlo koje se pomiče na električni pogon mora moći doseći položaj upotrebe unutar tri sekunde od aktivacije upravljačke naprave.

5.17. Pomična svjetla 5.17.1. Smije se mijenjati položaj svih svjetala osim glavnih dugih svjetala, glavnih kratkih svjetala i najmanje jednog para stražnjih reflektora, pod uvjetom: 5.17.1.1. da ta svjetla nakon promjene položaja ostanu pričvršćena na vozilo; 5.17.1.2. da se ta svjetla mogu blokirati u položaju koji zahtijevaju prometni uvjeti. Blokiranje je automatsko.

5.18. Opće odredbe koje se odnose na geometrijsku vidljivost 5.18.1. S unutarnje strane kutova geometrijske vidljivosti nema prepreka za prodiranje svjetlosti s bilo kojeg dijela prividne površine svjetla, promatrano iz beskonačnosti. Međutim, prepreke se ne uzimaju u obzir ako su već bile prisutne kada je svjetlo homologirano. 5.18.2. Ako se mjerenja vrše bliže svjetlu, smjer promatranja pomaknut je usporedno kako bi se postigla jednaka točnost. 5.18.3. Ako se ugradnjom svjetla bilo koji dio prividne površine svjetla sakrije bilo kojim drugim dijelovima vozila, prilaže se dokaz da dio svjetla koji nije sakriven drugim dijelom još uvijek ispunjava zahtjeve za fotometrijske vrijednosti propisane za homologaciju uređaja.

5.19. Broj svjetala 5.19.1. Broj svjetala ugrađenih u vozilo mora biti jednak broju utvrđenom u pojedinačnim zahtjevima ove Uredbe.

5.20. Opće odredbe u odnosu na osvjetljavajuću površinu svjetala za vožnju unatrag, upozoravajućih signala opasnosti, stražnjih pozicijskih svjetala, stražnjih svjetala za maglu, parkirnih svjetala, dnevnih svjetala te glavnih dugih svjetala, glavnih kratkih svjetala, prednjih svjetala za maglu, svjetala za vožnju unatrag i svjetla za skretanje, pri čemu je zadnjih pet bez reflektora: za utvrđivanje donjih, gornjih i bočnih granica osvjetljavajuće površine upotrebljavaju se samo zasloni s vodoravnim ili okomitim rubovima za provjeru udaljenosti krajnjih rubova vozila te visine iznad tla. Za druge primjene osvjetljavajuće površine, npr. udaljenost između dva svjetla ili funkcije, upotrebljava se oblik ruba ove osvjetljavajuće površine. Zasloni ostaju usporedni, ali moguće je upotrijebiti druga usmjeravanja.

5.21. Katadiopteri se jednako tako smatraju svjetlima i zato moraju ispunjavati zahtjeve iz ovog Priloga.

6. Pojedinačni zahtjevi

▼M1

6.1. Glavna duga svjetla (pravilnici UNECE-a br. 1., 8., 20., 98., 112. i 113., kako su navedeni u Prilogu I. ovoj uredbi.)

6.1.1. Ugradnja: Obvezna za traktore čija je najveća konstrukcijska brzina veća od 40 km/h. Moguća za druge traktore. Glavna duga svjetla zabranjena su na vozilima kategorija R i S. Glavna duga svjetla kako su propisana Pravilnikom UNECE-a br. 1, kako je naveden u Prilogu I., dopuštena su samo na traktorima čija najveća konstrukcijska brzina nije veća od 40 km/h. Glavna duga svjetla kako su propisana pravilnicima UNECE-a br. 1., 8. i 20., kako su navedeni u Prilogu I., dopuštena su samo na novim tipovima traktora do 31. prosinca 2020. i na novim traktorima do 31. prosinca 2022.

▼B

6.1.2. Broj: dva ili četiri.

6.1.3. Raspored: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.1.4. Položaj: 6.1.4.1. po širini: vanjski rubovi osvjetljavajuće površine nikako ne smiju biti bliži krajnjem vanjskom rubu vozila od vanjskih rubova osvjetljavajuće površine glavnih kratkih svjetala; 6.1.4.2. po visini: nema pojedinačnih zahtjeva; 6.1.4.3. po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne ometa vozača izravno ili neizravno preko retrovizora i/ili drugih reflektirajućih površina na vozilu.

6.1.5. Geometrijska vidljivost: vidljivost osvjetljavajuće površine, uključujući vidljivost u područjima koja se ne čine osvijetljenima u smjeru promatranja, mora biti osigurana unutar divergentnog prostora određenog crtama temeljenima na vanjskom rubu osvjetljavajuće površine te koje s referentnom osi glavnog svjetla čine kut od najmanje 5°.

6.1.6. Usmjerenost: prema naprijed. Osim naprava potrebnih za održavanje ispravnog namještanja i kad postoje dva para glavnih dugih svjetala, jedan par, koji se sastoji od glavnih svjetala koja imaju funkciju samo dugih svjetala, može se okretati u skladu s kutom otklona upravljača oko približno okomite osi.

6.1.7. Električne veze: glavno dugo svjetlo može se uključivati ili istodobno ili u parovima. Za promjenu kratkog u dugo svjetlo mora biti uključen najmanje jedan par dugih svjetala. Za promjenu dugog u kratko svjetlo sva glavna duga svjetla moraju se istodobno isključiti. Kratka svjetla mogu ostati uključena istodobno s dugim svjetlima.

6.1.8. Signal zatvorenog kruga: obvezno.

6.1.9. Ostali zahtjevi: 6.1.9.1. ukupna najveća jakost dugih svjetala koja se mogu istodobno uključiti ne smije prelaziti 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti 100; 6.1.9.2. ta najveća jakost utvrđuje se međusobnim zbrajanjem pojedinačnih najvećih referentnih oznaka koje su označene na glavnim svjetlima. Referentna oznaka „10” daje se svakom glavnom svjetlu označenom s „R” ili „CR”.

▼M1

6.2. Glavna kratka svjetla (pravilnici UNECE-a br. 1., 8., 20., 98., 112. i 113., kako su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi)

6.2.1. Ugradnja: Traktori moraju biti opremljeni glavnim kratkim svjetlima. Glavna kratka svjetla zabranjena su na vozilima kategorija R i S. Glavna kratka svjetla kako su propisana Pravilnikom UNECE-a br. 1, kako je naveden u Prilogu I, dopuštena su samo na traktorima čija najveća konstrukcijska brzina nije veća od 40 km/h. Glavna kratka svjetla kako su propisana pravilnicima UNECE-a br. 1, 8. i 20., kako su navedeni u Prilogu I., dopuštena su samo na novim tipovima traktora do 31. prosinca 2020., i na novim traktorima do 31. prosinca 2022.

▼B

6.2.2. Broj: dva (ili četiri – vidjeti točku 6.2.4.2.4.).

6.2.3. Raspored: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.2.4. Položaj: 6.2.4.1. po širini: nema pojedinačnih zahtjeva; 6.2.4.2. po visini: 6.2.4.2.1. najmanje 500 mm; ta se vrijednost može smanjiti na 350 mm za vozila čija najveća širina nije veća od 1 300 mm; 6.2.4.2.2. najviše 1 500 mm; 6.2.4.2.3. prethodna se vrijednost može povećati na 2 500 mm ako zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nije moguća usklađenost s vrijednošću od 1 500 mm; 6.2.4.2.4. u slučaju vozila opremljenih za ugradnju prenosivih uređaja s prednje strane, uz svjetla smještena u skladu s točkama 6.2.4.2.1. – 6.2.4.2.3. dopuštena su dva glavna kratka svjetla na visini ne većoj od 4 000 mm ako su električne veze takve da dva para glavnih kratkih svjetala ne mogu biti uključena istodobno; 6.2.4.3. po duljini: što je bliže moguće prednjem dijelu vozila; međutim, emitirano svjetlo ni pod kojim okolnostima ne smije ometati vozača izravno ili neizravno preko retrovizora i/ili drugih reflektirajućih površina na vozilu.

6.2.5. Geometrijska vidljivost : utvrđena kutovima geometrijske vidljivosti α i β. α = 15° prema gore i 10° prema dolje, ß = 45° u smjeru prema van i 5° u smjeru prema unutra. Unutar tog polja mora biti vidljiva gotovo cijela prividna površina svjetla. Ugradnja pregrada ili drugih dijelova opreme u blizini glavnog svjetla ne smije uzrokovati sekundarne efekte koji bi ometali druge sudionike u prometu.

6.2.6. Usmjerenost: prema naprijed. 6.2.6.1. Vertikalna usmjerenost: 6.2.6.1.1. ako je visina glavnih kratkih svjetala jednaka ili veća od 500 mm i jednaka ili manja od 1 500 mm, snop kratkih svjetala mora biti moguće spustiti između 0,5 i 6 %; 6.2.6.1.2. glavna kratka svjetla moraju biti usklađena tako da se, mjereno 15 m od svjetla, vodoravna linija koja odvaja osvijetljeno od neosvijetljenog područja nalazi na visini koja iznosi samo polovinu udaljenosti između tla i središta svjetla. 6.2.6.2. Uređaj za namještanje glavnog kratkog svjetla (neobvezno) 6.2.6.2.1. Uređaj za namještanje glavnog svjetla može se namještati automatski ili ručno. 6.2.6.2.2. Uređaji koji se namještaju ručno, neprekidno ili ne, moraju imati granični položaj u kojem svjetla mogu biti vraćena na početnu vrijednost nagiba s pomoću uobičajenih vijaka za namještanje ili sličnim sredstvima. Tim uređajima za ručno namještanje mora se moći upravljati iz vozačkog sjedala. Neprekidno podesivi uređaji moraju imati referentne oznake na kojima se navode uvjeti opterećenosti koji zahtijevaju namještanje kratkih svjetala. 6.2.6.2.3. Kratka svjetla ne smiju zauzeti položaj u kojem je nagib manji nego što je bio izvorno namješten.

6.2.7. Električne veze: Upravljačka naprava za promjenu na kratko svjetlo mora istodobno isključiti sva glavna duga svjetla. Glavna kratka svjetla mogu ostati upaljena istodobno s glavnim dugim svjetlima. U slučaju kada je ugrađen dodatni par glavnih kratkih svjetala (kao u točki 6.2.2.), električne veze moraju biti takve da se dva para glavnih kratkih svjetala nikada ne mogu uključiti istodobno.

6.2.8. Signal zatvorenog kruga: neobvezno.

6.2.9. Ostali zahtjevi: glavna kratka svjetla s izvorom (izvorima) svjetlosti koji proizvode glavni snop kratkog svjetla (kako su definirana u Pravilniku UNECE-a br. 48 kako je naveden u Prilogu I.) i imaju ukupni ciljni svjetlosni tok koji prelazi 2 000 lumena zabranjena su.

6.3. Prednja svjetla za maglu (Pravilnik UNECE-a br. 19 kako je naveden u Prilogu I.)

6.3.1. Ugradnja: neobvezno na traktorima. Zabranjeno na vozilima kategorije R i S.

6.3.2. Broj: dva.

6.3.3. Raspored: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.3.4. Položaj: 6.3.4.1. po širini: nema pojedinačnih zahtjeva; 6.3.4.2. po visini: ne manje od 250 mm iznad tla. Nijedna točka osvjetljavajuće površine ne smije biti viša od najviše točke osvjetljavajuće površine glavnog kratkog svjetla; 6.3.4.3. po duljini: što je bliže moguće prednjem dijelu vozila; međutim, emitirano svjetlo ne smije ni pod kojim okolnostima ometati vozača izravno ili neizravno preko retrovizora i/ili drugih reflektirajućih površina na vozilu.

6.3.5. Geometrijska vidljivost : utvrđena kutovima geometrijske vidljivosti α i β. α = 5° prema gore i prema dolje; ß = 45° u smjeru prema van i 5° u smjeru prema unutra.

6.3.6. Usmjerenost: prema naprijed. Svjetla moraju biti usmjerena prema naprijed bez izazivanja nepotrebnog zasljepljivanja i neugode vozačima i ostalim korisnicima ceste koji dolaze iz suprotnog smjera.

6.3.7. Električne veze: Mora biti moguće uključiti ili isključiti svjetla za maglu neovisno o glavnim dugim svjetlima i glavnim kratkim svjetlima i obratno.

6.3.8. Signal zatvorenog kruga: neobvezno.

6.4. Svjetla za vožnju unatrag (Pravilnik UNECE-a br. 23 kako je naveden u Prilogu I.)

6.4.1. Ugradnja: neobvezno.

6.4.2. Broj: jedan ili dva.

6.4.3. Raspored: nema pojedinačnih zahtjeva.

6.4.4. Položaj: 6.4.4.1. po širini: nema pojedinačnih zahtjeva; 6.4.4.2. po visini: između 250 mm i 1 200 mm iznad tla. Međutim, ako zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nije moguće svjetlo zadržati unutar 1 200 mm, dopušteno je povećati visinu do 4 000 mm. U tom slučaju svjetlo se ugrađuje s nagibom prema dolje od najmanje 3° za visinu ugradnje između 2 000 mm i 3 000 mm i najmanje 6° za visinu ugradnje između 3 000 mm i 4 000 mm. Nagib nije potreban za visinu ugradnje do 2 000 mm; 6.4.4.3. po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

6.4.5. Geometrijska vidljivost : utvrđena kutovima geometrijske vidljivosti α i β. α = 15° prema gore i 5° prema dolje, ß = 45° nadesno i nalijevo ako postoji samo jedno svjetlo, ß = 45° prema van i 30° prema unutra ako su dva svjetla.

6.4.6. Usmjerenost: prema natrag.

6.4.7. Električne veze: Moraju biti takve da se svjetlo uključi i ostane uključeno samo ako je mjenjač u položaju za vožnju unatrag te ako: — motor radi, — ili se jedan od uređaja koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem motora nalazi u položaju koji omogućava rad motora.

6.4.8. Signal: neobvezno.

6.5. Pokazivači smjera (Pravilnik UNECE-a br. 6 kako je naveden u Prilogu I.) 6.5.1. Ugradnja: traktori i vozila kategorija R i S moraju biti opremljeni pokazivačima smjera. Tipovi pokazivača smjera razvrstani su u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5), a na traktor su ugrađeni sukladno rasporedu (A do D). Raspored A dopušten je samo na traktorima čija sveukupna duljina ne prelazi 4,60 m i kod kojih udaljenost između vanjskih rubova osvjetljavajućih površina nije veća od 1,60 m. Rasporedi B, C i D primjenjuju se na sve traktore. Za prikolice i vučene strojeve upotrebljavaju se svjetla kategorije 2. Vozila mogu biti opremljena dodatnim pokazivačima smjera. 6.5.2. Broj: broj uređaja mora biti takav da oni mogu odašiljati svjetlosne signale koji odgovaraju jednom od rasporeda navedenih u točki 6.5.3. 6.5.3. Raspored: Broj, položaj i vodoravna vidljivost pokazivača smjera moraju biti takvi da pokazivači mogu odašiljati svjetlosne signale koji odgovaraju najmanje jednom od rasporeda navedenih u nastavku (vidjeti i Dodatak 2.). Kutovi vidljivosti prikazani su na dijagramima; prikazani kutovi najmanje su vrijednosti koje mogu biti prekoračene; svi kutovi vidljivosti mjere se od središta osvjetljavajuće površine. 6.5.3.1. A Dva prednja pokazivača smjera (kategorija 1, 1a ili 1b), dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a). Ta svjetla mogu biti neovisna, udružena ili spojena. B Dva prednja pokazivača smjera (kategorija 1, 1a ili 1b), dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorija 5), dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a). Prednji i dodatni bočni pokazivači smjera mogu biti neovisni, udruženi ili spojeni; C Dva prednja pokazivača smjera (kategorija 1, 1a ili 1b), dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a), dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorija 5). D Dva prednja pokazivača smjera (kategorija 1, 1a ili 1b), dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a). 6.5.3.2. Za prikolice i vučene strojeve: dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2). 6.5.4. Položaj: 6.5.4.1. po širini: osim u slučaju pokazivača smjera kategorije 1 s rasporedom C i dodatnih pokazivača smjera, rub osvjetljavajuće površine koji je najudaljeniji od središnje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Udaljenost između unutarnjih rubova dviju osvjetljavajućih površina jednog para svjetala ne smije biti manja od 500 mm. Ako okomita udaljenost između stražnjeg pokazivača smjera i odgovarajućeg stražnjeg pozicijskog svjetla ne prelazi 300 mm, udaljenost između krajnjeg vanjskog ruba vozila i vanjskog ruba stražnjeg pokazivača smjera ne smije prelaziti za više od 50 mm udaljenost između krajnjeg vanjskog ruba vozila i vanjskog ruba odgovarajućeg stražnjeg pozicijskog svjetla. Za prednje pokazivače smjera osvjetljavajuća površina ne smije biti manje od 40 mm udaljena od osvjetljavajuće površine glavnih kratkih svjetala ili prednjih svjetala za maglu, ako postoje. Manja udaljenost dopuštena je ako svjetlosna jakost u referentnoj osi pokazivača smjera iznosi najmanje 400 cd. 6.5.4.2. po visini: iznad tla ne manje od 400 mm i ne viš