2010D0023 — HR — 31.12.2011 — 001.002

►B ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE od 25. studenoga 2010. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (preinačeno) (ESB/2010/23) (2011/66/EU) ( L 035, 9.2.2011, p.17)









▼B

ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 25. studenoga 2010.

o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro

(preinačeno)

(ESB/2010/23)

(2011/66/EU)







UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE, uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”), a posebno njegov članak 32., budući da: (1) Odluka ESB/2001/16 od 6. prosinca 2001. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica sudionica za financijsku godinu 2002. ( 1 ) već je nekoliko puta znatno izmijenjena ( 2 ). Budući da će biti dodatno izmijenjena, treba je radi jasnoće preinačiti. (2) U skladu s člankom 32. stavkom 1. Statuta ESSB-a monetarni prihod je prihod koji ostvaruju nacionalne središnje banke pri obavljanju funkcije monetarne politike. U skladu s člankom 32. stavkom 2. Statuta ESSB-a iznos monetarnog prihoda svakog NSB-a jednak je njegovu godišnjem prihodu ostvarenom iz njegovih sredstava koja se drže u novčanicama u optjecaju i depozitima kreditnih institucija. NSB namjenski raspoređuje ta sredstva u skladu sa smjernicama Upravnog vijeća. NSB treba namjenski rasporediti sredstva koja su proizišla iz obavljanja funkcije monetarne politike kao sredstva koja se drže u novčanicama u optjecaju i depozitima kreditnih institucija. U skladu s člankom 32. stavkom 4. Statuta ESSB-a iznos monetarnog prihoda svakog NSB-a umanjuje se za iznos koji je jednak kamatama koje je spomenuti NSB platio na depozite kreditnih institucija u skladu s člankom 19. (3) U skladu s člankom 32. stavkom 5. Statuta ESSB-a ukupni iznos monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka raspodjeljuje se nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu Europske središnje banke (ESB). (4) U skladu s člankom 32. stavcima 6. i 7. Statuta ESSB-a Upravno vijeće ovlašteno je utvrđivati smjernice na temelju kojih ESB provodi obračun i namiru salda koja proizlaze iz raspodjele monetarnog prihoda te poduzimati sve druge mjere potrebne za primjenu članka 32. (5) U skladu s člankom 10. Uredbe Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura ( 3 ) ESB i nacionalne središnje banke puštaju euronovčanice u optjecaj. Člankom 15. spomenute Uredbe propisuje se da novčanice nominirane u jedinicama nacionalne valute ostaju zakonsko sredstvo plaćanja unutar njihovih granica najkasnije do isteka roka od 6 mjeseci od odgovarajućeg datuma prelaska na gotovinu eura. Godina prelaska na gotovinu eura stoga se treba smatrati posebnom godinom jer novčanice u optjecaju nominirane u jedinicama nacionalne valute mogu činiti znatan dio novčanica u optjecaju. (6) Člankom 15. stavkom 1. Smjernice ESB/2006/9 od 14. srpnja 2006. o određenim pripremama za prijelaz na gotovinu eura te o predopskrbi i posrednoj predopskrbi euronovčanicama i eurokovanicama izvan europodručja ( 4 ) propisuje se da se euronovčanice iz predopskrbe izdane prihvatljivim drugim ugovornim stranama knjiže na teret računa spomenutih drugih ugovornih strana kod njihovog NSB-a po njihovoj nominalnoj vrijednosti, u skladu sa sljedećim „linearnim modelom terećenja”: ukupni iznos euronovčanica iz predopskrbe tereti se u tri jednaka obroka, na datum namire prve, četvrte i pete glavne operacije refinanciranja Eurosustava nakon datuma prelaska na gotovinu eura. Pri izračunu monetarnog prihoda za godinu prelaska na gotovinu eura potrebno je uzeti u obzir spomenuti „linearni model terećenja”. (7) Ova je Odluka povezana s Odlukom ESB/2010/29 od 13. prosinca 2010. o izdavanju euronovčanica ( 5 ), kojom se propisuje da euronovčanice izdaju ESB i nacionalne središnje banke. Odlukom ESB/2010/29 određuje se raspodjela euronovčanica u optjecaju nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu ESB-a. Njome se također raspodjeljuje ESB-u 8 % ukupne vrijednosti euronovčanica u optjecaju. Raspodjela euronovčanica među članovima Eurosustava dovodi do salda unutar Eurosustava. Obračun naknade na spomenuta salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju izravno utječe na prihod svakog člana Eurosustava i stoga ga treba urediti ovom Odlukom. Prihod koji ostvaruje ESB na temelju obračuna naknade na svoja potraživanja unutar Eurosustava od nacionalnih središnjih banaka u vezi s njegovim udjelom u euronovčanicama u optjecaju trebao bi, u načelu, biti raspodijeljen nacionalnim središnjim bankama u skladu s Odlukom ESB/2010/24 od 25. studenoga 2010. o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke od euronovčanica u optjecaju i od vrijednosnih papira kupljenih u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira ( 6 ), razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala u istoj financijskoj godini tijekom koje je ostvaren. (8) Na neto salda potraživanja i obveza unutar Eurosustava koja proizlaze iz euronovčanica u optjecaju treba se obračunavati naknada primjenom objektivnog kriterija kojim se određuje trošak novca. U tom se kontekstu stopa glavne operacije refinanciranja koju primjenjuje Eurosustav u svojim aukcijama za glavne operacije refinanciranja smatra prikladnom. (9) Neto obveze unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju trebaju biti uključene u osnovicu obveza za potrebe izračuna monetarnog prihoda NSB-a u skladu s člankom 32. stavkom 2. Statuta ESSB-a jer su one jednake novčanicama u optjecaju. Namira kamata na salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju stoga će dovesti do raspodjele znatnog iznosa monetarnog prihoda Eurosustava među nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu ESB-a. Spomenuta salda unutar Eurosustava potrebno je prilagoditi kako bi se omogućilo postupno prilagođavanje bilanci i računa dobiti i gubitka nacionalnih središnjih banaka. Prilagodbe se trebaju temeljiti na vrijednosti novčanica u optjecaju svakog NSB-a tijekom razdoblja prije uvođenja euronovčanica. Navedene prilagodbe trebaju se primjenjivati na godišnjoj osnovi u skladu s fiksnom formulom najduže pet godina nakon toga. (10) Prilagodbe salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju izračunane su kako bi nadoknadile sve značajne promjene u prihodnim pozicijama nacionalnih središnjih banaka zbog uvođenja euronovčanica i naknadne raspodjele monetarnog prihoda. (11) Opća pravila utvrđena u članku 32. Statuta ESSB-a također se primjenjuju na prihod koji proizlazi iz otpisa euronovčanica koje su povučene iz optjecaja. (12) Člankom 32. stavkom 5. Statuta ESSB-a određuje se da se ukupni iznos monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka raspodjeljuje nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu ESB-a. U skladu s člankom 32. stavkom 7. Statuta ESSB-a Upravno vijeće ovlašteno je poduzeti sve druge mjere potrebne za primjenu članka 32. To uključuje nadležnost Upravnog vijeća da pri odlučivanju o raspodjeli prihoda koji proizlazi iz otpisa euronovčanica koje su povučene iz optjecaja uzima u obzir druge čimbenike. U tom kontekstu načela jednakog tretmana i pravednosti nalažu da se uzme u obzir razdoblje tijekom kojeg su izdane povučene euronovčanice. Ključ za raspodjelu tog posebnog prihoda mora stoga odražavati odgovarajući udio u kapitalu ESB-a i razdoblje trajanja izdanja. (13) Povlačenje euronovčanica treba urediti posebnim odlukama koje treba donijeti u skladu s člankom 5. Odluke ESB/2003/4 od 20. ožujka 2003. o apoenima, obilježjima, reprodukciji, zamjeni i povlačenju euronovčanica ( 7 ), budući da: DONIJELO JE OVU ODLUKU:







Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke:

(a) „NSB” znači nacionalna središnja banka države članice čija je valuta euro;

(b) „osnovica obveza” znači iznos propisanih obveza u bilanci svakog NSB-a, koji je određen u skladu s Prilogom I. ovoj Odluci;

(c) „imovina za posebnu namjenu” znači iznos imovine koja se drži u odnosu na temelju obveza u bilanci svakog NSB-a, koji je određen u skladu s Prilogom II. ovoj Odluci;

(d) „salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju” znači potraživanja i obveze koji nastaju između NSB-a i ESB-a te između NSB-a i drugih nacionalnih središnjih banaka kao rezultat primjene članka 4. Odluke ESB/2010/29;

(e) „ključ upisanog kapitala” znači udjeli nacionalnih središnjih banaka, izraženi u postocima, u upisanom kapitalu ESB-a dobiveni primjenom pondera dodijeljenih nacionalnim središnjim bankama u ključu iz članka 29. stavka 1. Statuta ESSB-a koji se primjenjuju tijekom određene financijske godine;

(f) „kreditna institucija” znači (a) kreditna institucija u smislu članka 2. i članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija ( 8 ), kako je provedena u nacionalnom pravu, koja podliježe nadzoru nadležnog tijela ili (b) druga kreditna institucija u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koja podliježe kontroli prema standardu usporedivom s nadzorom nadležnog tijela;

(g) „UB” znači usklađena bilanca iz Priloga VIII. Smjernici ESB/2010/20 od 11. studenoga 2010. o pravnom okviru za računovodstvo i financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih banaka ( 9 );

(h) „referentna stopa” znači posljednja raspoloživa granična kamatna stopa koju je Eurosustav upotrijebio u svojim aukcijama za glavne operacije refinanciranja u skladu sa stavkom 3.1.2. Priloga I. Smjernici ESB/2000/7 od 31. kolovoza 2000. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava ( 10 ). Kada se za namiru na isti dan provede više od jedne glavne operacije refinanciranja, primjenjuje se jednostavan prosjek graničnih stopa operacija koje se obavljaju istodobno;

(i) „datum prelaska na gotovinu eura” znači datum kada euronovčanice i eurokovanice stječu status zakonskog sredstva plaćanja u državi članici čija je valuta euro;

(j) „referentno razdoblje” znači razdoblje od 24 mjeseca koje počinje 30 mjeseci prije datuma prelaska na gotovinu eura;

(k) „godina prelaska na gotovinu eura” znači razdoblje od 12 mjeseci koje počinje na datum prelaska na gotovinu eura;

(l) „referentni dnevni devizni tečaj” znači referentni dnevni devizni tečaj koji se temelji na redovitom dnevnom postupku usuglašavanja među središnjim bankama unutar i izvan Europskog sustava središnjih banaka koje se obično obavlja u 14.15 po srednjoeuropskom vremenu;

(m) „povučene euronovčanice” znači euronovčanice vrste ili serije koja je povučena iz optjecaja odlukom Upravnog vijeća koja je donesena u skladu s člankom 5. Odluke ESB/2003/4;

(n) „ključ za izdavanje” znači prosječni ključ upisanog kapitala tijekom razdoblja trajanja izdanja vrste ili serije povučenih euronovčanica;

(o) „razdoblje trajanja izdanja” u vezi s određenom vrstom ili serijom euronovčanica znači razdoblje koje počinje na datum kada se u osnovici obveza zabilježi prvo izdanje euronovčanica te vrste ili serije i koje završava na datum kada se u osnovici obveza zabilježi posljednje izdanje euronovčanica te vrste ili serije i

(p) „otpisati” znači ukloniti povučene euronovčanice iz bilančne stavke „novčanice u optjecaju”.

Članak 2.

Salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju

1. Salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju izračunavaju se mjesečno i knjiže u poslovnim knjigama ESB-a i nacionalnih središnjih banaka prvi radni dan mjeseca s datumom valute posljednjega radnog dana prethodnog mjeseca.

Ako država članica prihvati euro, izračun salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju iz prvog podstavka knjiži se u poslovnim knjigama ESB-a i nacionalnih središnjih banaka s datumom valute na datum prelaska na gotovinu eura.

Salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju za razdoblje od 1. siječnja do 31. siječnja prve godine od koje se primjenjuje petogodišnje usklađivanje u skladu s člankom 29. stavkom 3. Statuta ESSB-a, izračunavaju se na temelju prilagođenog ključa upisanog kapitala primijenjenog na salda na temelju ukupnih euronovčanica u optjecaju na dan 31. prosinca prethodne godine.

2. Na salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući salda koja su rezultat primjene članka 4. ove Odluke, obračunava se naknada po referentnoj stopi.

3. Obračunata naknada iz stavka 2. namiruje se tromjesečno plaćanjima preko sustava TARGET2.

Članak 3.

Metoda mjerenja monetarnog prihoda

▼M1

1. Iznos monetarnog prihoda svakog NSB-a utvrđuje se mjerenjem stvarnog prihoda koji proizlazi iz imovine za posebnu namjenu uknjižene u njegovim poslovnim knjigama. Iznimno od navedenog, za zlato se smatra da ne ostvaruje prihod, a za vrijednosne papire koji se drže za potrebe monetarne politike u skladu s Odlukom ESB/2009/16 od 2. srpnja 2009. o provedbi programa kupnje pokrivenih obveznica ( 11 ) i u skladu s Odlukom ESB/2011/17 od 3. studenoga 2011. o provedbi drugog programa kupnje pokrivenih obveznica ( 12 ) smatra se da ostvaruju monetarni prihod po referentnoj stopi.

▼B

2. Ako je vrijednost imovine za posebnu namjenu NSB-a viša ili niža od vrijednosti njegove osnovice obveza, razlika se prebija primjenom referentne stope na vrijednost razlike.

Članak 4.

Prilagodbe salda unutar Eurosustava

1. Za potrebe izračuna monetarnog prihoda salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju svakog NSB-a prilagođavaju se kompenzacijskim iznosom koji se određuje u skladu sa sljedećom formulom:

C = (K – A) × S

gdje je:

C kompenzacijski iznos,

K iznos u eurima za svaki NSB koji proizlazi iz primjene ključa upisanog kapitala na prosječnu vrijednost novčanica u optjecaju tijekom referentnog razdoblja, pri čemu se iznos novčanica u optjecaju nominiranih u nacionalnoj valuti države članice koja prihvaća euro preračunava u eure po referentnom dnevnom deviznom tečaju tijekom referentnog razdoblja,

A prosječna vrijednost u eurima za svaki NSB novčanica u optjecaju tijekom referentnog razdoblja preračunata u eure po referentnom dnevnom deviznom tečaju tijekom referentnog razdoblja, i

S sljedeći koeficijent za svaku financijsku godinu, počevši od datuma prelaska na gotovinu eura:



Financijska godina Koeficijent Godina prelaska na gotovinu eura 1 Godina prelaska na gotovinu eura plus 1 godina 0,8606735 Godina prelaska na gotovinu eura plus 2 godine 0,7013472 Godina prelaska na gotovinu eura plus 3 godine 0,5334835 Godina prelaska na gotovinu eura plus 4 godine 0,3598237 Godina prelaska na gotovinu eura plus 5 godina 0,1817225

2. Zbroj kompenzacijskih iznosa nacionalnih središnjih banaka jednak je nuli.

3. Kompenzacijski iznosi izračunavaju se svaki put kada država članica prihvati euro ili se promijeni ključ upisanog kapitala ESB-a.

4. Kada se NSB pridruži Eurosustavu, njegov se kompenzacijski iznos raspodjeljuje drugim nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala s obrnutim predznakom (+/–) te se dodaje svim kompenzacijskim iznosima koji su za njih na snazi.

5. Kompenzacijski iznosi i računovodstveni unosi za izjednačavanje tih kompenzacijskih iznosa knjiže se na posebne račune unutar Eurosustava u poslovnim knjigama svakog NSB-a s datumom valute na datum prelaska na gotovinu eura i s istim datumom valute svake sljedeće godine tijekom razdoblja prilagodbe. Na računovodstvene unose za izjednačavanje kompenzacijskih iznosa ne obračunava se naknada.

6. Odstupajući od stavka 1., u slučaju posebnih događaja povezanih s promjenama u optjecaju novčanica iz Priloga III. ovoj Odluci, salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju svakog NSB-a prilagođavaju se u skladu s odredbama u tom Prilogu.

7. Prilagodbe salda unutar Eurosustava predviđene u ovom članku prestaju se primjenjivati od prvog dana šeste godine nakon relevantne godine prelaska na gotovinu eura.

Članak 5.

Izračun i raspodjela monetarnog prihoda

1. ESB dnevno izračunava monetarni prihod svakog NSB-a. Izračun se temelji na računovodstvenim podacima koje nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u. ESB tromjesečno obavještava nacionalne središnje banke o kumulativnim iznosima.

2. Iznos monetarnog prihoda svakog NSB-a umanjuje se za iznos koji je jednak kamatama koje su obračunate ili plaćene na obveze uključene u osnovicu obveza i u skladu sa svim odlukama Upravnog vijeća iz drugog podstavka članka 32. stavka 4. Statuta ESSB-a.

3. Ukupni iznos monetarnog prihoda svakog NSB-a raspodjeljuje se krajem svake financijske godine razmjerno ključu upisanog kapitala.

Članak 6.

Izračun i raspodjela prihoda koji proizlazi iz otpisa euronovčanica

1. Povučene euronovčanice ostaju dio osnovice obveza do njihove zamjene ili otpisa, ovisno o tome što prvo nastupi.

2. Upravno vijeće može odlučiti otpisati povučene euronovčanice te u tom slučaju mora odrediti datum otpisa i ukupan iznos rezervacija za te povučene euronovčanice za koje se još očekuje da će biti zamijenjene.

3. Povučene euronovčanice otpisuju se kako slijedi:

(a) Na datum otpisa stavka „novčanice u optjecaju” u bilanci ESB-a i nacionalnih središnjih banaka umanjuje se za ukupan iznos povučenih euronovčanica koje su još u optjecaju. U tu svrhu stvarni iznosi povučenih euronovčanica koje su bile puštene u optjecaj prilagođavaju se njihovim razmjernim iznosima izračunanima u skladu s ključem za izdavanje te se razlike namiruju između ESB-a i nacionalnih središnjih banaka.

(b) Prilagođeni iznos povučenih euronovčanica otpisuje se iz bilančne stavke „novčanice u optjecaju” i prenosi u račune dobiti i gubitka nacionalnih središnjih banaka.

(c) Svaki NSB formira rezervacije za povučene euronovčanice za koje se još očekuje da će biti zamijenjene. Spomenute rezervacije jednake su udjelu odgovarajućeg NSB-a u ukupnom iznosu rezervacija izračunanom primjenom ključa za izdavanje.

4. Povučene euronovčanice koje se zamjenjuju nakon datuma otpisa knjiže se u poslovnim knjigama NSB-a koji ih je primio. Priljev povučenih euronovčanica preraspodjeljuje se među nacionalnim središnjim bankama najmanje jednom godišnje primjenom ključa za izdavanje te se namiruju razlike među njima. Svaki NSB prebija razmjerni iznos sa svojim rezervacijama ili, u slučaju da je priljev veći od rezervacija, knjiži odgovarajući rashod u svom računu dobiti i gubitka.

5. Upravno vijeće jednom godišnje preispituje ukupni iznos rezervacija.

Članak 7.

Stavljanje izvan snage

Ovime se stavlja izvan snage Odluka ESB/2001/16. Upućivanja na Odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu V.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 31. prosinca 2010.









PRILOG I.

SASTAV OSNOVICE OBVEZA

A. Osnovica obveza uključuje, isključujući sve druge stavke: 1. Novčanice u optjecaju Za potrebe ovog Priloga tijekom godine prelaska na gotovinu eura za svakog NSB-a koji se pridružuje Eurosustavu „novčanice u optjecaju”: (a) uključuju novčanice koje je izdao NSB i koje su nominirane u njegovoj jedinici nacionalne valute; i (b) moraju se umanjiti za vrijednost kredita na koje se ne obračunava naknada koji se odnose na euronovčanice iz predopskrbe, a koji još nisu knjiženi na teret (dio stavke imovine 6. UB-a). Nakon relevantne godine prelaska na gotovinu eura za svakog NSB-a „novčanice u optjecaju” znači novčanice nominirane u eurima, isključujući sve ostale novčanice. Ako je datum prelaska na gotovinu eura dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, obveza NSB-a koja proizlazi iz euronovčanica iz predopskrbe u skladu sa Smjernicom ESB/2006/9 i koje su ušle u optjecaj prije datuma prelaska na gotovinu eura ulazi u osnovicu obveza (kao dio korespondentnih računa u stavki obveze 10.4. UB-a) sve dok obveza ne postane dio obveza unutar Eurosustava koje proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2. 2. Obveze nominirane u eurima prema kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike, uključujući sljedeće: (a) tekuće račune, uključujući obveznu pričuvu u skladu s člankom 19. stavkom 1. Statuta ESSB-a (stavka obveze 2.1. UB-a); (b) iznose depozita u okviru stalno raspoložive mogućnosti deponiranja Eurosustava (stavka obveze 2.2. UB-a); (c) oročene depozite (stavka obveze 2.3.UB-a); (d) obveze koje proizlaze iz obratnih operacija fine prilagodbe (stavka obveze 2.4. UB-a), i (e) depozite povezane s pozivom na uplatu nadoknade (stavka obveze 2.5. UB-a). 3. Depozitne obveze prema drugim ugovornim stranama Eurosustava koje ne ispunjavaju svoje obveze koje su preraspoređene iz stavke obveze 2.1. UB-a. 4. Obveze nacionalnih središnjih banaka unutar Eurosustava koje proizlaze iz izdavanja dužničkih certifikata ESB-a u skladu s poglavljem 3.3. Priloga I. Smjernici ESB/2000/7 (stavka obveze 10.2. UB-a). 5. Neto obveze unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući one koje proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke obveze 10.3. UB-a). 6. Neto obveze unutar Eurosustava koje proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke obveze 10.4. UB-a).

B. Iznos osnovice obveza svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20.









PRILOG II.

IMOVINA ZA POSEBNU NAMJENU

A. Imovina za posebnu namjenu uključuje, isključujući sve druge stavke: 1. Kredite nominirane u eurima kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike (stavka imovine 5. UB-a). 2. Vrijednosne papire koji se drže za potrebe monetarne politike (stavka imovine 7.1. UB-a). 3. Potraživanja unutar Eurosustava koja odgovaraju prijenosu deviznih pričuva, osim zlata, ESB-u u skladu s člankom 30. Statuta ESSB-a (dio stavke imovine 9.2. UB-a). 4. Neto potraživanja unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući ona koje proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke imovine 9.4. UB-a). 5. Neto potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke imovine 9.5 UB-a). 6. Zlato, uključujući potraživanja povezana sa zlatom koje je preneseno ESB-u, u iznosu koji dopušta svakom NSB-u da namijeni dio svojeg zlata koji odgovara primjeni njegova udjela u ključu upisanog kapitala na ukupan iznos zlata koji su namijenile sve nacionalne središnje banke (stavka imovine 1. i dio stavke imovine 9.2. UB-a). Za potrebe ove Odluke vrijednost zlata procjenjuje se na temelju cijene zlata u eurima po finoj unci na dan 31. prosinca 2002. 7. Potraživanja na temelju euronovčanica iz predopskrbe u skladu sa Smjernicom ESB/2006/9 i koje su ušle u optjecaj prije datuma prelaska na gotovinu eura (dio stavke imovine 4.1. UB-a do datuma prelaska na gotovinu eura, a nakon toga dio korespondentnih računa u stavki imovine 9.5. UB-a), ali samo dok navedena potraživanja ne postanu dio potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2. 8. Nepodmirena potraživanja koja proizlaze iz nastanka statusa neispunjavanja obveza drugih ugovornih strana Eurosustava u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava i/ili financijska imovina ili potraživanja (od trećih osoba) prisvojena i/ili stečena u kontekstu realizacije instrumenata osiguranja koje su ponudile druge ugovorne strane Eurosustava koje nisu ispunile svoje obveze u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava koje su preraspoređene iz stavke imovine 5. UB-a (dio stavke imovine 11.6. UB-a).

B. Vrijednost imovine za posebnu namjenu svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20.









PRILOG III.

1. Prva potencijalna prilagodba

Ako je prosjek ukupne vrijednosti novčanica u optjecaju u godini prelaska na gotovinu eura niži od prosjeka ukupne vrijednosti u eurima novčanica u optjecaju tijekom referentnog razdoblja (uključujući one nominirane u nacionalnoj valuti države članice koja je prihvatila euro i preračunate u eure po referentnom dnevnom deviznom tečaju tijekom referentnog razdoblja), koeficijent „S” koji se primjenjuje na godinu prelaska na gotovinu eura u skladu s člankom 4. stavkom 1. umanjuje se s retroaktivnim učinkom proporcionalno smanjenju ukupnog prosjeka novčanica u optjecaju.

Navedeno smanjenje ne smije dovesti do koeficijenta nižeg od 0,8606735. Ako se primjenjuje ovo odstupanje, četvrtina nastalog umanjenja kompenzacijskih iznosa (C) nacionalnih središnjih banaka koji se primjenjuju u godini prelaska na gotovinu eura mora se dodati kompenzacijskim iznosima nacionalnih središnjih banaka koji se primjenjuju od druge do pete godine nakon godine prelaska na gotovinu eura u skladu s člankom 4. stavkom 1.

B. Druga potencijalna prilagodba

Ako nacionalne središnje banke čiji je kompenzacijski iznos iz članka 4. stavka 1. pozitivan plaćaju neto naknadu na salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju koja rezultira neto rashodom kada ju se doda stavci „neto rezultat udruživanja monetarnog prihoda” u njihovim računima dobiti i gubitka na kraju godine, koeficijent „S” koji se primjenjuje na godinu prelaska na gotovinu eura u skladu s člankom 4. stavkom 1. umanjuje se koliko je potrebno da bi se otklonilo navedeno stanje.

Navedeno smanjenje ne smije dovesti do koeficijenta nižeg od 0,8606735. Ako se primjenjuje ovo odstupanje, četvrtina nastalog umanjenja kompenzacijskih iznosa (C) nacionalnih središnjih banaka koji se primjenjuju u godini prelaska na gotovinu eura dodaje se kompenzacijskim iznosima nacionalnih središnjih banaka koji se primjenjuju od druge do pete godine nakon godine prelaska na gotovinu eura u skladu s člankom 4. stavkom 1.









PRILOG IV.







ODLUKA STAVLJENA IZVAN SNAGE I NJEZINE UZASTOPNE IZMJENE Odluka ESB/2001/16 SL L 337, 20.12.2001., str. 55. Odluka ESB/2003/22 SL L 9, 15.1.2004., str. 39. Odluka ESB/2006/7 SL L 148, 2.6.2006., str. 56. Odluka ESB/2007/15 SL L 333, 19.12.2007., str. 86. Odluka ESB/2009/27 SL L 339, 22.12.2009., str. 55.









PRILOG V.







KORELACIJSKA TABLICA Odluka ESB/2001/16 Ova Odluka Članak 5.a Članak 6. Članak 6. Članak 7.