2004R0549 — HR — 04.12.2009 — 001.002

►B UREDBA (EZ) br. 549/2004 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (Tekst značajan za EGP) ( L 096, 31.3.2004, p.1)









▼B

UREDBA (EZ) br. 549/2004 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 10. ožujka 2004.

o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba

(Okvirna uredba)

(Tekst značajan za EGP)







EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 80. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Komisije ( 1 ), uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora ( 2 ), uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija ( 3 ), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora ( 4 ), u svjetlu zajedničkog teksta koji je 11. prosinca 2003. odobrio Odbor za mirenje, budući da: (1) Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno i redovito pružanje usluga u zračnom prometu, a time olakšava slobodno kretanje robe, osoba i usluga. (2) Na izvanrednom sastanku održanom 23. i 24. ožujka 2000. u Lisabonu Europsko vijeće je pozvalo Komisiju da iznese prijedloge o upravljanju zračnim prostorom, o kontroli zračnog prometa i upravljanju protokom zračnog prometa na temelju rada Skupine na visokoj razini za jedinstveno europsko nebo koju je osnovala Komisija. Ta Skupina, uglavnom sastavljena od civilnih i vojnih zrakoplovnih vlasti u državama članicama, svoje je izvješće dostavila u studenome 2000. (3) Neometano djelovanje sustava zračnog prometa zahtijeva dosljednu, visoku razinu sigurnosti usluga u zračnoj plovidbi koja omogućuje optimalno korištenje europskog zračnog prostora, kao i dosljednu, visoku razinu sigurnosti zračnog prijevoza u skladu s obvezom pružanja usluga u zračnoj plovidbi koja je od općeg interesa, uključujući obveze javne službe. Zato se pružanje usluga mora provoditi u skladu s najvišim standardima odgovornosti i stručnosti. (4) Inicijativu za uvođenje jedinstvenog europskog neba treba razvijati u skladu s obvezama koje proizlaze iz članstva Zajednice i država članica u Eurocontrolu, kao i s načelima utvrđenima Čikaškom konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (5) Odluke koje se odnose na sadržaj, opseg ili izvođenje vojnih operacija i obuke ne spadaju u područje nadležnosti Zajednice. (6) Države članice donijele su opću izjavu o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom ( 5 ). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom. (7) Zračni prostor predstavlja ograničen resurs čija je optimalna i učinkovita upotreba moguća samo ako se u obzir uzmu zahtjevi svih korisnika i ako se, prema potrebi, osigura njihova zastupljenost tijekom cijelog postupka razvoja jedinstvenog europskog neba, kao i postupka odlučivanja i provedbe, uključujući Odbor za jedinstveno nebo. (8) Zbog svih tih razloga te s ciljem proširenja jedinstvenog europskog neba na što veći broj europskih država, Zajednica bi trebala, uzimajući u obzir razvoj unutar Eurocontrola, utvrditi zajedničke ciljeve i akcijski program kojima bi mobilizirala nastojanja Zajednice, država članica i različitih gospodarskih interesnih skupina kako bi se stvorio cjelovitiji operativni zračni prostor: jedinstveno europsko nebo. (9) Kada države članice poduzimaju mjere za osiguranje sukladnosti sa zahtjevima Zajednice, nadležna tijela koja provjeravaju sukladnost trebala bi biti u dovoljnoj mjeri neovisna od pružatelja usluga u zračnoj plovidbi. (10) Usluge u zračnoj plovidbi, posebno usluge zračnog prometa usporedive s javnim tijelima, treba funkcionalno ili strukturalno odvojiti te su u različitim državama članicama organizirane u skladu s različitim pravnim oblicima. (11) Kada se zahtijevaju neovisne revizije pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, inspekcijski nadzori koje obavljaju službena revizorska tijela država članica u kojima te usluge pružaju službe uprave ili javno tijelo koje podliježe nadzoru gore spomenutih službenih tijela trebali bi se priznati kao neovisne revizije bez obzira na to objavljuju li se ili ne sastavljena revizijska izvješća. (12) Poželjno je proširiti jedinstveno europsko nebo na treće europske zemlje, bilo u okviru sudjelovanja Zajednice u radu Eurocontrola, nakon što Zajednica pristupi Eurocontrolu, bilo na temelju sporazuma sklopljenih između Zajednice i tih zemalja. (13) Pristupanje Zajednice Eurocontrolu važan je čimbenik u stvaranju paneuropskog zračnog prostora. (14) U procesu stvaranja jedinstvenog europskog neba Zajednica bi trebala, kad je to prikladno, uspostaviti najvišu razinu suradnje s Eurocontrolom kako bi osigurala sinergiju propisa i usklađenost pristupa dviju navedenih strana i kako bi izbjegla međusobnu dvojnu uporabu. (15) U skladu sa zaključcima Skupine na visokoj razini, Eurocontrol je tijelo s odgovarajućom stručnošću potrebnom za pružanje potpore Zajednici u njezinoj ulozi regulatornog tijela. Zato je potrebno predvidjeti mjere za provedbu pitanja za koja je, na temelju ovlaštenja dodijeljenih toj organizaciji, nadležan Eurocontrol, poštujući pritom uvjete koje treba uključiti u okvir suradnje između Komisije i Eurocontrola. (16) Izrada mjera potrebnih za stvaranje jedinstvenog europskog neba zahtijeva opsežne konzultacije s gospodarskim i socijalnim interesnim skupinama. (17) Socijalne partnere treba na odgovarajući način informirati i s njima se konzultirati o svim mjerama koje imaju značajne socijalne posljedice. Također je potrebno savjetovati se s Odborom za sektorski dijalog osnovanim na temelju Odluke Komisije 1998/500/EZ od 20. svibnja 1998. o uspostavi odbora za sektorski dijalog među socijalnim partnerima na europskoj razini ( 6 ). (18) Zainteresirane strane, kao što su pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, korisnici zračnog prostora, zračne luke, zrakoplovna industrija i strukovna predstavnička tijela, trebale bi imati mogućnost savjetovanja Komisije o tehničkim aspektima provedbe jedinstvenog europskog neba. (19) Funkcioniranje cjelokupnog sustava pružanja usluga u zračnoj plovidbi na europskoj razini redovito se provjerava uzimajući u obzir održavanje visoke razine sigurnosti, a s ciljem provjere učinkovitosti donesenih mjera i predlaganja daljnjih mjera. (20) Sankcije koje su predviđene za kršenja ove Uredbe i mjera navedenih u članku 3. moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, ne umanjujući pritom sigurnost. (21) Učinak mjera poduzetih na temelju ove Uredbe treba ocjenjivati u svjetlu redovito podnesenih izvješća Komisije. (22) Ova Uredba ne utječe na ovlaštenje država članica da donesu odredbe u vezi s organizacijom svojih oružanih snaga. To ovlaštenje može navesti države članice da donesu mjere kojima svojim oružanim snagama omogućuju raspolaganje zračnim prostorom dostatnim za održavanje odgovarajuće razine obrazovanja i obuke. Stoga je potrebno uvrstiti zaštitnu klauzulu kojom bi se osigurala provedba te ovlasti. (23) Zajedničkom izjavom ministara vanjskih poslova Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine od 2. prosinca 1987. u Londonu postignut je dogovor dviju država o proširenju suradnje u pogledu korištenja zračne luke Gibraltar. Taj se dogovor tek treba početi primjenjivati. (24) Budući da zbog transnacionalne dimenzije ovog postupka cilj ove Uredbe, stvaranje jedinstvenog europskog neba, države članice ne mogu dostatno ostvariti, nego ga se može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, omogućavajući detaljna provedbena pravila koja vode računa o posebnim lokalnim uvjetima, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. (25) Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji ( 7 ). (26) Članak 8. stavak 2. Standardnog poslovnika za odbore ( 8 ) osnovane primjenom članka 7. stavka 1. Odluke 1999/468/EZ sadrži standardno pravilo prema kojem predsjednik odbora može odlučiti da na sastanak tog odbora pozove treće strane. Kada je to potrebno, predsjednik Odbora za jedinstveno europsko nebo treba pozvati predstavnike Eurocontrola da sudjeluju na sastancima kao promatrači ili stručnjaci, budući da: DONIJELI SU OVU UREDBU:







▼M1

Članak 1.

Cilj i područje primjene

1. Cilj inicijative za jedinstveno europsko nebo je poboljšanje postojećih standarda sigurnosti, doprinošenje održivom razvoju sustava zračnog prometa i poboljšanje cjelokupne izvedbe upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluga u zračnoj plovidbi (ANS) za opći zračni promet u Europi radi ispunjavanja zahtjeva svih korisnika zračnog prostora. Ovo jedinstveno europsko nebo uključuje usklađenu paneuropsku mrežu ruta, upravljanje mrežom i sustave za upravljanje zračnim prometom, koji se temelje samo na sigurnosti, učinkovitosti i tehničkim zahtjevima, na dobrobit svih korisnika zračnog prostora. U postizanju ovog cilja, ovom se Uredbom uspostavlja usklađeni zakonodavni okvir za stvaranje jedinstvenog europskog neba.

2. Primjenom ove Uredbe i mjera iz članka 3. ne dovodi se u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom i zahtjevi država članica u vezi javnog reda, javne sigurnosti i obrambenih pitanja, kako je navedeno u članku 13. Ova Uredba i mjere iz članka 3. ne odnose se na vojne operacije i obuku.

3. Primjenom ove Uredbe i mjera iz članka 3. ne dovode se u pitanje prava i dužnosti država članica koji proizlaze iz Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija). U tom je smislu dodatni cilj ove Uredbe, na područjima koja su njome obuhvaćena, pomaganje državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza koje proizlaze iz Čikaške konvencije, davanjem osnove za zajedničko tumačenje i jednaku provedbu njezinih odredaba, te osiguravanjem da se te odredbe propisno poštuju u ovoj Uredbi i pravilima za njezinu provedbu.

4. Podrazumijeva se da se primjenom ove Uredbe na zračnu luku Gibraltar ne dovode u pitanje odgovarajuće pravne pozicije Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sporova oko suvereniteta nad područjem na kojem se nalazi aerodrom.

▼B

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe i mjera navedenih u članku 3. primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „usluga kontrole zračnog prometa (ATC)” znači usluga koja se daje u svrhu: (a) sprečavanja sudara: — između zrakoplova, i — između zrakoplova i prepreka na manevarskom prostoru; i (b) ubrzavanja i održavanja urednog protoka zračnog prometa;

2. „usluga aerodromske kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za aerodromski promet;

3. „usluga zrakoplovnog informiranja” znači usluga uspostavljena za davanje zrakoplovnih informacija i podataka potrebnih za sigurnu, redovitu i učinkovitu zračnu plovidbu na određenom državnom području;

4. „usluge u zračnoj plovidbi” znači usluge zračnog prometa; komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora, meteorološke usluge za zračnu plovidbu i usluge zrakoplovnog informiranja;

5. „pružatelji usluga u zračnoj plovidbi” znači svaki javni ili privatni subjekt koji pruža usluge zračne plovidbe za opći zračni promet;

6. „blok zračnog prostora” znači zračni prostor određenih dimenzija u prostoru i vremenu unutar kojega se pružaju usluge u zračnoj plovidbi;

7. „upravljanje zračnim prostorom” znači funkcija planiranja čiji je glavni cilj postizanje najveće moguće iskorištenosti raspoloživog zračnog prostora zahvaljujući dinamičnoj vremenskoj raspodjeli zračnog prostora i, povremeno, njegovoj raspodjeli među različitim kategorijama korisnika zračnog prostora na temelju njihovih kratkoročnih potreba;

▼M1

8. „korisnici zračnog prostora” znači operatori zrakoplova koji lete u općem zračnom prometu;

▼B

9. „upravljanje protokom zračnog prometa” znači funkcija uspostavljena kako bi se osiguranjem najveće moguće iskorištenosti kapaciteta ATC-a, kao i usklađenosti opsega prometa s kapacitetima koje su prijavili odgovarajući pružatelji usluga zračnog prometa doprinijelo sigurnom, redovitom i brzom protoku zračnog prometa;

▼M1

10. „upravljanje zračnim prometom (ATM)” znači skup funkcija koje se obavljaju u zraku i na tlu (usluge u zračnom prometu, upravljanje zračnim prostorom i upravljanje protokom zračnog prometa) koje su potrebne kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito kretanje zrakoplova tijekom svih faza leta;

▼B

11. „usluge zračnog prometa” znači različite usluge davanja letnih informacija, usluge uzbunjivanja, savjetodavne usluge u zračnom prometu i usluge kontrole zračnog prometa (usluge područne, prilazne i aerodromske kontrole);

12. „usluga područne kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove u bloku zračnog prostora;

13. „usluga prilazne kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove u dolasku ili odlasku;

▼M1

13.a „glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ ( 9 ), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) ( 10 );

▼B

14. „paket usluga” znači dvije ili više usluga u zračnoj plovidbi;

▼M1

15. „svjedodžba” znači dokument koji izdaje nacionalno nadzorno tijelo u bilo kojem obliku koji je u skladu s nacionalnim pravom, kojim se potvrđuje da određeni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi zadovoljava zahtjeve za pružanje određene usluge;

▼B

16. „komunikacijske usluge” znači zrakoplovne nepokretne i pokretne usluge namijenjene komunikaciji zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak u svrhu kontrole zračnog prometa;

17. „Europska mreža za upravljanje zračnim prometom (EATMN)” znači skup sustava navedenih u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) ( 11 ) koja omogućuje pružanje usluga zračne plovidbe u Zajednici, uključujući sučelja na granicama s trećim zemljama;

18. „operativni koncept” znači kriteriji za operativnu uporabu EATMN-a ili nekog njegova dijela;

19. „sastavni dijelovi” znači materijalni predmeti, poput hardvera, i nematerijalni predmeti, poput softvera, o kojima ovisi interoperabilnost EATMN-a;

20. „Eurocontrol” je Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe ustanovljena 13. prosinca 1960. Međunarodnom konvencijom o suradnji radi sigurnosti zračne plovidbe ( 12 );

▼M1 —————

▼M1

22. „fleksibilna upotreba zračnog prostora” znači koncepcija upravljanja zračnim prostorom koja se primjenjuje na području Europske konferencije civilnog zrakoplovstva na temelju „Priručnika o upravljanju zračnim prostorom za primjenu koncepcije fleksibilne upotrebe zračnog prostora” koji je izdao Eurocontrol;

▼B

23. „područje letnih informacija” znači zračni prostor određenih dimenzija u kojem se pružaju usluge letnih informacija i usluge uzbunjivanja;

▼M1

23.a „usluga letnih informacija” znači usluga koja je predviđena za davanje savjeta i informacija korisnih za sigurno i učinkovito izvođenje letova;

23.b „usluga uzbunjivanja” znači usluga predviđena za obavješćivanje odgovarajućih organizacija o zrakoplovu za koji je potrebna pomoć traženja i spašavanja te, prema potrebi, za pomaganje tim organizacijama;

▼B

24. „razina leta” znači površina stalnog atmosferskog tlaka povezana s točno određenim referentnim tlakom od 1 013,2 hektopaskala koju od drugih takvih površina razdvajaju određeni razmaci u visini tlaka;

▼M1

25. „funkcionalni blok zračnog prostora” znači blok zračnog prostora koji se temelji na operativnim zahtjevima i koji se uspostavlja bez obzira na državne granice, u kojem se pružanje usluga u zračnoj plovidbi i s njima povezanih usluga temelji na učinkovitosti i optimizaciji, s ciljem da se u svaki funkcionalni blok uvede poboljšana suradnja između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, ili ako je primjereno, integrirani pružatelj usluga;

▼B

26. „opći zračni promet” znači sve letove civilnih zrakoplova kao i sve letove državnih zrakoplova (uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove) kada se ti letovi izvode u skladu s postupcima ICAO-a;

27. „ICAO” je Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva uspostavljena Čikaškom konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944.;

28. „interoperabilnost” znači niz funkcionalnih, tehničkih i operativnih značajki koje moraju imati sustavi i sastavnih dijelova EATMN-a kao i postupaka za njegovo djelovanje kako bi se osigurao njegov siguran, neometan i učinkovit rad. Interoperabilnost se postiže usklađivanjem sustava i njegovih sastavnih dijelova s temeljnim zahtjevima;

29. „meteorološke usluge” znači uređaji i usluge koji zrakoplovima osiguravaju meteorološke prognoze, izvještaje i opažanja, kao i sve druge meteorološke informacije i podatke koje države osiguravaju u svrhu korištenja u zrakoplovstvu;

30. „usluge zračne plovidbe” znači uređaji i usluge koji zrakoplovima daju informacije o položaju i vremenu;

31. „operativni podaci” znači informacije o svim fazama leta koje su potrebne pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, korisnicima zračnog prostora, operatorima zračnih luka i drugim uključenim sudionicima za donošenje operativnih odluka;

32. „postupak”, kako se koristi u okviru Uredbe o interoperabilnosti, znači standardna metoda za tehničko ili operativno korištenje sustava u smislu usuglašenih i potvrđenih operativnih koncepata koji zahtijevaju ujednačenu provedbu u cjelokupnom EATMN-u;

33. „puštanje u rad” znači prva operativna uporaba nakon početne instalacije ili nadogradnje sustava;

34. „mreža ruta” znači mreža utvrđenih ruta za usmjeravanje protoka općeg zračnog prometa koja je potrebna za pružanje usluga kontrole zračnog prometa;

35. „ruta” znači odabrana ruta koju zrakoplov mora slijediti tijekom leta;

36. „neometan rad” znači rad EATMN-a na takav način da iz korisnikove perspektive djeluje kao jedan sustav;

▼M1 —————

▼B

38. „usluge nadzora” znači uređaji i usluge koji se koriste za utvrđivanje položaja zrakoplova kako bi se osigurao siguran razmak među njima;

39. „sustav” znači skup sastavnih dijelova na zrakoplovu i na tlu, kao i satelitskih uređaja, koji su potpora uslugama zračne plovidbe u svim fazama leta;

40. „nadogradnja” znači svaka izmjena kojom se mijenjaju operativne značajke sustava;

▼M1

41. „prekogranične usluge” znači bilo koju situaciju u kojoj usluge u zračnoj plovidbi u jednoj državi članici daje pružatelj usluga koji je certificiran u drugoj državi članici.

▼B

Članak 3.

Područja djelovanja Zajednice

1. Ovom se Uredbom utvrđuje usklađeni regulatorni okvir za stvaranje jedinstvenog europskog neba u vezi s:

(a) Uredbom (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) ( 13 );

(b) Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) ( 14 ); i

(c) Uredbom (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) ( 15 );

i provedbenim pravilima koje je Komisija donijela na temelju ove Uredbe i prethodno navedenih uredaba.

2. Mjere iz stavka 1. primjenjuju se u skladu s odredbama ove Uredbe.

▼M1

Članak 4.

Nacionalna nadzorna tijela

1. Države članice, zajednički ili pojedinačno, imenuju ili uspostavljaju tijelo ili tijela kao svoje nacionalno nadzorno tijelo koje preuzima zadaće koje se takvom tijelu dodjeljuju na temelju ove Uredbe i na temelju mjera iz članka 3.

2. Nacionalna nadzorna tijela su neovisna o pružateljima usluga u zračnoj plovidbi. Ova se neovisnost postiže odgovarajućim razdvajanjem između nacionalnih nadzornih tijela i takvih pružatelja usluga, najmanje na funkcionalnoj razini.

3. Nacionalna nadzorna tijela izvršavaju svoje ovlasti nepristrano, neovisno i transparentno. To se postiže primjenom odgovarajućih upravnih i nadzornih mehanizama, uključujući također i njihovu primjenu u okviru uprave države članice. Međutim, ovime se nacionalna nadzorna tijela ne sprečavaju u izvršavanju svojih zadaća u okviru pravila organizacije nacionalnih tijela za civilno zrakoplovstvo ili bilo kojih drugih javnih tijela.

4. Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna tijela imaju potrebna sredstva i mogućnosti za učinkovito i pravovremeno izvršavanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom.

5. Države članice obavješćuju Komisiju o nazivima i adresama nacionalnih nadzornih tijela, kao i o njihovim promjenama, te o mjerama koje su poduzete kako bi se osigurala sukladnost sa stavcima 2., 3. i 4.

▼B

Članak 5.

Odborski postupak

1. Komisiji pomaže Odbor za jedinstveno nebo, dalje u tekstu „Odbor”, sastavljen od dva predstavnika svake države članice kojim predsjedava predstavnik Komisije. Odbor osigurava odgovarajuće uvažavanje interesa svih kategorija korisnika.

2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe članka 8. navedene Odluke.

3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe članka 8. navedene Odluke.

Razdoblje navedeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi jedan mjesec.

▼M1

4. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5a. stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

5. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5.a stavci 1., 2., 4. i 6. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

Članak 6.

Savjetodavno tijelo za industriju

Ne dovodeći u pitanje ulogu Odbora i Eurocontrol-a, Komisija uspostavlja „savjetodavno tijelo za industriju” u kojem sudjeluju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, udruge korisnika zračnog prostora, operatori aerodroma, proizvodna industrija i zastupnička tijela stručnog osoblja. Uloga ovog tijela je isključivo savjetovanje Komisije u provedbi jedinstvenog europskog neba.

Članak 7.

Odnosi s europskim trećim zemljama

Zajednica i njezine države članice imaju za cilj i podupiru proširenje jedinstvenog europskog neba na države koje nisu članice Europske unije. U tu svrhu oni nastoje proširiti primjenu ove Uredbe i mjera iz članka 3. na te zemlje, bilo u okviru sporazuma sklopljenih sa susjednim trećim zemljama ili u okviru sporazuma o funkcionalnim blokovima zračnog prostora.

Članak 8.

Provedbena pravila

1. Za razvoj provedbenih pravila, Komisija može dati ovlaštenje Eurocontrol-u ili, ako je primjereno, nekom drugom tijelu, navodeći zadaće koje treba obaviti i njihove rokove, uzimajući u obzir odgovarajuće rokove utvrđene ovom Uredbom. Komisija djeluje u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 5. stavka 2.

2. Kada Komisija namjerava dati ovlaštenje u skladu sa stavkom 1., ona nastoji na najbolji način iskoristiti postojeća rješenja za uključivanje svih zainteresiranih strana i savjetovanje s njima, ako takva rješenja odgovaraju praksama Komisije u vezi s transparentnošću i postupcima savjetovanja i ako nisu u sukobu s njezinim institucionalnim obvezama.

Članak 9.

Sankcije

Sankcije koje države članice utvrde za kršenje ove Uredbe i mjera iz članka 3., posebno od strane korisnika zračnog prostora i pružatelja usluga, djelotvorne su, razmjerne i odvraćajuće.

Članak 10.

Savjetovanje s dionicima

1. Države članice, djelujući u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvom, uspostavljaju mehanizme savjetovanja za primjereno uključivanje dionika u provedbu jedinstvenog europskog neba, uključujući predstavnička tijela stručnih kadrova.

2. Komisija uspostavlja mehanizam savjetovanja na razini Zajednice. U savjetovanju sudjeluje Poseban odbor za sektorski dijalog uspostavljen Odlukom 98/500/EZ.

3. Savjetovanje s dionicima obuhvaća posebno razvoj i uvođenje novih koncepcija i tehnologija u EATMN.

Dionici mogu biti:

— pružatelji usluga u zračnoj plovidbi,

— operatori aerodroma,

— odgovarajući korisnici zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora,

— vojna tijela,

— proizvodna industrija, i

— zastupnička tijela stručnih kadrova.

Članak 11.

Shema izvedbe

1. Za poboljšanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija u jedinstvenom europskom nebu, uspostavlja se shema izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija. Ona uključuje:

(a) ciljeve izvedbe na razini Zajednice za ključna područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova;

(b) nacionalne planove ili planove za funkcionalne blokove zračnog prostora, uključujući ciljeve izvedbe, pri čemu se osigurava dosljednost s ciljevima izvedbe na razini Zajednice; i

(c) periodičnu reviziju, praćenje i sustavno vrednovanje („benchmarking”) izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija.

2. U skladu s regulatornim postupkom iz članka 5. stavka 3., Komisija može imenovati Eurocontrol ili drugo nepristrano i stručno tijelo kao „tijelo za reviziju izvedbe”. Uloga tijela za reviziju izvedbe je pomaganje Komisiji, u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima, i pomaganje nacionalnim nadzornim tijelima, na njihov zahtjev, pri provedbi sheme izvedbe iz stavka 1. Komisija osigurava da tijelo za reviziju izvedbe djeluje neovisno pri izvođenju zadaća koje mu je ona povjerila.

3.

(a) Komisija donosi ciljeve izvedbe za mrežu za upravljanje zračnim prometom na razini Zajednice u skladu s regulatornim postupkom iz članka 5. stavka 3., nakon razmatranja odgovarajućih ulaznih podataka dobivenih od nacionalnih nadzornih tijela na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.

(b) Planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora iz stavka 1. točke (b) izrađuju nacionalna nadzorna tijela, a donosi ih država članica (države članice). Ovi planovi uključuju obvezujuće nacionalne ciljeve ili ciljeve na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora i odgovarajuću shemu poticaja, kako ih donese država članica (države članice). Izrada planova uključuje savjetovanje s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, predstavnicima korisnika zračnog prostora i, kada je potrebno, s operatorima aerodroma i koordinatorima aerodroma.

(c) Komisija ocjenjuje usklađenost nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnih blokova zračnog prostora s ciljevima izvedbe na razini Zajednice, upotrebom mjerila za ocjenjivanje iz stavka 6. točke (d) Ako Komisija utvrdi da jedan ili više nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnih blokova zračnog prostora ne ispunjavaju mjerila ocjenjivanja, ona može u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 5. stavka 2. izdati preporuku da predmetna nacionalna nadležna tijela predlože revidirane ciljeve izvedbe. Predmetna država članica (države članice) donosi(-e) revidirane ciljeve izvedbe i odgovarajuće mjere o kojima pravovremeno izvješćuju Komisiju. Ako Komisija utvrdi da revidirani ciljevi izvedbe i odgovarajuće mjere nisu primjereni, ona može u skladu s regulatornim postupkom iz članka 5. stavka 3. odlučiti da predmetne države članice donesu korektivne mjere. Alternativno, u skladu s regulatornim postupkom iz članka 5. stavka 3., Komisija može uz potporu odgovarajućih dokaza odlučiti revidirati ciljeve izvedbe na razini Zajednice.

(d) Referentno razdoblje za shemu izvedbe obuhvaća najmanje tri godine a najviše pet godina. Ako se tijekom tog razdoblja ne ispune nacionalni ciljevi ili ciljevi funkcionalnih blokova zračnog prostora, države članice i/ili nacionalna nadzorna tijela primjenjuju odgovarajuće mjere koje su definirale. Prvo referentno razdoblje obuhvaća prve tri godine nakon donošenja provedbenih pravila iz stavka 6.

(e) Komisija provodi redovito ocjenjivanje postignuća ciljeva izvedbe i predočuje rezultate Odboru za jedinstveno nebo.

4. Na shemu izvedbe iz stavka 1. primjenjuju se sljedeći postupci:

(a) prikupljanje, vrednovanje, ispitivanje, ocjenjivanje i prosljeđivanje relevantnih podataka povezanih s izvedbom usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija, dobivenih od svih strana, uključujući pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore aerodroma, nacionalna nadzorna tijela, države članice i Eurocontrol;

(b) izbor odgovarajućih ključnih područja izvedbe na temelju dokumenta ICAO-a br. 9854 pod nazivom „Operativna koncepcija upravljanja globalnim zračnim prometom” i u skladu s onima koja su utvrđena u okviru izvedbe iz glavnog plana ATM-a, uključujući područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova, koja se prema potrebi prilagođavaju kako bi se uvažile posebne potrebe jedinstvenog europskog neba i odgovarajućih ciljeva za ta područja, te definicije ograničenog skupa ključnih pokazatelja izvedbe za mjerenje izvedbe;

(c) uspostavljanje ciljeva izvedbe na razini Zajednice koji se definiraju uvažavajući ulazne podatke utvrđene na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora;

(d) ocjena ciljeva izvedbe na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora na temelju nacionalnog plana ili plana funkcionalnog bloka zračnog prostora;

(e) praćenje nacionalnih planova izvedbe ili planova izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora, uključujući odgovarajuće mehanizme uzbunjivanja.

Komisija može nadopuniti popis postupaka iz ovog stavka. Ove mjere, koje su osmišljene za izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni njezinim dopunjavanjem, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5. stavku 4.

5. Pri uspostavljanju sheme izvedbe, uzima se u obzir da su rutne usluge, terminalne usluge i funkcije mreže različite te tako s njima treba i postupati, ako je potrebno i u smislu mjerenja izvedbe.

6. Za detaljno funkcioniranje sheme izvedbe, Komisija do 4. prosinca 2011. i u odgovarajućem vremenskom okviru radi ispunjavanja odgovarajućih rokova utvrđenih ovom Uredbom, donosi provedbena pravila u skladu s regulatornim postupkom iz članka 5. stavka 3. Ta provedbena pravila obuhvaćaju sljedeće:

(a) sadržaj i vremenski raspored postupaka iz stavka 4.;

(b) referentno razdoblje i intervale za ocjenjivanje postignuća ciljeva izvedbe i postavljanje novih ciljeva;

(c) mjerila za uspostavljanje nacionalnih planova izvedbe ili planova izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora od strane nacionalnih nadzornih tijela, koji sadrže nacionalne ciljeve izvedbe ili ciljeve izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora i shemu poticaja. Planovi izvedbe: i. temelje se na poslovnim planovima pružatelja usluga u zračnoj plovidbi; ii. rješavaju sve troškovne komponente nacionalne osnove za troškove ili osnove za troškove funkcionalnih blokova zračnog prostora; iii. uključuju obvezujuće ciljeve izvedbe koji su u skladu s ciljevima izvedbe na razini Zajednice;

(d) mjerila za ocjenu sukladnosti nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnih blokova zračnog prostora s ciljevima izvedbe Zajednice tijekom referentnog razdoblja te za podršku mehanizama uzbunjivanja;

(e) opća načela za uspostavljanje sheme poticaja od strane država članica;

(f) načela za primjenu prijelaznog mehanizma potrebnog za prilagodbu funkcioniranja sheme izvedbe, koji ne premašuje razdoblje od 12 mjeseci od donošenja provedbenih pravila.

▼B

Članak 12.

Nadzor, praćenje i metode za ocjenu utjecaja

1. Nadzor, praćenje i metode za ocjenu utjecaja temelje se na godišnjim izvješćima država članica o provedbi aktivnosti poduzetih u skladu s ovom Uredbom i mjerama navedenima u članku 3.

▼M1

2. Komisija periodično preispituje primjenu ove Uredbe i mjera iz članka 3. i o tome do 4. lipnja 2011. prvi put izvješćuje Europski parlament i Vijeće, te nakon toga na kraju svakog referentnog razdoblja iz članka 11. stavka 3. točke (d). Kada je to opravdano u ovu svrhu, Komisija može od država članica tražiti dodatne informacije, uz one koje su sadržane u izvješćima koje su države članice dostavile u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

▼B

3. Pri izradi izvješća navedenog u stavku 2. Komisija traži mišljenje Odbora.

▼M1

4. Izvješća sadrže ocjenu rezultata postignutih aktivnostima koje se provode u skladu s ovom Uredbom, uključujući odgovarajuće informacije o razvojima u ovom sektoru, posebno u odnosu na gospodarske aspekte, socijalne aspekte, aspekte okoliša, zapošljavanja i tehnološke aspekte, te o kvaliteti usluga, sa stajališta prvobitnih ciljeva i radi budućih potreba.

▼B

Članak 13.

Zaštitne mjere

Ova Uredba ne sprečava državu članicu da, ako je to potrebno, primijeni mjere namijenjene zaštiti bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike. Takve mjere su posebno one koje su nužne:

— za nadzor zračnog prostora koji je u skladu sa sporazumima ICAO-a o regionalnoj zračnoj plovidbi, uključujući sposobnost otkrivanja, identificiranja i ocjene svih zrakoplova koji koriste takav zračni prostor, u svrhu zaštite sigurnosti letova i poduzimanja mjera kojima će se osigurati sigurnosne i obrambene potrebe,

— u slučaju ozbiljnih unutarnjih nemira koji utječu na očuvanje zakona i reda,

— u slučaju rata ili ozbiljne međunarodne napetosti koja predstavlja prijetnju ratom,

— za ispunjenje međunarodnih obveza države članice u vezi s očuvanjem mira i međunarodne sigurnosti,

— za provedbu vojnih operacija i vojne obuke, uključujući mogućnosti izvođenja vojnih vježbi.

▼M1

Članak 13.a

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa

Pri provedbi ove Uredbe i uredaba (EZ) br. 550/2004, (EZ) br. 551/2004, (EZ) br. 552/2004 te Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa ( 16 ), države članice i Komisija, u skladu sa svojim odgovarajućim ulogama predviđenim ovom Uredbom, usklađuju se prema potrebi s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa kako bi se osigurao pravilan pristup svim aspektima sigurnosti.

▼B

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.