2003L0085 — HR — 06.08.2015 — 011.001

Ovaj je dokument samo dokumentacijska pomoć za čiji sadržaj institucije ne preuzimaju odgovornost

►B DIREKTIVA VIJEĆA 2003/85/EZ od 29. rujna 2003. o mjerama Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa, o stavljanju izvan snage Direktive 85/511/EEZ i odluka 89/531/EEZ i 91/665/EEZ te o izmjeni Direktive 92/46/EEZ (Tekst značajan za EGP) ( L 306 22.11.2003, 1)









▼B

DIREKTIVA VIJEĆA 2003/85/EZ

od 29. rujna 2003.

o mjerama Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa, o stavljanju izvan snage Direktive 85/511/EEZ i odluka 89/531/EEZ i 91/665/EEZ te o izmjeni Direktive 92/46/EEZ

(Tekst značajan za EGP)







VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog Komisije ( 1 ), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta ( 2 ), uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora ( 3 ), uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija ( 4 ), budući da: (1) Jedan je od zadataka Zajednice u području veterinarstva poboljšati zdravstveno stanje stoke i time povećati unosnost stočarstva te olakšati trgovinu životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla. Zajednica je istodobno i Zajednica vrijednosti te se njezine politike borbe protiv bolesti životinja ne smiju temeljiti jedino na komercijalnim interesima, nego moraju istinski uvažavati i etička načela. (2) Slinavka i šap je vrlo zarazna virusna bolest papkara. Iako slinavka i šap nije važna za javno zdravlje, ona je zbog izuzetnih gospodarskih posljedica koje ostavlja na vrhu popisa A Međunarodnog ureda za epizootije (OIE). (3) Slinavka i šap je bolest koja se obavezno mora prijaviti i država članica u kojoj se ona pojavi mora o tome obavijestiti Komisiju i druge države članice, u skladu s Direktivom Vijeća 82/894/EEZ od 21. prosinca 1982. o obavještavanju o bolestima životinja unutar Zajednice ( 5 ). (4) Mjere Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa utvrđene su Direktivom 85/511/EEZ od 18. studenoga 1985. o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu slinavke i šapa ( 6 ). Ta je Direktiva bila više puta značajno izmijenjena. S obzirom na nove izmjene koje se unose u navedenu Direktivu, poželjno je zbog jasnoće preinačiti dotične odredbe. (5) Slijedom donošenja Direktive Vijeća 90/423/EEZ od 26. lipnja 1990. o izmjeni Direktive 85/511/EEZ, Direktive 64/432/EEZ o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice i Direktive 72/462/EEZ o problemima u vezi sa zdravstvenim i veterinarskim pregledima pri uvozu goveda i svinja te svježeg mesa i mesnih proizvoda iz trećih zemalja ( 7 ), preventivno cijepljenje protiv slinavke i šapa zabranjeno je u cijeloj Zajednici od 1. siječnja 1992. (6) Preventivne su mjere potrebne kako bi se spriječio prijenos slinavke i šapa u Zajednicu i na stoku u Zajednici iz susjednih zemalja ili unošenjem živih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla u Zajednicu. Ništa ne ukazuje na to da bi se bilo koje izbijanje slinavke i šapa koje je prijavljeno od uvođenja zabrane preventivnog cijepljenja moglo pripisati uvozu koji se odvijao u skladu sa zakonodavstvom Zajednice i pri kojemu su obavljeni veterinarski pregledi na graničnim inspekcijskim postajama u skladu s Direktivom Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju načela kojima se uređuje organizacija veterinarskih pregleda životinja koje ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja ( 8 ), i Direktivom Vijeća 90/675/EEZ od 10. prosinca 1990. o utvrđivanju načela kojima se uređuje organizacija veterinarskih pregleda proizvoda koji se unose u Zajednicu iz trećih zemalja ( 9 ). (7) Unatoč tomu, treba odlučno inzistirati na strogoj primjeni propisa Zajednice koji se odnose na uvoz proizvoda životinjskog podrijetla, kako bi se smanjila opasnost do koje dolazi, ako zbog ničeg drugog, onda zbog sve veće trgovinske razmjene i kretanja ljudi u cijelom svijetu. Države članice trebaju osigurati provedbu tih propisa u cijelosti te staviti na raspolaganje dovoljno osoblja i sredstava za obavljanje strogih kontrola na vanjskim granicama. (8) Pored toga, Privremeni odbor za slinavku i šap Europskog parlamenta utvrdio je da, u praksi, granične inspekcije ne uspijevaju spriječiti ilegalni unos značajnih količina mesa i mesnih proizvoda u Zajednicu. (9) U skladu s uvjetima jedinstvenog tržišta i općenito zadovoljavajućeg zdravstvenog stanja stada uzgajanih životinja, trgovina životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla značajno se povećala te u određenim regijama Zajednice postoje područja s gustom populacijom stoke. (10) Epidemija slinavke i šapa koja je 2001. izbila u nekim državama članicama pokazala je da zbog intenzivnog kretanja i trgovine životinja prijemljivih na slinavku i šap izbijanje bolesti može brzo primiti razmjere epizootije, koja izaziva tolike poremećaje da dolazi do značajnog smanjenja unosnosti uzgoja prijemljivih vrsta kao i unosnosti drugih grana ruralnoga gospodarstva te koja zahtijeva značajna financijska sredstva za naknadu štete poljoprivrednicima i za primjenu mjera suzbijanja. (11) Tijekom krize uzrokovane slinavkom i šapom 2001. godine, Komisija je pojačala mjere za suzbijanje slinavke i šapa koje su utvrđene Direktivom 85/511/EEZ donošenjem zaštitnih mjera u skladu s Direktivom Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim kontrolama pri trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice radi uspostave unutarnjeg tržišta ( 10 ) i Direktivom Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutranjeg tržišta ( 11 ). (12) Godine 2001. Komisija je donijela i Odluku o uvjetima provođenja cijepljenja u hitnim slučajevima u skladu s Direktivom 85/511/EEZ. Ti su uvjeti utvrđeni uzimajući u obzir preporuke sadržane u izvješću Znanstvenog odbora za zdravlje i dobrobit životinja o strategiji hitnog cijepljenja protiv slinavke i šapa iz 1999. godine. (13) Ovom Direktivom treba uzeti u obzir izvješće stručnih skupina iz država članica iz 1998. godine, o preispitivanju zakonodavstva Zajednice koje se odnosi na slinavku i šap i koje odražava iskustvo što su ga države članice stekle tijekom epidemije klasične svinjske kuge 1997., kao i zaključke Međunarodne konferencije o sprečavanju i suzbijanju slinavke i šapa održane u Bruxellesu u prosincu 2001. (14) U ovoj Direktivi treba uzeti u obzir i Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2002. o epidemiji slinavke i šapa u Europskoj uniji 2001. ( 12 ), koja se temelji na zaključcima Privremenog odbora za slinavku i šap Europskog parlamenta. (15) Treba uzeti u obzir preporuke sadržane u Izvješću iz 1993. godine s tridesete sjednice Europske komisije za suzbijanje bolesti slinavke i šapa u okviru Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu, koje se odnose na minimalne norme za laboratorije koji rade s virusom slinavke i šapa in vitro i in vivo. (16) Ovom Direktivom treba također uzeti u obzir izmjene unesene u Kodeks o zdravlju životinja i Priručnik o standardima za dijagnostičke testove i cjepiva OIE-a (OIE-ov priručnik). (17) Kako bi se osiguralo rano otkrivanje svakog eventualnog izbijanja slinavke i šapa, potrebne su zakonske odredbe koje će obvezivati osobe koje su u dodiru sa životinjama prijemljivih vrsta da svaki sumnjivi slučaj prijave nadležnim tijelima. U državama članicama treba uvesti redovite inspekcije kako bi se osiguralo da poljoprivrednici budu zaista upoznati s općim propisima o suzbijanju bolesti i biosigurnosti te da ih primjenjuju. (18) Čim se posumnja na prisutnost slinavke i šapa, nužno je djelovati kako bi se provele neposredne i djelotvorne mjere suzbijanja bolesti kada se njezina prisutnost potvrdi. Nadležna tijela trebaju prilagoditi te mjere ovisno o epidemiološkoj situaciji u dotičnoj državi članici. Međutim, te mjere treba pojačati posebnim zaštitnim mjerama koje se utvrđuju u skladu sa zakonodavstvom Zajednice. (19) U okviru mreže nacionalnih laboratorija u državama članicama treba uspostaviti brzu i preciznu dijagnozu bolesti te identificirati relevantni virus. Prema potrebi, suradnju među nacionalnim laboratorijima treba osigurati preko referentnog laboratorija Zajednice koji je Komisija odredila u skladu s postupkom Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja osnovanog Uredbom (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka o pitanjima sigurnosti hrane ( 13 ). (20) Što se tiče diferencijalne laboratorijske dijagnostike slinavke i šapa, treba uzeti u obzir Odluku Komisije 2000/428/EZ od 4. srpnja 2000. o utvrđivanju dijagnostičkih postupaka, metoda uzimanja uzoraka i kriterija za vrednovanje rezultata laboratorijskih testova za potvrđivanje i diferencijalno dijagnosticiranje vezikularne enterovirusne bolesti svinja ( 14 ). (21) Mjere Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa trebaju se temeljiti u prvom redu na depopulaciji zaraženog stada. Zaražene i kontaminirane životinje prijemljivih vrsta treba bez odgađanja usmrtiti u skladu s Direktivom Vijeća 93/119/EEZ od 22. prosinca 1993. o zaštiti životinja pri klanju ili usmrćivanju ( 15 ). Lešine uginulih ili usmrćenih životinja treba prema potrebi obraditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. listopada 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila u vezi s nusproizvodima životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi ( 16 ). (22) U slučaju izbijanja slinavke i šapa nužno je voditi računa o aspektima zaštite javnog zdravlja i okoliša, posebno uspostavljenjem uske suradnje između tijela koja su nadležna za veterinarstvo i zaštitu okoliša. Direktivom Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja ( 17 ) zahtijeva se posjedovanje integrirane ekološke dozvole za postrojenja za neškodljivo uklanjanje ili recikliranje lešina životinja i otpada životinjskog podrijetla s određenim mogućnostima obrade. Treba izbjeći nepotrebne rizike pri spaljivanju lešina životinja na lomačama ili njihovom zakopavanju na mjestima za masovno zakopavanje. (23) Čim izbije bolest, nužno je spriječiti svako njezino širenje pozornim praćenjem kretanja životinja i uporabe proizvoda koji se lako kontaminiraju te, prema potrebi, hitnim cijepljenjem posebno u područjima s gustom populacijom stoke. (24) Mjere koje su bile poduzete za suzbijanje epidemije slinavke i šapa koja je 2001. godine pogodila određene države članice pokazale su da međunarodni propisi i propisi Zajednice te praksa koja iz njih proizlazi nisu u dostatnoj mjeri uzeli u obzir mogućnost koju nudi primjena hitnog cijepljenja i naknadnih testova za otkrivanje zaraženih životinja u cijepljenoj populaciji. Prevelika važnost pridavala se aspektima trgovinske politike, što je dovelo do toga da se nije provodilo zaštitno cijepljenje čak niti onda kada je bilo dopušteno. (25) Postoje razne strategije za suzbijanje slinavke i šapa. U slučaju epidemije, pri odabiru strategije za suzbijanje bolesti treba uzeti u obzir i to koja strategija nanosi najmanju moguću gospodarsku štetu u nepoljoprivrednim sektorima gospodarstva. (26) Primjenom hitnog cijepljenja bez naknadnog ubijanja cijepljenih životinja značajno se može smanjiti broj životinja koje treba usmrtiti u svrhu suzbijanja bolesti. Odsustvo infekcije može se potvrditi odgovarajućim naknadnim testiranjem. (27) Čišćenje i dezinfekcija trebaju biti sastavni dio politike Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa. Dezinfekcijska sredstva treba primjenjivati u skladu s Direktivom 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište ( 18 ). (28) Sjeme, jajne stanice i zameci životinja koje pripadaju prijemljivim vrstama i koje su zaražene virusom slinavke i šapa mogu pridonijeti širenju bolesti te se stoga na njih trebaju primjenjivati ograničenja kao i oni uvjeti zdravlja životinja koji su za trgovinu unutar Zajednice utvrđeni u sljedećim direktivama: — Direktivi Vijeća 88/407/EEZ od 14. lipnja 1988. o utvrđivanju zdravstvenih potreba životinja koje se primjenjuju na trgovinu unutar Zajednice i uvoz duboko smrznutog sjemena domaćih životinja vrste goveda ( 19 ), — Direktivi Vijeća 89/556/EEZ od 25. rujna 1989. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina zamecima domaćih životinja vrste goveda unutar Zajednice i njihov uvoz iz trećih zemalja ( 20 ), — Direktivi Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka koji ne podliježu uvjetima zdravlja životinja utvrđenima u određenim propisima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktivi 90/425/EEZ ( 21 ). (29) U slučaju izbijanja bolesti trebalo bi primijeniti mjere suzbijanja ne samo na zaražene životinje prijemljivih vrsta nego i na kontaminirane životinje onih vrsta koje nisu prijemljive na bolest, ali koje mogu biti mehanički vektori virusa. Tijekom epidemije slinavke i šapa 2001. godine bila su uvedena ograničenja i na kretanje kopitara s gospodarstava na kojima su se držale životinje prijemljivih vrsta ili koja su graničila s takvim gospodarstvima te se, pored ispunjavanja zahtjeva iz Direktive Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja koji uređuju kretanje i uvoz kopitara iz trećih zemalja ( 22 ), zahtijevao i poseban certifikat kako bi se kontrolirala trgovina kopitarima koji potječu iz država članica u kojima je bila prisutna bolest slinavka i šap. (30) Što se tiče zdravlja životinja, uvjeti koji uređuju stavljanje na tržište i trgovinu proizvodima životinjskog podrijetla namijenjenih ljudskoj prehrani i njihov uvoz u Zajednicu utvrđeni su u sljedećim Direktivama: — Direktivi Vijeća 64/433/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima koji utječu na trgovinu svježim mesom unutar Zajednice ( 23 ), — Direktivi Vijeća 77/99/EEZ od 21. prosinca 1976. o zdravstvenim problemima koji utječu na trgovinu mesnim proizvodima unutar Zajednice ( 24 ), — Direktivi Vijeća 80/215/EEZ od 22. siječnja 1980. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu mesnim proizvodima unutar Zajednice ( 25 ), — Direktivi Vijeća 91/495/EEZ od 27. studenoga 1990. o javno-zdravstvenim i zdravstvenim problemima životinja koji utječu na proizvodnju i stavljanje na tržište mesa kunića i mesa farmski uzgojene divljači ( 26 ), — Direktivi Vijeća 94/65/EZ od 14. prosinca 1994. o utvrđivanju uvjeta za proizvodnju i stavljanje mljevenog mesa i mesnih pripravaka na tržište ( 27 ), — Direktivi Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, distribucija i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih za prehranu ljudi ( 28 ). (31) Te su Direktive sada u postupku zamjene. Zbog lakšeg snalaženja, u Prilozima VII. do IX. ovoj Direktivi, koji se temelje na tim Direktivama i u skladu su s preporukama OIE-a, navedeni su postupci koje treba primijeniti na mesu i mesnim proizvodima od životinja prijemljivih vrsta, kako bi se osiguralo da virus slinavke i šapa bude uništen. (32) Direktivom Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. ( 29 ) utvrđena su zdravstvena pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, distribucija i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi. (33) Direktivom Vijeća 92/46/EEZ od 16. lipnja 1992. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za proizvodnju i stavljanje na tržište sirovog mlijeka, toplinski obrađenog mlijeka i proizvoda na bazi mlijeka ( 30 ) propisuje se obrada mlijeka dobivenog od životinja koje se drže unutar ugroženih područja utvrđenih u skladu s mjerama Zajednice za suzbijanje slinavke i šapa. Zahtjevi te Direktive nisu dostatni jer ne propisuju obradu mlijeka koje potječe iz zaraženih područja i od cijepljenih životinja. Pored toga, obrada mlijeka namijenjenog prehrani ljudi koja je propisana tom Direktivom prelazi zahtjeve kodeksa IOE-a o uništavanju virusa slinavke i šapa u mlijeku te dovodi do logističkih problema pri zbrinjavanju velikih količina mlijeka koje mljekare odbijaju. U ovu Direktivu treba uključiti podrobnije odredbe o sakupljanju i prijevozu mlijeka dobivenog od životinja prijemljivih vrsta u područjima koja podliježu mjerama za suzbijanje slinavke i šapa. Obrada mlijeka i mliječnih proizvoda navedena u Prilogu IX. ovoj Direktivi u skladu je s preporukama OIE-a o uništavanju mogućeg virusa slinavke i šapa u mlijeku i mliječnim proizvodima. Direktivu 92/46/EEZ treba stoga na odgovarajući način u skladu s tim izmijeniti. (34) Što se tiče proizvoda životinjskog podrijetla, treba uzeti u obzir Direktivu Vijeća 92/118/EEZ od 17. prosinca 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja i javnog zdravlja kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu proizvoda koji ne podliježu navedenim uvjetima utvrđenima u posebnim pravilima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktivi 89/662/EEZ i, u pogledu patogenih tvari, Direktive 90/425/EEZ ( 31 ). Određene odredbe Direktive 92/118/EEZ uključene su u Uredbu (EZ) br. 1774/2002. (35) Primjena načela regionalizacije trebala bi omogućiti provedbu strogih mjera suzbijanja bolesti, uključujući hitno cijepljenje, u točno određenom dijelu Zajednice ne ugrožavajući opće interese Zajednice. Mliječni i mesni proizvodi dobiveni od cijepljenih životinja smiju se staviti na tržište u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Zajednice, a posebno s ovom Direktivom. (36) Direktivom 64/432/EEZ definiraju se regije. Odlukom Komisije 2000/807/EZ od 11. prosinca 2000. o utvrđivanju kodificiranog obrasca i šifre za prijavljivanje bolesti životinja sukladno Direktivi Vijeća 82/894/EEZ ( 32 ), određuju se administrativna područja u državama članicama s obzirom na provedbu mjera za suzbijanje i prijavljivanje bolesti. (37) Zajednica je za krizne situacije, u skladu s Odlukom Vijeća 91/666/EEZ od 11. prosinca 1991. o uspostavljanju zaliha cjepiva Zajednice protiv bolesti slinavke i šapa ( 33 ), osigurala zalihe inaktiviranog antigena virusa slinavke i šapa koje su uskladištene na za to određenim lokacijama, kao i banku antigena i cjepiva Zajednice. Treba uspostaviti transparentne i učinkovite postupke kako bi se osigurao pristup antigenima bez neopravdanog odlaganja. Pored toga, neke su države članice uspostavile i održavaju nacionalne banke antigena i cjepiva. (38) Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice koji se odnosi na veterinarsko-medicinske proizvode ( 34 ) propisuje se da, uz manje iznimke, svi veterinarsko-medicinski proizvodi koji se stavljaju na tržište u Zajednici moraju imati odobrenje za stavljanje na tržište. Pored toga, tom se Direktivom utvrđuju kriteriji za dodjeljivanje odobrenja za stavljanje na tržište veterinarsko-medicinskih proizvoda, uključujući imunološke veterinarsko-medicinske proizvode. Tom se Direktivom ovlašćuju države članice da pod određenim uvjetima, u slučaju ozbiljne epidemije, dopuste puštanje na svoje tržište proizvoda koji nema odobrenje za stavljanje na tržište. Slinavka i šap je bolest koja može prerasti u ozbiljnu epidemiju. S obzirom na činjenicu da se antigen koji je potreban kako bi se u hitnom slučaju osigurala učinkovita zaštita životinja prijemljivih vrsta vrlo brzo mijenja, na cjepiva protiv slinavke i šapa može se primijeniti odstupanje predviđeno tom Direktivom. (39) Referentni laboratorij Zajednice treba savjetovati Komisiju i države članice o potrebi za cjepivima i antigenima, posebno ako se otkriju sojevi virusa protiv kojih cjepiva proizvedena na temelju onih antigena koji su pohranjeni u banci antigena i cjepiva Zajednice ne pružaju dostatnu zaštitu. (40) Zbog opasnosti od namjernog puštanja virusa slinavke i šapa, potrebno je kao mjeru opreza primjenjivati posebne postupke kod nabave antigena za banku antigena i cjepiva Zajednice i kod objavljivanja određenih pojedinosti vezanih uz mjere suzbijanja bolesti. (41) S obzirom da u državama članicama postoji potpuno neimuna populacija prijemljive stoke, potrebna je stalna pripravnost i podizanje svijesti o bolesti. Tijekom epidemije slinavke i šapa 2001. godine još jednom se potvrdila potreba za detaljno razrađenim kriznim planovima. Trenutačno sve države članice imaju krizne planove koji su odobreni Odlukom Komisije 93/455/EEZ od 23. srpnja 1993. o odobravanju određenih kriznih planova za suzbijanje slinavke i šapa ( 35 ). Te krizne planove treba redovito revidirati, uzimajući između ostalog u obzir i rezultate simulacijskih vježbi provedenih u državama članicama i iskustvo stečeno tijekom epidemije 2001. te kako bi se uključile mjere za zaštitu okoliša. Države članice treba poticati da organiziraju i provode te vježbe usko surađujući u okviru prekograničnih programa. Komisiju treba poticati da u suradnji s državama članicama osigura uspostavljanje tehničke pomoći koja bi bila na raspolaganju državama članicama pogođenima epidemijom. (42) S ciljem zaštite stoke u Zajednici i na temelju procjene rizika potrebno je predvidjeti mjere pomoći susjednim trećim zemljama koje su zaražene ili su u opasnosti od zaraze slinavkom i šapom, posebno u pogledu hitne opskrbe antigenima ili cjepivom. Međutim, te bi se mjere trebale provoditi ne dovodeći u pitanje sporazume koje su dotična treća zemlja i Zajednica zaključili o pristupu banci antigena i cjepiva Zajednice. (43) Odluka Vijeća 90/424/EEZ od 26. lipnja 1990. o troškovima u području veterine ( 36 ) primjenjuje se u slučaju pojave slinavke i šapa te se njome predviđa dodjeljivanje pomoći Zajednice referentnim laboratorijima i bankama antigena i cjepiva. Svaka naknada koju Zajednica isplaćuje državama članicama za financijske troškove vezane uz mjere suzbijanja bolesti u slučaju izbijanja slinavke i šapa podliježe temeljitom ispitivanju, kako bi se provjerilo jesu li ispunjeni barem minimalni uvjeti utvrđeni ovom Direktivom. (44) Kako bi se osigurala uska suradnja između država članica i Komisije u suzbijanju slinavke i šapa te uzimajući u obzir prirodu bolesti, Komisija bi trebala biti ovlaštena mijenjati i prilagođavati pojedine tehničke aspekte mjera suzbijanja bolesti. Komisija bi prema potrebi trebala svaku takvu izmjenu ili prilagodbu temeljiti na rezultatima veterinarskih pregleda obavljenih u skladu s Odlukom Komisije 98/139/EZ od 4. veljače 1998. o utvrđivanju određenih detaljnih pravila o pregledima na licu mjesta koja u području veterine obavljaju stručnjaci Komisije u državama članicama ( 37 ). (45) Države članice bi trebale donijeti propise o kaznama u slučaju kršenja odredbi ove Direktive te osigurati provedbu tih propisa. Te kazne moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. (46) U skladu s načelom proporcionalnosti, za ostvarenje temeljnog cilja, a to je da sve države članice održe i u slučaju izbijanja bolesti ponovno brzo steknu status države slobodne od slinavke i šapa i slobodne od zaraze, potrebno je i primjereno utvrditi propise o mjerama za povećanje pripravnosti i za što je moguće brže suzbijanje bolesti, ako je potrebno i hitnim cijepljenjem, te za ograničavanje štetnih učinaka na proizvodnju i trgovinu stokom i proizvodima životinjskog podrijetla. Ova Direktiva ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje ciljeva koji se ostvaruju u skladu s trećim stavkom članka 5. Ugovora. (47) Mjere potrebne za provedbu ove Direktive treba donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za provedbu izvršnih ovlasti danih Komisiji ( 38 ), budući da: DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:







POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom se Direktivom utvrđuju:

(a) minimalne mjere za suzbijanje bolesti koje treba primjenjivati u slučaju izbijanja slinavke i šapa neovisno o tome kojom je vrstom virusa bolest uzrokovana;

(b) određene preventivne mjere čiji je cilj povećati svijest o bolesti i pripravnost nadležnih tijela i poljoprivredne zajednice za slinavku i šap.

2. Države članice mogu slobodno donijeti strože mjere u području koje obuhvaća ova Direktiva.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „prijemljive vrste životinja” znači bilo koja domaća ili divlja životinja podreda Ruminantia, Suina i Tylopoda reda Artiodactyla; Za posebne mjere, posebno one na temelju članka 1. stavka 2., članka 15. i članka 85. stavka 2., i druge se životinje, kao što su životinje reda Rodentia ili Proboscidae, mogu se u skladu sa znanstvenim dokazima smatrati prijemljivima na slinavku i šap;

(b) „gospodarstvo” znači svaki poljoprivredni ili drugi objekt, uključujući i cirkuse, koji se nalazi na nacionalnom području države članice i na kojemu se trajno ili privremeno uzgajaju ili drže životinje prijemljivih vrsta. Međutim, u smislu članka 10. stavka 1. ova definicija ne uključuje dijelove tih objekata u kojima žive ljudi, osim ako se u njima trajno ili privremeno drže prijemljive vrste životinja, uključujući one iz članka 85. stavka 2., i to klaonice, prijevozna sredstva, granične inspekcijske postaje ili ograđeni prostori u kojima se drže i u kojima se mogu loviti prijemljive vrste životinja, ako su ti ograđeni prostori takvih dimenzija da se na njih ne mogu primijeniti mjere predviđene člankom 10.;

(c) „stado” znači životinja ili skupina životinja koje se drže na gospodarstvu kao epidemiološkoj cjelini; ako se na gospodarstvu drži više od jednog stada, svako stado čini odvojenu cjelinu i ima isti zdravstveni status;

(d) „posjednik” znači jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje posjeduju životinju prijemljivih vrsta ili koje su odgovorne za držanje takvih životinja uz financijsku naknadu ili bez nje;

(e) „nadležno tijelo” znači tijelo države članice koje je nadležno za provođenje veterinarskih ili zootehničkih pregleda ili svako tijelo na koje je ono prenijelo tu nadležnost;

(f) „službeni veterinar” znači veterinar kojeg je imenovalo nadležno tijelo države članice;

(g) „odobrenje” znači pisano odobrenje koje izdaju nadležna tijela i čije kopije moraju biti na raspolaganju za kasnije inspekcijske kontrole u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom dotične države članice;

(h) „vrijeme inkubacije” znači vremensko razdoblje od zaraze do pojave kliničkih znakova slinavke i šapa. U smislu ove Direktive, to razdoblje iznosi 14 dana za goveda i svinje te 21 dan za ovce i koze i sve druge prijemljive vrste životinja;

(i) „životinja za koju se sumnja da je zaražena” znači svaka životinja prijemljive vrste koja pokazuje kliničke znakove ili postmortalne promjene ili takve reakcije na laboratorijske testove da se može opravdano sumnjati na prisutnost slinavke i šapa;

(j) „životinja za koju se sumnja da je kontaminirana” znači svaka životinja prijemljive vrste za koju se na temelju prikupljenih epidemioloških podataka smatra da je izravno ili neizravno bila izložena virusu slinavke i šapa;

(k) „pojava slinavke i šapa” ili „životinja zaražena slinavkom i šapom” znači svaka životinja prijemljive vrste ili lešina takve životinje kod koje je službeno potvrđena prisutnost slinavke i šapa, uzimajući u obzir definicije iz Priloga I.: — bilo na temelju službeno potvrđenih kliničkih znakova ili postmortalnih promjena koje ukazuju na slinavku i šap, ili — na temelju rezultata laboratorijskih pretraga provedenih u skladu s Prilogom XIII.;

(l) „izbijanje slinavke i šapa” znači gospodarstvo na kojemu prijemljive vrste životinja ispunjavaju jedan ili više kriterija iz Priloga I.;

(m) „primarno izbijanje” znači izbijanje u smislu članka 2. točke (d) Direktive 82/894/EEZ;

(n) „usmrćivanje” znači usmrćivanje životinja u smislu članka 2. stavka 6. Direktive 93/119/EEZ;

(o) „prisilno klanje” znači klanje u hitnim slučajevima u smislu članka 2. stavka 7. Direktive 93/119/EEZ onih životinja koje se na temelju epidemioloških podataka ili kliničke dijagnoze ili rezultata laboratorijskog testiranja ne smatraju zaraženima ili kontaminiranima virusom slinavke i šapa, uključujući i klanje zbog dobrobiti životinja;

(p) „prerada” znači jedan od postupaka s materijalom visokog rizika predviđenih Uredbom (EZ) br. 1774/2002 i svim provedbenim propisima donesenim na temelju nje, koji se primjenjuje tako da se izbjegne opasnost od širenja virusa slinavke i šapa;

(q) „regionalizacija” znači određivanje granica određenog prostora u kojemu se sukladno članku 45. ograničava kretanje ili stavljanje u promet određenih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla kako bi se spriječilo širenje slinavke i šapa u područja slobodna od bolesti u kojima sukladno ovoj Direktivi nisu uvedena ograničenja;

(r) „regija” znači područje definirano u članku 2. stavku 2. točki (p) Direktive 64/432/EEZ;

(s) „podregija” znači područje određeno u Prilogu Odluci 2000/807/EZ;

(t) „banka antigena i virusa Zajednice” znači odgovarajući prostor koji je u skladu s ovom Direktivom namijenjen čuvanju zaliha Zajednice koncentriranog inaktiviranoga antigena virusa slinavke i šapa u svrhu proizvodnje cjepiva protiv slinavke i šapa i veterinarskih imunoloških proizvoda (cjepiva), koji su rekonstituirani od tih antigena i koji su dopušteni u skladu s Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice koji se odnosi na veterinarsko-medicinske proizvode ( 39 );

(u) „hitno cijepljenje” znači cijepljenje koje se provodi u skladu s člankom 50. stavkom 1.;

(v) „zaštitno cijepljenje” znači hitno cijepljenje koje se provodi na gospodarstvima u određenom području kako bi se životinje prijemljivih vrsta u tom području zaštitile od virusa slinavke i šapa koji se prenosi zrakom ili kontaminiranim predmetima, pri čemu se nakon cijepljenja ne namjerava provesti izlučivanje cijepljenih životinja;

(w) „supresivno cijepljenje” znači hitno cijepljenje koje se provodi isključivo uz provedbu „stamping-out” metode na nekom gospodarstvu ili području gdje je potrebno hitno smanjiti količinu virusa slinavke i šapa u okruženju i smanjiti opasnosti od njegovog širenja izvan granica dotičnoga gospodarstva ili područja, s tim da se nakon cijepljenja životinje namjeravaju neškodljivo uništiti;

(x) „divlja životinja” znači životinja prijemljive vrste koja živi izvan gospodarstva kako je utvrđeno u članku 2. točki (b), ili objekata iz članaka 15. i 16.;

(y) „primarna pojava slinavke i šapa u divljih životinja” znači svaka pojava slinavke i šapa koja je utvrđena u divljih životinja na području na kojemu se ne provode mjere u skladu s člankom 85. stavcima 3. i 4.







POGLAVLJE II.

SUZBIJANJE SLINAVKE I ŠAPA







ODJELJAK 1.

PRIJAVA BOLESTI

Članak 3.

Prijava slinavke i šapa

1. Države članice osiguravaju:

(a) da nadležno tijelo uvrsti slinavku i šap na popis bolesti koje se moraju obvezno prijaviti;

(b) da posjednik i svaka osoba koja se bavi životinjama, koja prati životinje tijekom prijevoza ili koja brine o životinjama, bude obvezna obavijestiti bez odgađanja nadležno tijelo ili službenoga veterinara o pojavi ili sumnji na pojavu slinavke i šapa i držati životinje koje su zaražene ili se sumnja da su zaražene slinavkom i šapom dalje od mjesta gdje postoji opasnost da se druge životinje prijemljivih vrsta zaraze ili kontaminiraju virusom slinavke i šapa;

(c) da veterinari, službeni veterinari, voditelji veterinarskih ili drugih službenih ili privatnih laboratorija, kao i sve osobe koje u okviru svog posla dolaze u dodir sa životinjama prijemljivih vrsta ili proizvodima dobivenim od takvih životinja, budu obvezne obavijestiti bez odgađanja nadležno tijelo o svakoj pojavi ili sumnji na pojavu slinavke i šapa za koju saznaju prije poduzimanja službenih mjera u okviru ove Direktive.

2. Ne dovodeći u pitanje postojeće zakonodavstvo Zajednice koje se odnosi na prijavljivanje izbijanja bolesti životinja, države članice na čijem se državnom području potvrdi izbijanje ili primarna pojava slinavke i šapa u divljih životinja moraju prijaviti bolest i dostaviti podatke i pisana izvješća Komisiji i ostalim državama članicama u skladu s Prilogom II.







ODJELJAK 2.

MJERE U SLUČAJU SUMNJE NA IZBIJANJE SLINAVKE I ŠAPA

Članak 4.

Mjere u slučaju sumnje na izbijanje slinavke i šapa

1. Kada se na gospodarstvu nalazi jedna ili više životinja za koje se sumnja da su zaražene ili kontaminirane, države članice osiguravaju provedbu mjera predviđenih stavcima 2. i 3.

2. Nadležno tijelo odmah poduzima sve što je potrebno za službeno istraživanje pod njegovim nadzorom kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost slinavke i šapa, a posebno naređuje uzimanje potrebnih uzoraka za laboratorijsko pretraživanje potrebno kako bi se potvrdilo izbijanje bolesti u skladu s definicijom izbijanja bolesti iz Priloga I.

3. Odmah nakon prijave sumnje na infekciju, nadležno tijelo stavlja gospodarstvo iz stavka 1. pod službeni nadzor te posebno osigurava:

(a) popisivanje svih kategorija životinja na gospodarstvu i evidentiranje za svaku kategoriju životinja prijemljivih vrsta broj uginulih životinja i životinja za koje se sumnja da su zaražene ili kontaminirane;

(b) ažuriranje popisa iz točke (a) kako bi se uzele u obzir i one životinje prijemljivih vrsta koje su se rodile ili uginule u razdoblju dok traje sumnja na bolest. Posjednik na zahtjev nadležnoga tijela daje ove podatke te ih nadležno tijelo provjerava pri svakom obilasku;

(c) popisivanje svih zaliha mlijeka, mliječnih proizvoda, mesa, mesnih proizvoda, lešina, krzna i kože, vune, sjemena, embrija, jajnih stanica, gnojevke, gnoja i hrane za životinje i stelje na gospodarstvu, te da se ti zapisi nadopunjavaju;

(d) zabranu ulaska na gospodarstvo ili odlaska s gospodarstva bilo koje životinje prijemljivih vrsta, osim u slučaju gospodarstava koja se sastoje od različitih epidemioloških proizvodnih jedinica iz članka 18., te da se sve životinje prijemljivih vrsta na gospodarstvu drže u njihovim nastambama ili na nekom drugom mjestu na kojemu mogu biti izolirane;

(e) provedbu odgovarajućeg postupka dezinfekcije na ulazu i izlazu iz objekata ili mjesta u kojima se drže prijemljive vrste životinja te na ulazu i izlazu s gospodarstva;

(f) provedbu epidemiološkog istraživanja u skladu s člankom 13;

(g) uzimanje odgovarajućih uzoraka za laboratorijsko ispitivanje u skladu s točkom 2.1.1.1. Priloga III., kako bi se olakšalo epidemiološko istraživanje.

Članak 5.

Premještanje na gospodarstvo i s gospodarstva u slučaju sumnje na izbijanje slinavke i šapa

1. Ako postoji sumnja na izbijanje slinavke i šapa, države članice osiguravaju da se pored mjera predviđenih člankom 4. zabrani svako premještanje na gospodarstvo i s njega. Ta se zabrana posebno odnosi na:

(a) premještanje s gospodarstva mesa ili lešina, mesnih proizvoda, mlijeka ili mliječnih proizvoda, sjemena, jajnih stanica ili embrija životinja prijemljivih vrsta ili hrane za životinje, pribora, predmeta ili drugih materijala kao što su vuna, koža i krzno, čekinje ili otpad životinjskog podrijetla, gnojevke, gnoja ili bilo čega čime se može prenijeti virus slinavke i šapa;

(b) premještanje životinja onih vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap;

(c) kretanje osoba na gospodarstvo i s njega;

(d) premještanje vozila na gospodarstvo i s njega.

2. Odstupajući od zabrane iz točke (a) stavka 1., nadležno tijelo može u slučaju poteškoća sa skladištenjem mlijeka na gospodarstvu narediti uništavanje mlijeka na samom gospodarstvu ili odobriti prijevoz mlijeka pod veterinarskim nadzorom i isključivo prijevoznim sredstvima koja su opremljena tako da se spriječi širenje virusa slinavke i šapa od gospodarstva do najbližeg mogućeg mjesta za neškodljivo uništavanje ili obradu koja će osigurati uništavanje virusa slinavke i šapa.

3. Odstupajući od zabrana predviđenih u točkama (b), (c) i (d) stavka 1., nadležno tijelo može odobriti premještanje na gospodarstvo i s njega, pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti potrebni za sprečavanje širenja virusa slinavke i šapa.

Članak 6.

Proširenje mjera na druga gospodarstva

1. Nadležno tijelo proširuje mjere predviđene člancima 4. i 5. na druga gospodarstva, ako se zbog njihovog položaja, građe i oblika, ili kontakta sa životinjama s gospodarstva iz članka 4., može opravdano sumnjati da su kontaminirana.

2. U slučaju objekata ili prijevoznih sredstava iz članka 16., nadležno tijelo obvezno primjenjuje mjere predviđene člankom 4. i člankom 5. stavkom 1., ako se zbog prisutnosti životinja prijemljivih vrsta opravdano sumnja na infekciju ili kontaminaciju virusom slinavke i šapa.

Članak 7.

Privremeno područje kontrole

1. Nadležno tijelo može odrediti privremeno područje kontrole kada to zahtijeva epidemiološka situacija i posebno kada se radi o velikoj gustoći prijemljivih vrsta životinja, intenzivnom kretanju životinja ili osoba koje su u kontaktu sa životinjama prijemljivih vrsta te kada se radi o nepravovremenoj prijavi sumnje na pojavu bolesti ili nedostatku informacija o mogućem izvoru i putovima unošenja virusa slinavke i šapa.

2. Nadležno tijelo mora na gospodarstvima u privremenom području kontrole narediti najmanje mjere predviđene člankom 4. stavkom 2., člankom 3. točkama (a), (b) i (d) i člankom 5. stavkom 1.

3. Nadležno tijelo može narediti da mjere koje se primjenjuju u privremenom području kontrole budu nadopunjene privremenom zabranom kretanja svih životinja na širem području ili na cijelom državnom području države članice. Međutim, zabrana kretanja životinja onih vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap ne smije trajati dulje od 72 sata, osim ako to opravdavaju iznimne okolnosti.

Članak 8.

Preventivni program iskorjenjivanja bolesti

1. Nadležno tijelo može na temelju epidemioloških podataka ili drugih dokaza provesti preventivni program iskorjenjivanja bolesti, uključujući preventivno usmrćivanje životinja prijemljivih vrsta koje su vjerojatno kontaminirane i, prema potrebi, životinja iz epidemiološki povezanih proizvodnih jedinica ili susjednih gospodarstava.

2. U tom se slučaju provodi uzorkovanje i klinički pregled životinja prijemljivih vrsta najmanje u skladu s točkom 2.1.1.1. Priloga III.

3. Prije provedbe mjera predviđenih ovim člankom nadležno tijelo o tome obavještava Komisiju.

Članak 9.

Trajanje provedbe mjera

Države članice neće povući mjere predviđene člancima 4. do 7. sve dok sumnja na slinavku i šap nije službeno isključena.







ODJELJAK 3.

MJERE U SLUČAJU POTVRDE BOLESTI

Članak 10.

Mjere u slučaju potvrđenog izbijanja slinavke i šapa

1. Čim se potvrdi izbijanje slinavke i šapa, države članice moraju osigurati da se pored mjera predviđenih člancima 4. do 6. bez odgađanja provedu i sljedeće mjere:

(a) Usmrćivanje svih prijemljivih vrsta životinja na licu mjesta. U iznimnim okolnostima, životinje prijemljivih vrsta mogu se usmrtiti na najbližem pogodnom mjestu, i to pod službenim nadzorom i na način da se tijekom prijevoza i usmrćivanja spriječi širenje virusa slinavke i šapa. Dotične države članice obavještavaju Komisiju o tim iznimnim okolnostima i o poduzetim mjerama.

(b) Prije ili tijekom usmrćivanja životinja prijemljivih vrsta službeni veterinar mora osigurati da se u skladu s točkom 2.1.1.1. Priloga III. uzme dostatan broj svih uzoraka potrebnih za epidemiološka istraživanja iz članka 13. Nadležno tijelo može odlučiti da se članak 4. stavak 2. ne primjenjuje u slučaju pojave sekundarnog izvora zaraze koji je epidemiološki povezan s primarnim izvorom za koji su uzorci već uzeti u skladu s tim člankom, pod uvjetom da je uzet dostatan broj odgovarajućih uzoraka potrebnih za epidemiološko istraživanje iz članka 13.

(c) Neškodljivo uklanjanje lešina životinja prijemljivih vrsta uginulih na gospodarstvu ili usmrćenih u skladu s točkom (a), treba provesti bez odgode i pod službenim nadzorom, na način da nema opasnosti od širenja virusa slinavke i šapa. Ako se zbog posebnih okolnosti lešine moraju zakopati ili spaliti na licu mjesta ili dalje od tog mjesta, te se radnje obavljaju u skladu s uputama koje su unaprijed pripremljene u okviru kriznog plana iz članka 72.

(d) Sve proizvode i tvari iz članka 4. stavka 3. točke (c) treba izolirati dok se ne isključi mogućnost kontaminacije, ili obraditi u skladu s uputama službenog veterinara na način koji jamči uništavanje svih virusa slinavke i šapa, ili preraditi.

2. Nakon usmrćivanja i neškodljivog uklanjanja prijemljivih vrsta životinja i provedbe mjera predviđenih stavkom 1. točkom (d), države članice moraju osigurati:

(a) čišćenje i dezinfekciju, u skladu s člankom 11., svih objekata koji su korišteni za smještaj prijemljivih vrsta životinja, okoliša, objekata i vozila koja su korištena za njihov prijevoz te drugih objekata i opreme koja je vjerojatno kontaminirana;

(b) odgovarajuću dezinfekciju prostora u kojima žive ljudi ili uredskih prostora na gospodarstvu, ako postoji opravdana sumnja da su kontaminirani;

(c) da se populacija životinja obnavlja u skladu s Prilogom V.

Članak 11.

Čišćenje i dezinfekcija

1. Države članice osiguravaju da postupci čišćenja i dezinfekcije kao sastavni dio mjera predviđenih ovom Direktivom, budu na odgovarajući način dokumentirani i da se provode pod službenim nadzorom i u skladu s uputama službenog veterinara, uz primjenu onih dezinficijensa i njihovih koncentracija koje je nadležno tijelo službeno registriralo i odobrilo za stavljanje na tržište kao biocidni pripravak za primjenu u veterinarskoj higijeni u skladu s Direktivom 98/8/EZ, kako bi se osiguralo uništenje virusa slinavke i šapa.

2. Države članice osiguravaju da se čišćenje i dezinfekcija, koji uključuju i odgovarajuće suzbijanje štetočina, obavljaju na način da je štetni učinak na okoliš sveden na najmanju moguću mjeru.

3. Države članice poduzimaju napore kako bi osigurale da svaki korišteni dezinficijens, osim što mora biti učinkovit, što je moguće manje štetno djeluje na okoliš i javno zdravlje u skladu s najboljom raspoloživom tehnologijom.

4. Države članice osiguravaju da se čišćenje i dezinfekcija provode u skladu s Prilogom IV.

Članak 12.

Sljedivost i obrada proizvoda i tvari koje potječu od ili su bile u kontaktu sa životinjama na mjestu izbijanja slinavke i šapa

Države članice osiguravaju da se proizvodima i tvarima iz članka 4. stavka 3. točke (c) koje potječu od životinja prijemljivih vrsta, a koje su dobivene na gospodarstvu na kojemu je potvrđeno izbijanje slinavke i šapa, te sjemenu, jajnim stanicama i embrijima prikupljenim od životinja prijemljivih vrsta koje su boravile na tom gospodarstvu u razdoblju između vjerojatnog unošenja bolesti na to gospodarstvo i provedbe službenih mjera, uđe u trag te da ih se obradi, ili ako se radi o drugim tvarima a ne o sjemenu, jajnim stanicama i embrijima, da ih se obradi pod službenim nadzorom i na način koji osigurava uništavanje virusa slinavke i šapa i sprečava opasnost od njegovog daljnjeg širenja.

Članak 13.

Epidemiološko istraživanje

1. Države članice osiguravaju da epidemiološka istraživanja vezana uz izbijanje slinavke i šapa provode posebno osposobljeni veterinari, na temelju upitnika pripremljenog u okviru kriznog plana iz članka 72., kako bi se osiguralo standardizirano, brzo i ciljano istraživanje. Takvo istraživanje mora obuhvatiti najmanje sljedeće:

(a) vrijeme tijekom kojega je slinavka i šap mogla biti prisutna na gospodarstvu prije postavljanja sumnje ili prijave bolesti;

(b) mogući izvor virusa slinavke i šapa na gospodarstvu i utvrđivanje ostalih gospodarstava na kojima se nalaze životinje za koje se sumnja da su zaražene ili životinje za koje se sumnja da su kontaminirane iz istog izvora;

(c) mogući opseg zaraze ili kontaminacije drugih prijemljivih vrsta životinja, osim goveda i svinja;

(d) kretanje životinja, osoba, prijevoznih sredstava i tvari iz članka 4. stavka 3. točke (c) kojima se virus slinavke i šapa vjerojatno prenio na dotična gospodarstva ili s njih.

2. Države članice obavještavaju Komisiju i ostale države članice o epidemiologiji i širenju virusa slinavke i šapa te im redovito dostavljaju najnovije podatke.

Članak 14.

Dodatne mjere u slučaju potvrde izbijanja slinavke i šapa

1. Nadležno tijelo može narediti da se na gospodarstvu na kojemu je potvrđeno izbijanje slinavke i šapa, pored životinja prijemljivih vrsta, usmrte i neškodljivo uklone i životinje vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap, na način da se spriječi svaka opasnost od širenja virusa slinavke i šapa.

Međutim, prvi podstavak se ne primjenjuje na životinje vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap, koje je moguće izolirati, učinkovito očistiti i dezinficirati, pod uvjetom da su pojedinačno označene, kako bi se u slučaju kopitara omogućila kontrola njihovog kretanja u skladu sa zakonodavstvom Zajednice.

2. Nadležno tijelo može provesti mjere predviđene člankom 10. stavkom 1. točkom (a) na epidemiološki povezanim proizvodnim jedinicama ili susjednim gospodarstvima, ako se na temelju epidemioloških podataka ili drugih dokaza opravdano sumnja na moguću kontaminiranost tih gospodarstava. Komisiju treba obavijestiti o namjeri provedbe ovih odredbi po mogućnosti prije njihove provedbe. U tom slučaju, mjere koje se odnose na uzorkovanje i kliničko ispitivanje životinja provode se najmanje u skladu s točkom 2.1.1.1. Priloga III.

3. Odmah nakon potvrde prvog izbijanja slinavke i šapa, nadležno tijelo mora pripremiti sve što je potrebno za hitno cijepljenje na području koje je po veličini najmanje jednako ugroženom području utvrđenom u skladu s člankom 21.

4. Nadležno tijelo može provesti mjere predviđene člancima 7. i 8.







ODJELJAK 4.

MJERE KOJE SE PRIMJENJUJU U POSEBNIM SLUČAJEVIMA

Članak 15.

Mjere koje se primjenjuju u slučaju izbijanja slinavke i šapa u blizini ili unutar određenih objekata u kojima se povremeno ili stalno drže prijemljive vrste životinja

1. Ako zbog izbijanja slinavke i šapa postoji opasnost od zaraze prijemljivih vrsta životinja u laboratoriju, zoološkom vrtu, parku prirode, ograđenom području ili u tijelima, institucijama ili centrima odobrenim u skladu s člankom 13. stavkom 2. Direktive 92/65/EEZ i u kojima se životinje drže u znanstvene svrhe ili u svrhu očuvanja vrsta ili genetskih resursa farmskih životinja, dotična država članica mora osigurati poduzimanje svih odgovarajućih biosigurnosnih mjera kako bi se te životinje zaštitile od zaraze. Te mjere mogu uključivati ograničavanje pristupa javnim institucijama ili uvođenje posebnih uvjeta za taj pristup.

2. Ako se u jednom ili više objekata iz stavka 1. potvrdi izbijanje slinavke i šapa, dotična država članica može donijeti odluku o odstupanju od članka 10. stavka 1. točke (a), pod uvjetom da time ne ugrožava temeljne interese Zajednice, a posebno zdravstveni status životinja u ostalim državama članicama, i pod uvjetom da su na snazi sve potrebne mjere kojima se sprečava svaka opasnost od širenja virusa slinavke i šapa.

3. Odluka iz stavka 2. mora odmah biti prijavljena Komisiji. Ako se radi o genetskim resursima farmskih životinja, ta prijava mora sadržavati upućivanje na popis objekata sastavljen u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (f), na temelju kojega je nadležno tijelo unaprijed odredilo te objekte kao rasplodne nukleuse prijemljivih vrsta životinja neophodne za preživljavanje pasmine.

Članak 16.

Mjere koje se primjenjuju u klaonicama, na graničnim inspekcijskim postajama i u prijevoznim sredstvima

1. Ako se potvrdi slučaj slinavke i šapa u klaonici, na graničnoj inspekcijskoj postaji uspostavljenoj u skladu s Direktivom 91/496/EEZ ili u prijevoznom sredstvu, nadležno tijelo mora osigurati da se u zaraženim objektima ili prijevoznim sredstvima provedu sljedeće mjere:

(a) usmrćivanje svih prijemljivih vrsta životinja u tim objektima ili prijevoznim sredstvima, bez odgode;

(b) neškodljivo uništavanje pod službenim nadzorom lešina životinja iz točke (a), na način da se izbjegne opasnost od širenja virusa slinavke i šapa;

(c) neškodljivo uništavanje pod službenim nadzorom otpada od životinja, uključujući nusproizvode, zaraženih životinja ili životinja za koje se sumnja da su zaražene te kontaminiranih životinja, na način da se izbjegne širenje virusa slinavke i šapa;

(d) dezinfekciju balege, gnoja i gnojevke, koji se mogu ukloniti jedino u svrhu obrade u skladu s točkom 5. odjeljka II. dijela A poglavlja III. Priloga VIII. Uredbi (EZ) br. 1774/2002;

(e) čišćenje i dezinfekciju objekata i opreme, uključujući vozila ili prijevozna sredstva, pod nadzorom službenog veterinara u skladu s člankom 11. te prema uputama koje utvrdi nadležno tijelo;

(f) povedbu epidemiološkog istraživanja u skladu s člankom 13.

2. Države članice moraju osigurati da mjere predviđene člankom 19. budu provedene na kontaktnim gospodarstvima.

3. Države članice osiguravaju da ni jedna životinja ne bude dovedena u klaonicu, na graničnu inspekcijsku postaju ili prevožena u prijevoznom sredstvu do isteka najmanje 24 sata od provedenog čišćenja i dezinfekcije iz stavka 1. točke (e).

4. Ako epidemiološka situacija to zahtijeva, a posebno ako se mora sumnjati na kontaminaciju prijemljivih vrsta životinja na gospodarstvima koja se nalaze u blizini objekata ili prijevoznih sredstava iz stavka 1., države članice moraju osigurati da, odstupajući od druge rečenice točke (b) članka 2., bude proglašeno izbijanje bolesti u objektima ili prijevoznim sredstvima iz stavka 1. te da budu provedene mjere predviđene člancima 10. i 21.

Članak 17.

Analiza mjera

Komisija će u okviru Stalnoga odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, što je prije moguće analizirati situaciju u vezi s posebnim slučajevima iz članka 15. Mjere potrebne za sprečavanje širenja virusa slinavke i šapa, a posebno u vezi s regionalizacijom u skladu s člankom 45. i hitnim cijepljenjem u skladu s člankom 52., donose se sukladno postupku iz članka 89. stavka 3.







ODJELJAK 5.

GOSPODARSTVA KOJA SE SASTOJE OD RAZLIČITIH EPIDEMIOLOŠKIH PROIZVODNIH JEDINICA I KONTAKTNA GOSPODARSTVA

Članak 18.

Gospodarstva koja se sastoje od različitih epidemioloških proizvodnih jedinica

1. U slučaju gospodarstava koja se sastoje od dvije ili više zasebnih proizvodnih jedinica, nadležno tijelo može u iznimnim slučajevima i nakon procjene opasnosti, s obzirom na proizvodne jedinice takvih gospodarstava koje nije napala slinavka i šap, odstupiti od članka 10. stavka 1. točke (a).

2. Nakon što je službeni veterinar u vrijeme službenog istraživanja iz članka 4. stavka 2. potvrdio da su mjere za sprečavanje širenja virusa slinavke i šapa između proizvodnih jedinica iz stavka 1. provođene u razdoblju od najmanje dvostrukog trajanja inkubacije prije datuma kada je utvrđeno izbijanje slinavke i šapa na gospodarstvu, može se odobriti odstupanje iz stavka 1. i to ako:

(a) struktura, uključujući i administrativne dijelove, te veličina objekata omogućuju potpuno odvojeni smještaj i držanje različitih stada prijemljivih vrsta životinja, uključujući i odvojeni zračni prostor;

(b) poslovi u različitim proizvodnim jedinicama, a posebno oni u stajama i na pašnjacima, hranidba te uklanjanje balege ili gnoja, odvijaju se potpuno odvojeno i obavlja ih različito osoblje;

(c) strojevi, radne životinje vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap, oprema, instalacije, instrumenti i pribor za dezinfekciju koji se koriste u proizvodnim jedinicama, potpuno su odvojeni.

3. U odnosu na mlijeko, odstupanje od članka 10. stavka 1. točke (d) može se dati gospodarstvu za proizvodnju mlijeka, pod uvjetom da:

(a) takvo gospodarstvo ispunjava uvjete iz stavka 2.; i

(b) mužnja se obavlja odvojeno u svakoj jedinici; i

(c) ovisno o predviđenoj namjeni, mlijeko prolazi barem jednu od obrada opisanih u dijelu A ili dijelu B Priloga IX.

4. Država članica mora unaprijed izraditi detaljna pravila za primjenu odstupanja iz stavka 1. Države članice obavještavaju Komisiju o odstupanju i dostavljaju joj pojedinosti o poduzetim mjerama.

Članak 19.

Kontaktna gospodarstva

1. Gospodarstva se proglašavaju kontaktnim gospodarstvima ako službeni veterinar utvrdi ili ako na temelju potvrđenih podataka smatra da je virus slinavke i šapa mogao biti unesen kao posljedica kretanja ljudi, životinja, proizvoda životinjskog podrijetla, vozila ili na bilo koji drugi način s drugih gospodarstava na gospodarstvo iz članka 4. stavka 1. ili članka 10. stavka 1. ili s gospodarstva iz članka 4. stavka 1. ili članka 10. stavka 1. na druga gospodarstva.

2. Kontaktna gospodarstva podliježu mjerama predviđenima člankom 4. stavkom 3. i člankom 5. i te mjere ostaju na snazi dok se sumnja na prisutnost virusa slinavke i šapa na tim kontaktnim gospodarstvima službeno ne isključi u skladu s definicijom iz Priloga I. i uvjetima vezanim za istraživanje iz točke 2.1.1.1. Priloga III.

3. Nadležno tijelo zabranjuje premještanje svih životinja s kontaktnih gospodarstava u razdoblju koje odgovara razdoblju inkubacije, koje je određeno za pojedine vrste u članku 2. točki (h). Međutim, odstupajući od članka 4. stavka 3. točke (d), nadležno tijelo može odobriti prijevoz prijemljivih vrsta životinja pod službenim nadzorom na hitno klanje izravno u najbližu moguću klaonicu određenu u tu svrhu.

Prije odobrenja ovog odstupanja, službeni veterinar mora obavezno obaviti kliničke preglede predviđene točkom 1. Priloga III.

4. Ako nadležno tijelo smatra da epidemiološka situacija to dopušta, ono može ograničiti proglašenje kontaktnoga gospodarstva u smislu stavka 1. na jednu epidemiološku proizvodnu jedinicu gospodarstva i životinje koje se u njoj nalaze, pod uvjetom da ta epidemiološka proizvodna jedinica ispunjava uvjete iz članka 18.

5. Ako se ne može isključiti epidemiološka povezanost između izbijanja slinavke i šapa i objekata ili prijevoznih sredstava iz članka 15. odnosno članka 16., države članice moraju osigurati da se na te objekte ili prijevozna sredstva primijene mjere predviđene člankom 4. stavcima 2. i 3. i člankom 5. Nadležno tijelo može odlučiti o provedbi mjera iz članka 8.

Članak 20.

Usklađivanje mjera

Unutar Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja Komisija može preispitati situaciju vezanu uz gospodarstva iz članaka 18. i 19., kako bi u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3. donijela mjere potrebne za usklađivanje mjera koje provode države članice sukladno člancima 18. i 19.







ODJELJAK 6.

ZARAŽENO I UGROŽENO PODRUČJE

Članak 21.

Uspostavljanje zaraženog i ugroženog područja

1. Ne dovodeći u pitanje mjere predviđene člankom 7., države članice moraju osigurati da se odmah nakon što se potvrdi izbijanje slinavke i šapa provedu najmanje one mjere koje su utvrđene u sljedećim stavcima 2. 3. i 4.

2. Nadležno tijelo uspostavlja zaraženo područje u krugu od najmanje 3 km i ugroženo područje u krugu od najmanje 10 km oko središta izbijanja slinavke i šapa iz stavka 1. Pri određivanju zemljopisnih granica tih područja treba uzeti u obzir administrativne granice, prirodne prepreke, mogućnosti nadzora i tehnološki napredak koji omogućuje predviđanje vjerojatnog širenja virusa slinavke i šapa zrakom ili na bilo koji drugi način. Granice područja se po potrebi preispituju, ovisno o navedenim elementima.

3. Nadležno tijelo mora osigurati da su zaraženo i ugroženo područje označeni dovoljno velikim znakovima na prilaznim putovima u ta područja.

4. Kako bi se osigurala potpuna usklađenost svih mjera potrebnih za što je moguće brže iskorjenjivanje slinavke i šapa, uspostavljaju se nacionalni i lokalni centri za kontrolu bolesti navedeni u člancima 74. i 76. U svrhu provedbe epidemioloških istraživanja predviđenih člankom 13., tim će centrima pomagati stručna skupina predviđena člankom 78.

5. Države članice moraju bez odgađanja ući u trag i pratiti kretanje životinja koje su otpremljene iz tih područja u razdoblju od najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranijeg unošenja uzročnika zaraze na gospodarstvo u zaraženom području, te moraju obavijestiti nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju o nalazu sljedivosti.

6. Države članice surađuju u praćenju kretanja svježeg mesa, mesnih proizvoda, sirovog mlijeka i proizvoda od sirovog mlijeka dobivenih od prijemljivih vrsta životinja koje potječu iz zaraženog područja i proizvedenih u vremenu između datuma procijenjenog unosa virusa slinavke i šapa i datuma stupanja na snagu mjera predviđenih stavkom 2. Takvo svježe meso, mesni proizvodi, sirovo mlijeko i proizvodi od sirovog mlijeka obrađuju se u skladu s člancima 25., 26. i 27. ili se zadržavaju dok se službeno ne isključi mogućnost kontaminacije virusom slinavke i šapa.

Članak 22.

Mjere koje se primjenjuju na gospodarstvima u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati da se u zaraženom području bez odgađanja poduzmu najmanje sljedeće mjere:

(a) registraciju svih gospodarstava na kojima se drže prijemljive vrste životinja i popis svih životinja na gospodarstvu te redovito nadopunjavanje tih podataka;

(b) redovitu veterinarsku inspekciju svih gospodarstava na kojima se drže prijemljive vrste životinja, na način da se izbjegne širenje moguće prisutnog virusa slinavke i šapa na gospodarstvu, koja mora uključiti pregled odgovarajuće dokumentacije, i to posebno podataka iz točke (a) i mjera provedenih radi sprečavanja unošenja ili iznošenja virusa slinavke i šapa, te koja može uključiti klinički pregled kako je opisano u točki 1. Priloga III. ili uzimanje uzoraka od prijemljivih vrsta životinja u skladu s točkom 2.1.1.1. Priloga III.;

(c) zabranu premještanja prijemljivih vrsta životinja s gospodarstva na kojemu se drže.

2. Odstupajući od stavka 1. točke (c), prijemljive vrste životinja mogu se prevesti pod službenim nadzorom na prisilno klanje izravno u klaonicu koja se nalazi unutar istog zaraženog područja ili, ako u toj zoni nema klaonice, u klaonicu izvan tog područja koju je odredilo nadležno tijelo, u prijevoznom sredstvu koje se čisti i dezinficira pod službenim nadzorom nakon svakog prijevoza.

Premještanje o kojemu se govori u prvom podstavku može biti odobreno jedino ako nadležno tijelo utvrdi, na temelju kliničkog pregleda koji službeni veterinar obavi u skladu s točkom 1. Priloga III. na svim prijemljivim vrstama životinja koje se nalaze na gospodarstvu i nakon ocjene epidemioloških okolnosti, da nema razloga sumnjati na prisutnost zaraženih ili kontaminiranih životinja na tom gospodarstvu. Meso takvih životinja podliježe mjerama predviđenima člankom 25.

Članak 23.

Premještanje i prijevoz životinja i njihovih proizvoda u zaraženom području

Države članice moraju osigurati zabranu sljedećih aktivnosti u zaraženom području:

(a) premještanje i prijevoz prijemljivih vrsta životinja s gospodarstva na gospodarstvo;

(b) održavanje sajmova, tržnica, izložbi i drugih okupljanja životinja, uključujući sakupljanje i razilaženje prijemljivih vrsta životinja;

(c) pokretnu službu za rasplod prijemljivih vrsta životinja;

(d) umjetno osjemenjivanje i sakupljanje jajnih stanica i embrija životinja prijemljivih vrsta.

Članak 24.

Dodatne mjere i izuzeća

1. Nadležno tijelo može proširiti zabrane iz članka 23. na:

(a) premještanje ili prijevoz neprijemljivih vrsta životinja s jednog na drugo gospodarstvo unutar zaraženog područja, ili njihovo premještanje ili prijevoz izvan ili u zaraženo područje;

(b) provoz životinja svih vrsta kroz zaraženo područje;

(c) događanja na kojima se ljudi okupljaju i dolaze u kontakt sa prijemljivim vrstama životinja, ako postoji opasnost od širenja virusa slinavke i šapa;

(d) umjetno osjemenjivanje ili sakupljanje jajnih stanica i embrija životinja vrsta koje nisu prijemljive na slinavku i šap;

(e) kretanje prijevoznih sredstava namijenjenih prijevozu životinja;

(f) klanje na gospodarstvu prijemljivih vrsta životinja za osobne potrebe;

(g) prijevoz robe iz članka 33. na gospodarstva na kojima se drže prijemljive vrste životinja.

2. Nadležno tijelo može dopustiti:

(a) provoz životinja svih vrsta kroz zaraženo područje isključivo glavnim autocestama ili glavnim željezničkim prugama;

(b) prijevoz prijemljivih vrsta životinja za koje je službeni veterinar potvrdio da dolaze s gospodarstava izvan zaraženog područja i koje se prevoze određenim rutama u određenu klaonicu na klanje bez odgađanja, pod uvjetom da se prijevozna sredstva nakon dopreme u klaonicu očiste i dezinficiraju pod službenim nadzorom te da se ta dezinfekcija zabilježi u dnevnik vožnje;

(c) umjetno osjemenjivanje životinja na gospodarstvu koje obavlja osoblje toga gospodarstva uporabom sjemena dobivenog od životinja s toga gospodarstva ili sjemena koje se čuva na tom gospodarstvu ili sjemena dostavljenog iz sabirnog centra u vanjskom perimetru gospodarstva;

(d) premještanje i prijevoz kopitara uzimajući u obzir uvjete navedene u Prilogu VI.;

(e) prijevoz robe iz članka 33. na gospodarstva na kojima se drže životinje prijemljivih vrsta, pod određenim uvjetima.

Članak 25.

Mjere koje se odnose na svježe meso proizvedeno u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište svježeg mesa, mljevenog mesa i mesnih pripravaka od prijemljivih vrsta životinja koje potječu iz zaraženog područja.

2. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište svježeg mesa, mljevenog mesa i mesnih pripravaka od prijemljivih vrsta životinja, proizvedenih u objektima koji se nalaze u zaraženom području.

3. Države članice moraju osigurati da svježe meso, mljeveno meso i mesni pripravci iz stavka 1. budu označeni u skladu s Direktivom 2002/99/EZ te potom prevezeni u zapečaćenim spremnicima do objekta koji odredi nadležno tijelo u svrhu prerade u mesne proizvode obrađene u skladu s točkom 1. dijela A Priloga VII. ovoj Direktivi.

4. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na svježe meso, mljeveno meso i mesne pripravke proizvedene najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranijeg zaražavanja na gospodarstvu u zaraženom području i koji su od dana proizvodnje bili uskladišteni i prevoženi odvojeno od mesa i mesnih proizvoda proizvedenih nakon tog datuma. Takvo se meso mora na temelju jasne oznake koja je utvrđena u skladu sa zakonodavstvom Zajednice lako razlikovati od mesa koje se ne smije otpremati izvan zaraženog područja.

5. Zabrana predviđena stavkom 2. iznimno se ne primjenjuje na svježe meso, mljeveno meso ili mesne pripravke dobivene iz objekata smještenim u zaraženom području, pod sljedećim uvjetima:

(a) objekt mora raditi pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) u objektu se prerađuje jedino svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci opisani u stavku 4., ili svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci dobiveni od životinja koje su uzgajane i zaklane izvan zaraženog područja ili od životinja prevezenih u objekt i zaklanih u skladu s odredbama članka 24. stavka 2. točke (b);

(c) sve takvo svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci moraju nositi oznaku zdravstvene ispravnosti u skladu s poglavljem XI. Priloga I. Direktivi 64/433/EEZ ili, ako se radi o mesu drugih papkara, oznaku zdravstvene ispravnosti predviđenu poglavljem III. Priloga I. Direktivi 91/495/EEZ ili, u slučaju mljevenog mesa i mesnih pripravaka, oznaku zdravstvene ispravnosti predviđenu poglavljem VI. Priloga I. Direktivi 94/65/EZ;

(d) sve takvo svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci moraju tijekom cijelog proizvodnog procesa biti jasno označeni i moraju se prevoziti i pohraniti odvojeno od svježeg mesa, mljevenog mesa ili mesnih prerađevina koje se ne smiju otpremati izvan zaraženog područja u skladu s ovom Direktivom.

6. Za svježe meso, mljeveno meso i mesni pripravci namijenjene trgovini unutar Zajednice nadležno tijelo potvrđuje sukladnost s uvjetima iz stavka 5. Nadležno tijelo nadzire kontrolu sukladnosti koju obavlja lokalno veterinarsko tijelo i, ako se radi o trgovini unutar Zajednice, dostavlja ostalim državama članicama i Komisiji popis objekata odobrenih za izdavanje certifikata.

7. Odstupanje od zabrane predviđene stavkom 1. može se odobriti pod posebnim uvjetima donesenim u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3., posebno u vezi s oznakom zdravstvene ispravnosti za meso od prijemljivih vrsta životinja iz područja koje je više od 30 dana proglašeno zaraženim.

Članak 26.

Mjere koje se odnose na mesne proizvode proizvedene u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište mesnih proizvoda od prijemljivih vrsta životinja koje potječu iz zaraženog područja.

2. Zabrana iz stavka 1. iznimno se ne primjenjuje na mesne proizvode koji su bili podvrgnuti jednom od postupaka iz točke 1. dijela A Priloga VII. ili koji su proizvedeni od mesa o kojemu se govori u članku 25. stavku 4.

Članak 27.

Mjere koje se odnose na mlijeko i mliječne proizvode proizvedene u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište mlijeka dobivenog od prijemljivih vrsta životinja koje potječu iz zaraženog područja i mliječnih proizvoda proizvedenih od takvog mlijeka.

2. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište mlijeka i mliječnih proizvoda od prijemljivih vrsta životinja, koji su proizvedeni u objektu koji se nalazi u zaraženom području.

3. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko i mliječne proizvode dobivene od prijemljivih vrsta životinja podrijetlom iz zaraženog područja proizvedenih najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na gospodarstvu u zaraženom području i koji su od trenutka proizvodnje bili uskladišteni i prevoženi odvojeno od mlijeka i mliječnih proizvoda proizvedenih nakon tog datuma.

4. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko dobiveno od prijemljivih vrsta životinja podrijetlom iz zaraženog područja i mliječne proizvode proizvedene od mlijeka koje je podvrgnuto obradi na neki od načina iz dijela A ili B Priloga IX., ovisno o njihovoj namjeni. Obrada se obavlja pod uvjetima utvrđenim u stavku 6. u objektima iz stavka 5. ili, ako u zaraženom području nema takvog objekta, u objektima koji se nalaze izvan zaraženog područja pod uvjetima utvrđenim u stavku 8.

5. Zabrana predviđena stavkom 2. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko i mliječne proizvode proizvedene u objektima u zaraženom području pod uvjetima utvrđenim u stavku 6.

6. Objekti o kojima se govori u stavcima 4. i 5. moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

(a) objekt mora raditi pod stalnim i strogim službenim nadzorom;

(b) sve mlijeko koje se upotrebljava u objektu mora biti u skladu sa stavcima 3 i 4. ili svježe mlijeko mora biti dobiveno od životinja izvan zaraženog područja;

(c) tijekom cijelog proizvodnog procesa mlijeko mora biti jasno označeno te se mora prevoziti i skladištiti odvojeno od sirovog mlijeka i proizvoda od sirovog mlijeka koji nisu namijenjeni za otpremu izvan zaraženog područja;

(d) prijevoz svježeg mlijeka s gospodarstva smještenog izvan zaraženog područja do objekata obavlja se vozilima koja su prije prijevoza očišćena i dezinficirana i koja potom nisu bila u kontaktu s gospodarstvima u zaraženom području na kojima se drže prijemljive vrste životinja.

7. Za mlijeko namijenjeno stavljanju na tržište unutar Zajednice nadležno tijelo potvrđuje sukladnost s uvjetima iz stavka 6. Nadležno tijelo nadzire kontrolu sukladnosti koju obavlja lokalno veterinarsko tijelo i, ako se radi o trgovini unutar Zajednice, dostavlja ostalim državama članicama i Komisiji popis objekata odobrenih za izdavanje certifikata.

8. Prijevoz svježeg mlijeka s gospodarstava smještenih u zaraženom području do objekata smještenih izvan zaraženog područja i prerada tog mlijeka obavljaju se pod sljedećim uvjetima:

(a) preradu sirovog mlijeka proizvedenog od prijemljivih vrsta životinja držanih unutar zaraženog područja u objektima koji se nalaze izvan zaraženog područja, mora odobriti nadležno tijelo;

(b) u odobrenju se moraju navesti upute o načinu i putu prijevoza u određeni objekt;

(c) prijevoz se mora obavljati vozilima koja su očišćena i dezinficirana prije prijevoza i koja su izrađena i održavana tako da ne dolazi do istjecanja mlijeka tijekom prijevoza, te koja su opremljena tako da ne dolazi do raspršivanja čestica mlijeka za vrijeme utovara i istovara;

(d) prije napuštanja gospodarstva na kojemu je prikupljeno mlijeko prijemljivih vrsta životinja treba očistiti i dezinficirati priključne cijevi, gume, kućišta kotača, donje dijelove vozila i sve razliveno mlijeko, a nakon zadnje dezinfekcije i prije napuštanja zaraženog područja vozilo ne smije naknadno doći u kontakt s gospodarstvom u zaraženom području na kojemu se drže prijemljive vrste životinja;

(e) prijevozna sredstva moraju biti strogo namijenjena za prijevoz u određenom zemljopisnom ili administrativnom području, moraju biti u skladu s tim označena i smiju ući u drugo područje jedino nakon čišćenja i dezinfekcije pod službenim nadzorom.

9. Zabranjeno je prikupljanje i prijevoz uzoraka svježeg mlijeka prijemljivih vrsta životinja s gospodarstava smještenih u zaraženom području u druge laboratorije osim u veterinarski dijagnostički laboratorij odobren za dijagnostiku slinavke i šapa, kao i prerada mlijeka u takvim laboratorijima.

Članak 28.

Mjere koje se odnose na sjeme, jajne stanice i embrija prikupljene od prijemljivih vrsta životinja u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište sjemena, jajnih stanica i embrija dobivenih od prijemljivih vrsta životinja koje potječu iz zaraženog područja.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na zamrznuto sjeme, jajne stanice i embrije koji su prikupljeni i pohranjeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze virusom slinavke i šapa na gospodarstvu u zaraženom području.

3. Zamrznuto sjeme prikupljeno u skladu sa zakonodavstvom Zajednice nakon datuma infekcije iz stavka 2. čuva se odvojeno i smije se staviti u opticaj nakon:

(a) što se u skladu s člankom 36. ukinu sve mjere koje se odnose na izbijanje slinavke i šapa; i

(b) kliničkog pretraživanja svih životinja smještenih u centru za sakupljanje sjemena i uzimanja uzoraka u skladu s točkom 2.2. Priloga III., koji moraju biti serološki pretraženi kako bi se dokazala odsutnost zaraze u tom sabirnom centru; i

(c) što je životinja od koje se uzima sjeme pretražena serološkim testom za otkrivanje protutijela za virus slinavke i šapa, s negativnim rezultatom, u uzorku koji je uzet barem 28 dana nakon prikupljanja sjemena.

Članak 29.

Prijevoz i razbacivanje balege i gnoja prijemljivih vrsta životinja proizvedenih u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati da unutar zaraženog područja bude zabranjen prijevoz i razbacivanje balege ili gnoja s gospodarstva i iz objekata ili prijevoznih sredstava iz članka 16. smještenih u zaraženom području gdje se drže prijemljive vrste životinja.

2. Odstupajući od zabrane iz stavka 1., nadležno tijelo može odobriti premještanje gnoja prijemljivih vrsta životinja s gospodarstva u zaraženom području u određeni objekt za obradu sukladno točki 5. odjeljka II. dijela A poglavlja III. Priloga VIII. Uredbi (EZ) br. 1774/2002 ili za posredovnu pohranu.

3. Odstupajući od zabrane iz stavka 1., nadležno tijelo može odobriti premještanje gnoja prijemljivih vrsta životinja s gospodarstava u zaraženom području, koja ne podliježu mjerama iz članka 4. ili 10., za razbacivanje na određena polja, pod sljedećim uvjetima:

(a) sav gnoj mora biti proizveden najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na gospodarstvu u zaraženom području, te se gnoj ili balega moraju rasuti po zemlji i s njom se odmah pomiješati na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstava na kojima se drže prijemljive vrste životinja; ili

(b) u slučaju gnoja goveda i svinja: i. službeni veterinar je pregledom svih životinja na gospodarstvu isključio prisutnost životinja sumnjivih na zarazu virusom slinavke i šapa; i ii. sav gnoj je proizveden najmanje 4 dana prije pregleda iz točke (i); i iii. gnoj je pomiješan sa zemljom na određenim poljima u neposrednoj blizini gospodarstva podrijetla te na dovoljnoj udaljenosti od drugih gospodarstava u zaraženom području na kojima se drže prijemljive vrste životinja.

4. Države članice moraju osigurati da svako odobrenje za premještanje balege ili gnoja s gospodarstva na kojemu se drže prijemljive vrste životinja podliježe strogim mjerama za sprečavanje širenja virusa slinavke i šapa, posebno zahtjevajući da se nepropusna prijevozna sredstva očiste i dezinficiraju nakon utovara i prije napuštanja gospodarstva.

Članak 30.

Mjere koje se odnose na kože i krzno prijemljivih vrsta životinja u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište koža i krzna prijemljivih vrsta životinja podrijetlom iz zaraženog područja.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na kože i krzna:

(a) koji su proizvedeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma zaraze na gospodarstvu iz članka 10. stavka 1. i koji su bili držani odvojeno od koža i krzna proizvedenih nakon tog datuma; ili

(b) koji ispunjavaju uvjete utvrđene u točki 2. dijela A Priloga VII.

Članak 31.

Mjere koje se odnose na vunu ovaca, dlaku preživača i čekinje svinja proizvedene u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište vune ovaca, dlake preživača i čekinja svinja podrijetlom iz zaraženog područja.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na neprerađenu vunu, dlaku i čekinje:

(a) proizvedene najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma zaraze na gospodarstvu iz članka 10. stavka 1. i koje su bile držane odvojeno od vune, dlake i čekinja proizvedenih nakon tog datuma; ili

(b) koje ispunjavaju uvjete utvrđene u točki 3. dijela A Priloga VII.

Članak 32.

Mjere koje se odnose na ostale proizvode životinjskog podrijetla proizvedene u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište proizvoda životinjskog podrijetla dobivenih od prijemljivih vrsta životinja, a koji nisu obuhvaćeni člancima 25. do 31.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na proizvode iz stavka 1:

(a) koji su proizvedeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma zaraze na gospodarstvu iz članka 10. stavka 1. i koji su bili držani i prevezeni odvojeno od proizvoda proizvedenih nakon tog datuma; ili

(b) koji su obrađeni u skladu s točkom 4. dijela A Priloga VII.; ili

(c) koji, u slučaju posebnih proizvoda, ispunjavaju odgovarajuće uvjete iz točaka 5. do 9. dijela A Priloga VII.; ili

(d) koji su sastavljeni proizvodi za koje nije potrebna daljnja obrada, a koji sadrže proizvode životinjskog podrijetla koji su ili obrađeni postupkom koji jamči uništenje mogućeg virusa slinavke i šapa ili su dobiveni od životinja koje ne podliježu ograničenjima predviđenim ovom Direktivom; ili

(e) koji su pakirani proizvodi namijenjeni za uporabu u dijagnostici in vitro ili kao laboratorijski reagensi.

Članak 33.

Mjere koje se odnose na hranu za životinje, krmiva, sijeno i slamu proizvedene u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište hrane za životinje, krmiva, sijena i slame podrijetlom iz zaraženog područja.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na hranu za životinje, krmiva, sijeno i slamu:

(a) koji su proizvedeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma zaraze na gospodarstvu iz članka 10. stavka 1. i koji su držani i prevezeni odvojeno od hrane za životinje, krmiva, sijena i slame proizvedenih nakon tog datuma; ili

(b) koji su namijenjeni za uporabu unutar zaraženog područja na temelju odobrenja nadležnoga tijela; ili

(c) koji su proizvedeni u prostorima u kojima se ne drže prijemljive vrste životinja; ili

(d) koji su proizvedeni u objektima u kojima se ne drže prijemljive vrste životinja i za koje su sirovine dobivene na prostorima iz stavka (c) ili prostorima koji se nalaze izvan zaraženog područja.

3. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na krmiva i slamu proizvedene na gospodarstvima na kojima se drže prijemljive vrste životinja i koji ispunjavaju uvjete iz točke 1. dijela B Priloga VII.

Članak 34.

Odobravanje odstupanja i dodatno certificiranje

1. Svako odstupanje od zabrana predviđenih člancima 24. do 33. odobrava se posebnom odlukom nadležnog tijela tek nakon što se to tijelo uvjeri da su zadovoljeni svi bitni zahtjevi u dovoljno dugom razdoblju prije nego je proizvod napustio zaraženo područje i da ne postoji opasnost od širenja virusa slinavke i šapa.

2. U slučaju trgovine unutar Zajednice, za svako odstupanje od zabrana predviđenih člancima 25. do 33. potrebno je dodatno certificiranje nadležnog tijela.

3. Detaljna pravila za provedbu mjera predviđenih stavkom 2. mogu se donijeti u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 2.

Članak 35.

Dodatne mjere koje države članice primjenjuju u zaraženom području

Pored mjera koje se provode u zaraženom području u skladu s ovom Direktivom, države članice mogu poduzimati dodatne nacionalne mjere koje smatraju potrebnima i razmjernima za suzbijanje virusa slinavke i šapa, uzimajući u obzir posebno epidemiološko stanje, način držanja životinja, trgovinske i socijalne prilike koji prevladavaju u pogođenom području. Države članice obavještavaju Komisiju i ostale države članice o tim dodatnim mjerama.

Članak 36.

Ukidanje mjera u zaraženom području

1. Države članice moraju osigurati da mjere koje se provode u zaraženom području ostanu na snazi dok se ne ispune sljedeći uvjeti:

(a) mora proći najmanje 15 dana od usmrćivanja i neškodljivog uklanjanja svih prijemljivih vrsta životinja s gospodarstva iz članka 10. stavka 1. i od provedbe preliminarnog čišćenja i dezinfekcije na tom gospodarstvu u skladu s člankom 11.;

(b) na svim gospodarstvima na kojima se drže prijemljive vrste životinja i koja se nalaze u zaraženom području završeno je istraživanje s negativnim rezultatom.

2. Nakon ukidanja mjera specifičnih za zaraženo područje, mjere koje se primjenjuju u ugroženom području i koje su predviđene člancima 37. do 42. nastavljaju se primjenjivati još najmanje 15 dana dok se i one ne ukinu u skladu s člankom 44.

3. Istraživanje iz stavka 1. točke (b) provodi se kako bi se potvrdila odsutnost zaraze i provodi se najmanje u skladu s kriterijima iz točke 1. Priloga III. te uključuje mjere predviđene točkom 2.3. Priloga III. na temelju kriterija utvrđenih u točkama 2.1.1. i 2.1.3. Priloga III.

Članak 37.

Mjere koje primjenjuju na gospodarstvima u ugroženom području

1. Države članice osiguravaju da se u ugroženom području provode mjere predviđene člankom 22. stavkom 1.

2. Iznimno od zabrane predviđene člankom 22. stavkom 1. točkom (c) i ako u ugroženom području nema klaoničkih kapaciteta ili ako su oni nedostatni, nadležno tijelo može odobriti premještanje prijemljivih vrsta životinja s gospodarstava u ugroženom području, na klanje u klaonicu izvan ugroženog područja, izravnim prijevozom, i to pod sljedećim uvjetima:

(a) podaci iz članka 22. stavka 1. službeno su pregledani, a epidemiološko stanje na gospodarstvu ne ukazuje na sumnju na zarazu ili kontaminaciju virusom slinavke i šapa; i

(b) sve životinje prijemljivih vrsta na gospodarstvu je pregledao službeni veterinar, s negativnim rezultatom;

(c) reprezentativni broj životinja, uzimajući u obzir statističke parametre iz točke 2.2. Priloga III., detaljno je klinički pregledan, kako bi se isključila prisutnost ili sumnja na klinički pozitivne životinje; i

(d) klaonicu je odredilo nadležno tijelo i ona se nalazi što je bliže moguće ugroženom području; i

(e) meso od tih životinja obrađuje se u skladu s člankom 39.

Članak 38.

Premještanje prijemljivih vrsta životinja unutar ugroženog područja

1. Države članice moraju osigurati da životinje prijemljivih vrsta ne budu premještene s gospodarstava unutar ugroženog područja.

2. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na premještanje životinja u sljedeće svrhe:

(a) za odvođenje na pašnjake unutar ugroženog područja, s tim da ne dolaze u dodir sa životinjama prijemljivih vrsta s drugih gospodarstava i tek po isteku najmanje15 dana nakon zadnjeg utvrđenog izbijanja slinavke i šapa;

(b) kako bi se izravno i pod službenim nadzorom prevezle na klanje u klaonicu smještenu unutar istog područja;

(c) za prijevoz u skladu s člankom 37. stavkom 2.;

(d) za prijevoz u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkama (a) i (b).

3. Premještanje životinja predviđeno stavkom 2. točkom (a) odobrava nadležno tijelo tek nakon što se pregledom koji službeni veterinar obavi na svim životinjama prijemljivih vrsta na gospodarstvu i uzorkovanjem u skladu s točkom 2.2. Priloga III. isključi prisutnost životinja za koje se sumnja da su zaražene ili kontaminirane.

4. Premještanje životinja predviđeno stavkom 2. točkom (b) odobrava nadležno tijelo tek nakon što se mjere predviđene člankom 37. stavkom 2. točkama (a) i (b) provedu sa zadovoljavajućim rezultatima.

5. Države članice moraju bez odgađanja pronaći životinje prijemljivih vrsta koje su otpremljene iz ugroženog područja u razdoblju od najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na gospodarstvu u ugroženom području, i o rezultatima sljedivosti životinja obavijestiti nadležna tijela ostalih država članica.

Članak 39.

Mjere koje se moraju primjenjivati na svježe meso životinja prijemljivih vrsta koje potječu iz ugroženog područja i na mesne proizvode proizvedene od takvog mesa

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište svježeg mesa, mljevenog mesa i mesnih pripravaka dobivenih od životinja prijemljivih vrsta koje potječu iz ugroženog područja, i mesnih proizvoda proizvedenih od takvog mesa.

2. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište svježeg mesa, mljevenog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda od životinja prijemljivih vrsta koji su proizvedeni u objektima koji se nalaze u ugroženom području.

3. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na svježe meso, mljeveno meso i mesne pripravke koji su proizvedeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma prve zaraze na gospodarstvu u odgovarajućem zaraženom području i koji su od trenutka proizvodnje bili uskladišteni i prevoženi odvojeno od mesa proizvedenog nakon tog datuma. Takvo se meso mora na temelju jasne oznake koja je utvrđena u skladu sa zakonodavstvom Zajednice lako razlikovati od mesa koje se ne smije otpremati izvan ugroženog područja.

4. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na svježe meso, mljeveno meso i mesne pripravke koji su proizvedeni od životinja dopremljenih u klaonicu pod uvjetima koji su najmanje toliko strogi koliko i uvjeti predviđeni člankom 37. stavkom 2. točkama (a) do (e), pod uvjetom da meso podliježe mjerama predviđenim stavkom 5.

5. Zabrana predviđena stavkom 2. iznimno se ne primjenjuje na svježe meso, mljeveno meso ili mesne pripravke koji su dobiveni u objektima smještenim u ugroženom području, pod sljedećim uvjetima:

(a) objekt mora raditi pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) u objektu se prerađuje jedino svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci koji su opisani u stavku 4. i koji podliježu dodatnim uvjetima predviđenim u dijelu B Priloga VIII., ili koji su dobiveni od životinja koje su uzgajane i zaklane izvan ugroženog područja ili od životinja koje su dopremljene u skladu s odredbama članka 24. stavka 2. točke (b);

(c) sve takvo svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci moraju nositi oznaku zdravstvene ispravnosti u skladu s poglavljem XI. Priloga I. Direktivi 64/433/EEZ ili, ako se radi o mesu drugih papkara, oznaku zdravstvene ispravnosti predviđenu poglavljem III. Priloga I. Direktivi 91/495/EEZ ili, ako se radi o mljevenom mesu i mesnim pripravcima, oznaku zdravstvene ispravnosti predviđenu poglavljem VI. Priloga I. Direktivi 95/65/EZ;

(d) sve takvo svježe meso, mljeveno meso ili mesni pripravci moraju tijekom cijelog proizvodnog procesa biti jasno označeni i moraju se prevoziti i skladištiti odvojeno od svježeg mesa, mljevenog mesa ili mesnih pripravaka koji ne ispunjavaju uvjete za otpremanje izvan ugroženog područja u skladu s ovom Direktivom.

6. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na mesne proizvode proizvedene od svježeg mesa koje je dobiveno od životinja prijemljivih vrsta podrijetlom iz ugroženog područja, koje je označeno oznakom zdravstvene ispravnosti predviđenom Direktivom 2002/99/EZ i koje je prevezeno pod službenim nadzorom u odobreni objekt za obradu u skladu s točkom 1. dijela A Priloga VII.

7. Zabrana predviđena stavkom 2. iznimno se ne primjenjuje na mesne proizvode koji su proizvedeni u objektima smještenim u ugroženom području i koji su u skladu s odredbama stavka 6. ili su proizvedeni od mesa koje je u skladu sa stavkom 5.

8. Nadležni veterinarski inspektor potvrđuje da meso, mljeveno meso i mesni pripravci namijenjeni za stavljanje na tržište u Zajednici udovoljavaju uvjetima iz stavaka 5. i 7. Nadležno tijelo nadzire kontrolu sukladnosti koju obavlja lokalno veterinarsko tijelo i, ako se radi o trgovini unutar Zajednice, dostavlja ostalim državama članicama i Komisiji popis objekata koje je odobrilo u svrhu tog potvrđivanja.

9. Odstupanje od zabrane predviđene stavkom 1. može se odobriti pod posebnim uvjetima donesenim u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3., posebno u vezi s oznakom zdravstvene ispravnosti mesa životinja prijemljivih vrsta koje potječu iz područja koje je više od 30 dana proglašeno ugroženim.

Članak 40.

Mjere koje se odnose na mlijeko i mliječne proizvode životinja prijemljivih vrsta proizvedene u ugroženom području

1. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište mlijeka dobivenog od životinja prijemljivih vrsta koje potječu iz ugroženog područja kao i mliječnih proizvoda proizvedenih od takvog mlijeka.

2. Države članice moraju osigurati zabranu stavljanja na tržište mlijeka i mliječnih proizvoda koji potječu od životinja prijemljivih vrsta i koji su proizvedeni u ugroženom području.

3. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko i mliječne proizvode koji potječu od životinja prijemljivih vrsta podrijetlom iz ugroženog područja, koji su proizvedeni najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na gospodarstvu u odgovarajućem zaraženom području i koji su od trenutka proizvodnje bili uskladišteni i prevoženi odvojeno od mlijeka i mliječnih proizvoda proizvedenih nakon tog datuma.

4. Zabrana predviđena stavkom 1. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko dobiveno od životinja prijemljivih vrsta podrijetlom iz ugroženog područja i na mliječne proizvode proizvedene od takvog mlijeka, koji su, ovisno o namjeni mlijeka ili mliječnih proizvoda, bili obrađeni jednim od postupaka iz dijela A ili B Priloga IX. Obrada se provodi pod uvjetima utvrđenim u stavku 6., i to u objektima iz stavka 5. ili, ako u ugroženom području nema takvog objekta, u objektima koje odredi nadležno tijelo i koji se nalaze izvan zaraženog i ugroženog područja.

5. Zabrana predviđena stavkom 2. iznimno se ne primjenjuje na mlijeko i mliječne proizvode koji su pripremljeni u objektima smještenim u ugroženom području pod uvjetima utvrđenim u stavku 6.

6. Objekti navedeni u stavcima 4. i 5. moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

(a) objekt mora raditi pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) sve mlijeko koje se upotrebljava u objektu mora biti ili u skladu sa stavkom 4. ili dobiveno od životinja izvan ugroženog i zaraženog područja;

(c) tijekom cijelog proizvodnog procesa mlijeko mora biti jasno označeno te se mora prevoziti i skladištiti odvojeno od mlijeka i mliječnih proizvoda koji nisu namijenjeni otpremanju izvan ugroženog područja;

(d) prijevoz sirovog mlijeka s gospodarstva smještenog izvan zaraženog i ugroženog područja do objekata obavlja se vozilima koja su prije prijevoza očišćena i dezinficirana i koja potom nisu bila u kontaktu s gospodarstvima u zaraženom i ugroženom području na kojima se drže životinje prijemljivih vrsta.

7. Nadležni veterinarski inspektor potvrđuje da mlijeko namijenjeno trgovini u Zajednici udovoljava uvjetima iz stavka 6. Nadležno tijelo nadzire kontrolu sukladnosti koju obavlja lokalno veterinarsko tijelo i, ako se radi o trgovini unutar Zajednice, dostavlja ostalim državama članicama i Komisiji popis objekata koje je odobrilo u svrhu tog potvrđivanja.

8. Prijevoz sirovog mlijeka s gospodarstava smještenih unutar ugroženog područja do objekata smještenih izvan zaraženog i ugroženog područja te prerada tog mlijeka obavljaju se pod sljedećim uvjetima:

(a) nadležno tijelo mora odobriti preradu sirovog mlijeka proizvedenog od životinja prijemljivih vrsta koje se drže unutar ugroženog područja i njegovu preradu u objektima smještenim izvan zaraženog i ugroženog područja;

(b) u odobrenju se moraju navesti upute o prijevozu i odrediti put prijevoza do odobrenog objekta;

(c) prijevoz se mora obavljati vozilima koja su očišćena i dezinficirana prije prijevoza te koja su napravljena i održavana tako da ne dolazi do istjecanja mlijeka tijekom prijevoza i koja su opremljena tako da ne dolazi do raspršivanja aerosola za vrijeme utovara i istovara mlijeka;

(d) prije napuštanja gospodarstva na kojemu je prikupljeno mlijeko životinja prijemljivih vrsta, treba očistiti i dezinficirati priključne cijevi, gume, kućišta kotača, donje dijelove vozila i sve razliveno mlijeko, a nakon zadnje dezinfekcije i prije napuštanja ugroženog područja vozilo ne smije naknadno doći u kontakt s gospodarstvom u zaraženom i ugroženom području na kojemu se drže životinje prijemljivih vrsta;

(e) prijevozna sredstva moraju biti strogo namijenjena za prijevoz u određenom zemljopisnom ili administrativnom području, moraju biti u skladu s tim označena i smiju ući u drugo područje jedino nakon čišćenja i dezinfekcije pod službenim nadzorom.

9. Prikupljanje i prijevoz uzoraka sirovog mlijeka životinja prijemljivih vrsta s gospodarstava smještenih u ugroženom području u druge laboratorije osim u veterinarski dijagnostički laboratorij koji je odobren za dijagnostiku slinavke i šapa, kao i prerada mlijeka u takvim laboratorijima, podliježu službenom odobrenju i mjerama koje sprečavaju svako širenje mogućeg virusa slinavke i šapa.

Članak 41.

Prijevoz i razbacivanje balege i gnoja dobivenih od životinja prijemljivih vrsta u ugroženom području

1. Države članice moraju osigurati da unutar i izvan ugroženog područja bude zabranjen prijevoz i razbacivanje balege i gnoja s gospodarstva i iz drugih objekata koji se spominju u članku 16. koji se nalaze u ugroženom području i u kojima se drže životinje prijemljivih vrsta.

2. Odstupajući od zabrane iz stavka 1., nadležno tijelo može u iznimnim okolnostima dopustiti prijevoz balege i gnoja u prijevoznim sredstvima koja su temeljito očišćena i dezinficirana prije i nakon uporabe, kako bi se razbacali u odobrenom području koje se nalazi unutar ugroženog područja i na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstava na kojima se drže životinje prijemljivih vrsta, pod sljedećim uvjetima:

(a) pregledom koji je službeni veterinar obavio na svim životinjama prijemljivih vrsta na gospodarstvu isključena je prisutnost životinja za koje se sumnja da su zaražene virusom slinavke i šapa, a gnoj i balega se razbacuju odmah po tlu kako bi se izbjeglo stvaranje aerosola te se odmah zaoravaju; ili

(b) klinički pregled koji je službeni veterinar obavio na svim životinjama prijemljivih vrsta na gospodarstvu pokazao je negativan rezultat, a gnoj se zakopava u tlo; ili

(c) gnoj podliježe odredbama članka 29. stavka 2.

Članak 42.

Mjere koje se odnose na druge proizvode životinjskog podrijetla proizvedene u ugroženom području

Države članice moraju osigurati da stavljanje na tržište proizvoda životinjskog podrijetla koji nisu obuhvaćeni člancima 39. do 41. podliježe uvjetima predviđenim čankom 28. i člancima 30. do 32.

Članak 43.

Dodatne mjere koje države članice primjenjuju u ugroženom području

Pored mjera predviđenih člancima 37. do 42., države članice mogu poduzimati dodatne nacionalne mjere koje smatraju potrebnim i razmjernim kako bi se suzbio virus slinavke i šapa, uzimajući u obzir posebno epidemiološko stanje, način držanja životinja, trgovinske i socijalne prilike koji prevladavaju u ugroženom području. Ako se smatra potrebnim uvesti posebne mjere za ograničavanje kretanja kopitara, kod tih se mjera moraju uvažavati mjere predviđene Prilogom VI.

Članak 44.

Ukidanje mjera u ugroženom području

1. Države članice moraju osigurati da mjere koje se primjenjuju u ugroženom području ostanu na snazi dok se ne ispune sljedeći uvjeti:

(a) mora proći najmanje 30 dana od usmrćivanja i neškodljivog uklanjanja svih životinja prijemljivih vrsta s gospodarstva iz članka 10. stavka 1. i od provedenog preliminarnog čišćenja i dezinfekcije na tom gospodarstvu, obavljenih u skladu s člankom 11;

(b) u zaraženom području moraju biti ispunjeni uvjeti iz članka 36;

(c) mora biti obavljeno istraživanje s negativnim rezultatom.

2. Istraživanje o kojemu se govori u stavku 1. točki (c) provodi se kako bi se potvrdilo nepostojanje zaraze u ugroženom području i to u skladu s kriterijima iz točke 1. Priloga III., te uključuje mjere predviđene točkom 2.4. Priloga III. na temelju kriterija iz točke 2.1. Priloga III.







ODJELJAK 7.

REGIONALIZACIJA, NADZOR KRETANJA I OZNAČIVANJE

Članak 45.

Regionalizacija

1. Ako se pokaže da se virus slinavke i šapa širi unatoč mjerama poduzetim u skladu s ovom Direktivom i ako epidemija slinavke i šapa poprimi velike razmjere i u svakom slučaju ako se provodi hitno cijepljenje, države članice moraju osigurati, ne dovodeći u pitanje Direktivu 90/425/EZ, a posebno njezin članak 10., podjelu svog područja na jednu ili više područja za koje vrijede ograničenja i područja slobodna od bolesti.

2. Države članice odmah obavještavaju Komisiju o mjerama koje se provode u zoni za koju vrijede ograničenja, a Komisija pregledava i prema potrebi izmjenjuje i odobrava mjere u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3.

3. Ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da obave regionalizaciju iz stavka 1., odluka o regionalizaciji i mjerama koje će se primjenjivati u zoni za koju vrijede ograničenja može se donijeti u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3. Ta odluka može imati učinka i u susjednim državama članicama u kojima u trenutku donošenja mjera nema slinavke i šapa.

4. Prije razgraničenja područja pod ograničenjem, mora se provesti temeljita epidemiološka procjena stanja, posebno što se tiče mogućeg vremena i vjerojatnog mjesta unosa virusa slinavke i šapa, njegovog mogućeg širenja i vjerojatnog vremena potrebnog za njegovo iskorjenjivanje.

5. Granice područja pod ograničenjem određuju se po mogućnosti na temelju upravnih granica ili prirodnih prepreka. Kao polazište za regionalizaciju uzimaju se veće upravne jedinice, a ne regije. Područje pod ograničenjem može se, na temelju rezultata epidemiološkog istraživanja predviđenog člankom 13., smanjiti tako da obuhvaća područje koje nije manje od podregije ili, po potrebi, okolne podregije. U slučaju širenja virusa slinavke i šapa, područje pod ograničenjem proširuje se tako da obuhvaća dodatne regije ili podregije.

Članak 46.

Mjere koje se primjenjuju u području pod ograničenjem u državi članici

1. Kada se provodi regionalizacija, države članice moraju osigurati provedbu najmanje sljedećih mjera:

(a) unutar područja pod ograničenjem mora se nadzirati prijevoz i kretanje životinja prijemljivih vrsta, proizvoda životinjskog podrijetla i robe kao i kretanje prijevoznih sredstava kao mogućih prijenosnika virusa slinavke i šapa;

(b) mora se pratiti kretanje i označiti u skladu sa zakonodavstvom Zajednice svježe meso i sirovo mlijeko te po mogućnosti ostali proizvodi koji se nalaze na zalihama i koji ne ispunjavaju uvjete za otpremanje izvan područja pod ograničenjem;

(c) za životinje prijemljivih vrsta i proizvode dobivene od tih životinja mora se izdavati poseban certifikat, a proizvodi za prehranu ljudi koji su namijenjeni otpremanju izvan područja pod ograničenjem i koji ispunjavaju uvjete za takvo otpremanje moraju se označiti oznakom zdravstvene ispravnosti u skladu sa zakonodavstvom Zajednice.

2. Kada se provodi regionalizacija, države članice moraju osigurati da se prati kretanje najmanje onih životinja prijemljivih vrsta koje su otpremljene iz područja pod ograničenjem u druge države članice u razdoblju od datuma procijenjenog unosa virusa slinavke i šapa do datuma provedbe regionalizacije, te se takve životinje moraju izolirati pod službenim veterinarskim nadzorom dok se službeno ne isključi moguća zaraza ili kontaminacija.

3. Države članice surađuju u praćenju kretanja svježeg mesa i sirovog mlijeka i proizvoda od sirovog mlijeka koji potječu od životinja prijemljivih vrsta i koji su proizvedeni u području pod ograničenjem u razdoblju između datuma pretpostavljenog unosa virusa slinavke i šapa do datuma provedbe regionalizacije. Takvo svježe meso obrađuje se u skladu s točkom 1. dijela A Priloga VII., a sirovo mlijeko i mliječni proizvodi obrađuju se u skladu s dijelom A ili B Priloga IX., ovisno o njihovoj namjeni, ili se zadržavaju dok se službeno ne isključi moguća kontaminacija virusom slinavke i šapa.

4. Posebne mjere, a posebno one koje se odnose na oznake zdravstvene ispravnosti proizvoda koji potječu od životinja prijemljivih vrsta i koji su proizvedeni u području pod ograničenjem, a koji nisu namijenjeni stavljanju na tržište izvan područja pod ograničenjem, mogu se donijeti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Direktive 2002/99/EZ.

Članak 47.

Označivanje životinja prijemljivih vrsta

1. Ne dovodeći u pitanje zakonodavstvo Zajednice koje se odnosi na označivanje domaćih goveda, ovaca, koza i svinja, države članice moraju osigurati da u slučaju izbijanja slinavke i šapa na njihovom području, životinje prijemljivih vrsta smiju napustiti gospodarstvo na kojemu se drže jedino ako su označene tako da nadležno tijelo može lako utvrditi njihovo kretanje i gospodarstvo s kojega potječu ili bilo koje gospodarstvo s kojega dolaze. Međutim, u posebnim slučajevima o kojima se govori u članku 15. stavku 1. i članku 16. stavku 1., nadležno tijelo može, u određenim okolnostima i uzimajući u obzir zdravstveno stanje, odobriti druge načine brzog ulaženja u trag i praćenja kretanja tih životinja i utvrđivanja gospodarstva njihovog podrijetla ili bilo kojeg gospodarstva s kojega dolaze. Načine i postupke označivanja takvih životinja ili utvrđivanja gospodarstva njihovog podrijetla određuje nadležno tijelo i o tome obavještava Komisiju.

2. Mjere o dodatnom, trajnom i neizbrisivom označivanju životinja koje države članice donesu posebno u svrhu suzbijanja slinavke i šapa, a posebno u slučaju cijepljenja koje se provodi u skladu s člancima 52. i 53., mogu se mijenjati u skladu s postupkom iz članka 89. stavka 3.

Članak 48.

Kontrola kretanja u slučaju izbijanja slinavke i šapa

1. Države članice moraju osigurati da se u slučaju izbijanja slinavke i šapa na njihovom području, u području pod ograničenjem koja je uspostavljena u skladu s člankom 45., poduzimaju sljedeće mjere s ciljem kontrole kretanja životinja prijemljivih vrsta:

(a) na zahtjev nadležnoga tijela vlasnici mu moraju dati odgovarajuće informacije o životinjama koje ulaze na gospodarstvo ili ga napuštaju. Te informacije moraju za sve životinje prijemljivih vrsta uključivati najmanje one pojedinosti koje su propisane člankom 14. Direktive 64/432/EEZ;

(b) osobe koje se bave prijevozom ili stavljanjem na tržište životinja prijemljivih vrsta dostavljaju nadležnom tijelu, na njegov zahtjev, odgovarajuće informacije o kretanjima takvih životinja koje su prevezli ili stavili na tržište. Te informacije moraju uključivati najmanje one pojedinosti koje su propisane člankom 12. stavkom 2. i člankom 13. stavkom 1. točkom (b) Direktive 64/432/EEZ.

2. Države članice mogu proširiti neke ili sve mjere iz stavka 1. na dio ili na područje slobodno od bolesti.







ODJELJAK 8.

CIJEPLJENJE

Članak 49.

Uporaba, proizvodnja, prodaja i kontrola cjepiva protiv slinavke i šapa

Države