2009L0081 — HR — 01.01.2014 — 004.003

►B DIREKTIVA 2009/81/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (Tekst značajan za EGP) ( L 216, 20.8.2009, p.76)









▼B

DIREKTIVA 2009/81/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 13. srpnja 2009.

o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ

(Tekst značajan za EGP)







EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 47. stavak 2. te članke 55. i 95., uzimajući u obzir prijedlog Komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora ( 1 ), djelujući u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora ( 2 ), budući da: (1) Nacionalna sigurnost ostaje u isključivoj nadležnosti svake države članice u području obrane i u području sigurnosti. (2) Postupna uspostava europskog tržišta za obrambenu opremu ključna je za jačanje europske obrambene tehnološke i industrijske baze te razvoja vojnih sposobnosti nužnih za provedbu europske sigurnosne i obrambene politike. (3) Države članice slažu se glede potrebe za promicanjem, razvojem i europske obrambene tehnološke i industrijske baze utemeljene na sposobnosti, znanju i konkurentnosti. Kako bi ostvarile taj cilj države članice mogu koristiti različita sredstva, u skladu s pravom Zajednice, za istinsko europsko tržište za obrambenu opremu i jednake uvjete na europskoj i svjetskoj razini. One bi također morale doprinijeti dubinskom razvoju raznolike europske obrambene opskrbne baze, posebno na način da podupiru uključivanje malih i srednjih poduzeća i netradicionalnih isporučitelja u europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu i promičući industrijsku suradnju i sudjelovanje mreže učinkovitih i odgovarajućih sekundarnih isporučitelja. U tom smislu države članice moraju uzeti u obzir obrazloženo priopćenje od 7. prosinca 2006. o primjeni članka 296. Ugovora u području nabave za obranu te Priopćenje Europske komisije od 5. prosinca 2007. o Strategiji za jaču i konkurentniju europsku obrambenu industriju. (4) Uspostava prilagođenog zakonodavnog okvira preduvjet je za stvaranje europskog tržišta obrambene opreme. U području nabave to uključuje koordinaciju postupaka za sklapanje ugovora koji ispunjavaju sigurnosne zahtjeve država članica i obveze koje proizlaze iz Ugovora. (5) Kako bi se postigao taj cilj, Europski parlament pozvao je Komisiju u svojoj rezoluciji o Zelenoj knjizi o nabavi za obranu ( 3 ) da izradi nacrt direktive koja bi posebno vodila računa o sigurnosnim interesima država članica, daljnjem razvoju zajedničke vanjske i sigurnosne politike, promicanju jače europske kohezije te čuvanju uloge Unije kao „civilne sile”. (6) Bolja koordinacija postupaka nabave, npr. za ugovore koji se tiču logističkih usluga, prijevoza i skladištenja isto tako daje mogućnost smanjenja troškova u području obrane te značajnog smanjenja utjecaja tog sektora na okoliš. (7) Ti postupci trebaju odražavati opći pristup Unije u području sigurnosti, što odgovara promjenama u strateškom okruženju. Pojava asimetričnih nadnacionalnih prijetnji izazvala je postupno brisanje granice između vanjske i unutarnje te vojne i nevojne sigurnosti. (8) Oprema za obranu i sigurnost ključna je za sigurnost i suverenitet država članica te autonomiju Unije. Stoga je nabava dobara i usluga u sektorima obrane i sigurnosti često osjetljive prirode. (9) Rezultat tog su specifični zahtjevi, posebno u području sigurnosti opskrbe i sigurnosti podataka. Ti se zahtjevi ponajprije odnose na nabavu oružja, streljiva i vojnog materijala za oružane snage, te s njima neposredno povezanih usluga i radova, ali i na određene posebno osjetljive nabave u području nevojne sigurnosti. U tim područjima, izostanak režima na razini cijele Unije sprečava otvaranje obrambenog i sigurnosnog tržišta među državama članicama. Takva situacija zahtijeva žurno poboljšanje. Režim na razini Unije o sigurnosti podataka, uključujući i međusobno priznavanje nacionalnih sigurnosnih provjera i omogućavanje razmjene klasificiranih podataka između javnih naručitelja/naručitelja i europskih tvrtki bio bi iznimno koristan. Istodobno, države članice moraju poduzeti konkretne mjere kako bi poboljšale sigurnost međusobne opskrbe s ciljem postupne uspostave sustava odgovarajućih jamstava. (10) Za potrebe ove Direktive, vojna oprema treba se shvatiti ponajprije kao vrsta proizvoda uključena u popis oružja, streljiva i vojnog materijala koji je usvojilo Vijeće EU-a svojom Odlukom 255/58 od 15. travnja 1958. ( 4 ) i države članice mogu se ograničiti na ovaj popis samo pri prenošenju ove Direktive u nacionalno zakonodavstvo. Taj popis uključuje samo opremu koja je dizajnirana, razvijena i proizvedena za posebne vojne svrhe. Međutim, popis je opće prirode i treba ga široko tumačiti u svjetlu dinamičnog karaktera tehnologije, politika nabave te vojnih zahtjeva koji dovode do razvoja novih vrsta opreme, na primjer na temelju Zajedničkog vojnog popisa Unije. Za potrebe ove Direktive, vojna oprema također treba uključivati proizvode koji su, iako prvobitno namijenjeni civilnoj uporabi, kasnije prilagođeni vojnoj svrsi kako bi se koristili kao oružje, streljivo ili ratni materijal. (11) U posebnome području nevojne sigurnosti, ova se Direktiva treba primjenjivati na nabave koje imaju značajke slične nabavama za područje obrane te su jednako osjetljive. To može biti slučaj ponajprije kad vojne i nevojne snage surađuju kako bi izvršile istu misiju i/ili kad je svrha nabave zaštita sigurnosti Unije i/ili država članica na njihovu teritoriju ili izvan njega, protiv ozbiljnih prijetnji od strane nevojnih i/ili nevladinih subjekata. To može uključivati, na primjer, zaštitu granice, policijsku aktivnost i misije za upravljanje krizama. (12) Ova Direktiva treba uzeti u obzir potrebe javnih naručitelja/naručitelja tijekom cijelog životnog vijeka proizvoda, tj. tijekom istraživanja i razvoja, industrijskog razvoja, proizvodnje, popravaka, modernizacije, modifikacije, održavanja, logistike, izobrazbe, testiranja, povlačenja i uništavanja. Te faze uključuju, na primjer, studije, ocjenjivanje, prijevoz, integraciju, servisiranje, rastavljanje, uništavanje i sve druge usluge nakon početnog dizajniranja. Neki ugovori mogu sadržavati isporuku dijelova, sastavnih dijelova i/ili montažnih dijelova koji će biti ugrađeni u proizvode ili dodani proizvodima i/ili isporuku posebnih alata, pomagala za testiranje ili potporu. (13) Za potrebe ove Direktive, istraživanje i razvoj trebaju obuhvatiti temeljna istraživanja, primijenjena istraživanja i eksperimentalni razvoj. Fundamentalna (bazična) istraživanja uključuju eksperimentalni ili teorijski rad koji se poduzima ponajprije radi stjecanja novog znanja o temeljnim načelima pojava i promatranih činjenica, ne s ciljem posebne primjene ili uporabe. Primijenjeno istraživanje također se sastoji od izvornog rada poduzetog s ciljem stjecanja novog znanja. Međutim, usmjereno je prvenstveno na praktičan cilj ili svrhu. Eksperimentalni razvoj uključuje rad utemeljen na postojećem znanju stečenom istraživanjem i/ili praktičnim iskustvom s ciljem započinjanja proizvodnje novih materijala, proizvoda ili uređaja, uspostave novih procesa, sustava i usluga ili značajnog poboljšanja već postojećih. Eksperimentalni razvoj može uključivati realizaciju tehnoloških demonstratora, tj. uređaja koji prikazuju djelovanje novog koncepta ili nove tehnologije u odgovarajućoj ili reprezentativnoj okolini. Istraživanje i razvoj ne uključuju proizvodnju i kvalifikaciju predproizvodnih prototipova, alata i industrijskog inženjeringa, industrijskog dizajna ili proizvodnje. (14) Ova Direktiva mora voditi računa o potrebama javnih naručitelja/naručitelja za radovima i uslugama koje su, iako nisu izravno povezane s isporukom vojne ili osjetljive opreme, nužne kako bi se ispunili određeni vojni ili sigurnosni zahtjevi. (15) Ugovori sklopljeni u državama članicama od strane naručitelja sukladno Direktivi 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ( 5 ) te javnih naručitelja sukladno Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama ( 6 ) moraju biti u skladu s načelima Ugovora, a posebno onima koja se odnose na slobodu kretanja roba, pravo poslovnog nastana i slobodu pružanja usluga te s načelima koja iz njih proizlaze, kao što su načela jednakog tretmana, nediskriminacije, međusobnog priznavanja, razmjernosti i transparentnosti. Obveze glede transparentnosti i nadmetanja za ugovore koji su ispod praga primjene ove Direktive moraju odrediti države članice sukladno tim načelima i uzimajući u obzir, ponajprije, situacije gdje postoji prekogranični interes. Posebice, na državama članicama je da odrede najprikladnija rješenja za sklapanje takvih ugovora. Za ugovore iznad određenih vrijednosti, preporučuje se izrada odredaba za usklađivanje na razini Unije nacionalnih postupaka za sklapanje takvih ugovora koji su utemeljeni na tim načelima kako bi se jamčili njihovi učinci te djelotvorno otvaranje nabave nadmetanju. Te odredbe o usklađivanju trebaju se stoga tumačiti u skladu s gore navedenim pravilima i načelima te ostalim odredbama Ugovora. (16) Članci 30., 45., 46., 55. i 296. Ugovora propisuju određene iznimke u primjeni načela određenih Ugovorom i shodno tome u primjeni prava koje iz njih proizlazi. Sukladno tome, nijedna odredba ove Direktive ne smije spriječiti nametanje ili primjenu bilo koje mjere koja se smatra nužnom za zaštitu interesa legitimno priznatih odredbama Ugovora. To u prvome redu znači da sklapanje ugovora koji spadaju u područje primjene ove Direktive mogu biti izuzeti od njezine primjene u slučajevima kad je to opravdano razlozima javne sigurnosti ili nužno za zaštitu bitnih sigurnosnih interesa države članice. To može biti slučaj s ugovorima u području obrane i sigurnosti kod kojih su zahtjevi sigurnosti opskrbe tako zahtjevni ili koji su tako povjerljivi i/ili važni za nacionalni suverenitet da čak ni specifične odredbe ove Direktive nisu dovoljne za zaštitu bitnih sigurnosnih interesa država članica, čija je definicija u isključivoj nadležnosti država članica. (17) Ipak, sukladno sudskoj praksi Suda Europskih zajednica mogućnost pribjegavanja takvim iznimkama treba tumačiti tako da njihovi učinci ne idu dalje od onog što je nužno za zaštitu legitimnih interesa čijoj zaštiti pomažu ti članci. Prema tome, neprimjenjivanje ove Direktive mora biti razmjerno postavljenim ciljevima te što manje ometati slobodu kretanja roba i slobodu pružanja usluga. (18) Ugovori koji se odnose na oružje, streljivo i vojni materijal koje sklapaju javni naručitelji/naručitelji koji djeluju u području obrane izuzeti su iz područja primjene Sporazuma o javnoj nabavi (GPA) zaključenog pri Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Ostali ugovori na koje se odnosi ova Direktiva također su izuzeti od primjene GPA primjenom članka XXIII. istog ugovora. Članak 296. Ugovora i članak XXIII. stavak 1. GPA imaju različito područje primjene i predmet su različitih standarda sudske kontrole. Države članice mogu se ipak osloniti na članak XXIII. stavak 1. GPA u slučajevima kad se ne mogu pozvati na članak 296. Ugovora. Stoga se za primjenu ovih dvaju članaka moraju ispuniti različiti uvjeti. Ovo izuzeće znači također da u posebnom kontekstu tržišta obrane i sigurnosti, države članice zadržavaju pravo odlučivanja mogu li njihovi javni naručitelji/naručitelji gospodarskim subjektima iz trećih zemalja dopustiti da sudjeluju u postupcima sklapanja ugovora. Oni trebaju donijeti tu odluku na temelju vrijednosti za novac, uzimajući u obzir potrebu za europskom tehnološkom i industrijskom obrambenom bazom koja će biti konkurentna na globalnoj razini te važnost otvorenog i poštenog tržišta i stjecanje uzajamne koristi. Države članice trebaju ustrajati na sve otvorenijem tržištu. Njihovi partneri također moraju iskazati otvorenost na temelju pravila koja su dogovorena na međunarodnoj razini, ponajprije glede otvorene i poštene konkurencije. (19) Ugovor će se smatrati ugovorom o radovima samo ako njegov predmet izričito obuhvaća obavljanje aktivnosti iz odjeljka 45. Jedinstvenog rječnika javne nabave (CPV) koje su uređene Uredbom (EZ) br. 2195/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV) ( 7 ) (u daljnjem tekstu „CPV”), čak iako ugovor obuhvaća pružanje drugih usluga nužnih za izvršenje tih aktivnosti. Ugovori o uslugama mogu, u nekim slučajevima, uključivati radove. Međutim, kad su ti radovi sporedni u odnosu na glavni predmet ugovora, i njegova su moguća posljedica ili dopuna, činjenica da su takvi radovi uključeni u ugovor ne opravdava kvalifikaciju ugovora kao ugovora o izvođenju radova. (20) Ugovori u području obrane i sigurnosti često sadržavaju klasificirane podatke za koje zakoni, propisi ili upravne odredbe na snazi u državi članici o kojoj je riječ zahtijevaju da ih, iz sigurnosnih razloga, treba zaštititi od neovlaštena pristupa. U vojnom području, države članice imaju sustave za klasifikaciju tih podataka u vojne svrhe. Međutim, kad je riječ o pitanjima nevojne sigurnosti, postoji više raznolikosti u praksi država članica kad ostali podaci moraju biti zaštićeni na sličan način. Stoga je uputno uporabiti koncept koji uzima u obzir raznolikost praksa u državama članicama i omogućuje obuhvaćanje vojnog i nevojnog područja. U svakom slučaju, nabava u tim područjima ne smije utjecati, kada je to prikladno, na obveze koje proizlaze iz Odluke Europske komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjeg Poslovnika ( 8 ) ili Odluke Vijeća 2001/264/EZ od 19. ožujka 2001. o donošenju sigurnosnih propisa Vijeća ( 9 ). Nadalje, članak 296. stavak 1. točka (a) Ugovora daje državama članicama mogućnost da izuzmu ugovore u području obrane i sigurnosti od primjene ove Direktive ako bi njezina primjena obvezala države članice da otkriju podatke čije bi razotkrivanje bilo protivno bitnim interesima njihove sigurnosti. To može biti slučaj ponajprije kada su ugovori tako osjetljivi da samo njihovo postojanje mora ostati tajno. (21) Javnim naručiteljima/naručiteljima treba omogućiti da se koriste okvirnim sporazumima te je stoga potrebno definirati okvirne sporazume i posebna pravila. Prema tim pravilima kada javni naručitelj/naručitelj sklopi okvirni sporazum u skladu s odredbama ove Direktive koje se, posebno na oglašavanje, rokove i uvjete za dostavu ponuda, on smije sklopiti ugovor na temelju tog okvirnog sporazuma za vrijeme trajanja tog sporazuma ili primjenom uvjeta koji su navedeni u okvirnom sporazumu ili, ako svi uvjeti nisu unaprijed navedeni, ponovnim otvaranjem natjecanja između strana okvirnog sporazuma. Ponovno otvaranje natjecanja mora biti u skladu s određenim pravilima čiji cilj je jamčiti potrebnu fleksibilnost i poštovanje općih načela, posebno načela jednakog tretmana. Zbog istih razloga trajanje okvirnih sporazuma mora biti ograničeno i ne smije prijeći razdoblje od 7 godina, osim u slučajevima koji su valjano obrazloženi od strane javnih naručitelja/naručitelja. (22) Javni naručitelji/naručitelji mogu se koristiti tehnikama elektroničke nabave pod uvjetom da je to u skladu s pravilima određenim ovom Direktivom i načelima jednakog tretmana, nediskriminacije i transparentnosti. S obzirom da će uporaba elektroničke dražbe vjerojatno porasti, takve dražbe moraju se definirati na razini Unije i urediti posebnim pravilima kako bi se osigurala njihova potpuna usklađenost s navedenim načelima. U tu svrhu mora se odrediti da se takve elektroničke dražbe odnose samo na ugovore o radovima, nabavi robe i uslugama za koje se specifikacije mogu precizno odrediti. To se ponajprije odnosi na ugovore o nabavi robe, radovima i uslugama koji se ponavljaju. S istim ciljem mora također biti moguće utvrditi odgovarajući poredak ponuditelja u bilo kojem stadiju elektroničke dražbe. Korištenje elektroničkih dražbi omogućuje javnim naručiteljima/naručiteljima da traže od ponuditelja da podnose nove cijene, izmijenjene naniže, a kada se ugovor sklapa prema kriteriju ekonomski najpovoljnije ponude također im omogućuje da traže od ponuditelja da poboljšaju i druge elemente ponude osim cijena. Kako bi se zajamčilo poštovanje načela transparentnosti, samo oni elementi koji su pogodni za automatsko procjenjivanje pomoću elektroničkih sredstava, bez bilo kakve intervencije i/ili procjene od strane javnog naručitelja/naručitelja, mogu biti predmetom elektroničkih dražbi, tj., samo elementi koji se mogu kvantitativno odrediti tako da ih se može izraziti u brojevima ili u postocima. S druge strane, oni aspekti ponude koji podrazumijevaju procjenu elemenata koji se ne mogu kvantitativno odrediti ne smiju biti predmetom elektroničkih dražbi. Slijedom toga, određeni ugovori o radovima i određeni ugovori o uslugama čiji je predmet intelektualni rad, kao što je projektiranje radova, ne bi trebali biti predmet elektroničkih dražbi. (23) Centralizirane tehnike nabave pomažu jačanju konkurencije i pojednostavnjuju nabavu. U skladu s tim, državama članicama treba omogućiti da predvide da javni naručitelji/naručitelji mogu nabavljati robe, usluge i radove putem središnjeg nabavnog tijela. Stoga je potrebno odrediti definiciju Zajednice za središnja tijela za nabavu i uvjete pod kojima se, sukladno načelima nediskriminacije i jednakog tretmana, smatra da javni naručitelji/naručitelji koji nabavljaju radove, usluge i robe putem središnjeg tijela za javnu nabavu ispunjavaju odredbe ove Direktive. Javni naručitelj/naručitelj koji je obvezan primjenjivati ovu Direktivu mora u svakom slučaju ispunjavati uvjete da djeluje kao središnje tijelo za nabavu. Istodobno, države članice moraju imati mogućnost odrediti europska javna tijela koja nisu obveznici ove Direktive, kao npr. Europska obrambena agencija, kao središnja tijela za nabavu, pod uvjetom da takva tijela primjenjuju pravila o nabavi u skladu sa svim odredbama ove Direktive na te nabave. (24) Javni naručitelji/naručitelji mogu se naći u situaciji da moraju sklopiti jedan ugovor za nabave koji je djelomično obuhvaćen ovom Direktivom, a preostali dio spada u područje primjene Direktive 2004/17/EZ ili Direktive 2004/18/EZ ili koji nije predmet ove Direktive, Direktive 2004/17/EZ ili Direktive 2004/18/EZ. To vrijedi kada se određene nabave, iz objektivnih razloga, ne mogu odvojiti i nabaviti kroz odvojene ugovore. U tim slučajevima je javnim naručiteljima/naručiteljima potrebno sklapanje jednog ugovora, pod uvjetom da njihova odluka nije donesena radi izuzimanja ugovora od primjene ove Direktive ili Direktiva 2004/17/EZ ili 2004/18/EZ. (25) Multipliciranje broja pragova za primjenu usklađenih odredaba komplicira situaciju za javne naručitelje/naručitelje. Uzimajući u obzir prosječnu vrijednost ugovora u području obrane i sigurnosti, uputno je uskladiti pragove za primjenu ove Direktive s pragovima koje već moraju biti poštovati javni naručitelji/naručitelji u primjeni Direktive 2004/17/EZ. Pragove ove Direktive treba revidirati zajedno s pragovima Direktive 2004/17/EZ pri reviziji ovih potonjih. (26) Osim toga treba predvidjeti slučajeve kada se ova Direktiva ne primjenjuje, jer se primjenjuju posebna pravila o sklapanju ugovora koja proizlaze iz međunarodnih sporazuma i dogovora između država članica i trećih zemalja. Pravila koja proizlaze iz određenih sporazuma vezanih uz razmještaj snaga iz jedne države članice u drugu državu članicu ili treću zemlju, ili razmještaj snaga iz treće zemlje u državu članicu, trebaju također onemogućiti primjenu postupaka nabave prema ovoj Direktivi. Ova se Direktiva ne smije primjenjivati na ugovore koje sklapaju međunarodne organizacije za svoje potrebe ni na one ugovore koje sklapaju države članice sukladno pravilima koja su specifična za takve organizacije. (27) U području obrane i sigurnosti, neki su ugovori tako osjetljivi da bi bilo neprikladno primjenjivati ovu Direktivu, usprkos njezinoj specifičnosti. To je slučaj za nabave koje pružaju obavještajne službe ili nabave za sve vrste obavještajnih aktivnosti, uključujući protuobavještajne aktivnosti kako ih definiraju države članice. To je slučaj i s drugim posebno osjetljivim nabavama koje zahtijevaju iznimno visoku razinu povjerljivosti, kao što su na primjer nabave u svrhu zaštite granice, borba protiv terorizma ili organiziranog kriminala, nabave vezane uz šifriranje ili nabave namijenjene posebno za tajna djelovanja ili druge jednako osjetljive aktivnosti koje obavlja policija i snage sigurnosti. (28) Države članice često sudjeluju u programima suradnje za zajednički razvoj nove opreme u području obrane. Takvi su programi iznimno važni jer pomažu razvoju novih tehnologija i snose visoke troškove istraživanja i razvoja složenih sustava naoružanja. Neke od tih programa vode međunarodne organizacije, kao što su „Organisation conjointe de cooperation en matiere d'armement (OCCAR)” i NATO (putem posebnih agencija), ili agencije Unije kao što je Europska obrambena agencija, koje tada sklapaju ugovore u ime država članica. Ova se Direktiva ne primjenjuje na takve nabave. Za ostale takve programe suradnje, ugovore sklapaju javni naručitelji/naručitelji jedne države članice također u ime jedne ili više drugih država članica. I u tim se slučajevima ova Direktiva ne primjenjuje. (29) U slučaju da oružane snage ili snage sigurnosti iz država članica provode operacije izvan granica Unije, i kad to nalažu operativni zahtjevi, javnim naručiteljima/naručiteljima koji se nalaze u području operacije treba odobriti da ne primjenjuju pravila ove Direktive kada sklapaju ugovore s gospodarskim subjektima smještenim u području operacije, uključujući i civilne nabave koje su izravno povezane s provedbom tih operacija. (30) S obzirom na specifičnost sektora obrane i sigurnosti, nabava opreme kao i radova i usluga jedne vlade od druge vlade treba biti izuzeta iz područja primjene ove Direktive. (31) U kontekstu usluga, ugovori za kupnju ili iznajmljivanje nepokretne imovine i prava na takvu imovinu imaju posebne karakteristike zbog kojih je primjena pravila o nabavi neprikladna. (32) Usluge arbitraže i mirenja obično pružaju tijela ili osobe određene ili izabrane na način koji ne može biti uređen pravilima nabave. (33) Financijske usluge također su povjerene osobama ili tijelima pod uvjetima koji nisu u skladu s primjenom pravila o nabavi. (34) Sukladno članku 163. Ugovora, poticanje istraživanja i tehnološkog razvoja sredstvo je za jačanje znanstvene i tehnološke baze industrije Zajednice, a otvaranje ugovora o uslugama pridonosi tom cilju. Ova Direktiva ne bi smjela obuhvaćati sufinanciranje istraživačkih i razvojnih programa. Ugovori o istraživanju i razvoju, osim od kojih korist ima isključivo javni naručitelj/naručitelj za obavljanje vlastitih poslova, pod uvjetom da je pružena usluga u potpunosti nadoknađena od strane javnog naručitelja/naručitelja, nisu obuhvaćeni ovom Direktivom. (35) Zaposlenje i zanimanje ključni su elementi kojima se jamče jednake mogućnosti za sve i koji doprinose integraciji u društvo. U tom pogledu, zaštitne radionice i programi zaštićenog zapošljavanja djelotvorno doprinose integraciji ili reintegraciji osoba s poteškoćama na tržište rada. Međutim, takve se radionice možda neće moći izboriti za ugovore pod normalnim uvjetima konkurencije. Slijedom toga, uputno bi bilo propisati da države članice mogu rezervirati pravo sudjelovanja u postupcima nabave za ugovore za takve radionice ili rezervirati izvršenje ugovora u kontekstu programa zaštićenog zapošljavanja. (36) U svrhu primjene ove Direktive za ugovore o uslugama koje ulaze u njezino područje primjene te u svrhu praćenja, usluge treba podijeliti u kategorije koje odgovaraju pojedinim poglavljima prema klasifikaciji CPV-a te spojiti u dva priloga sukladno režimu kojem pripadaju. U pogledu usluga iz Priloga II. odgovarajuće odredbe ove Direktive ne bi smjele dovesti u pitanje primjenu pravila Zajednice koja su specifična za spomenute usluge. Međutim, kako bi se primijenile odredbe ove Direktive umjesto odredaba direktiva 2004/17/EZ ili 2004/18/EZ mora se ustanoviti da odgovarajući ugovori o uslugama ulaze u područje primjene ove Direktive. (37) Što se tiče ugovora o uslugama, punu primjenu ove Direktive, tijekom prijelaznog razdoblja, treba ograničiti na ugovore u kojima će odredbe Direktive dopustiti puni razvoj prekogranične trgovine. Neophodno je nadzirati ugovore o drugim uslugama tijekom ovog prijelaznog razdoblja prije nego što se donese odluka o punoj primjeni ove Direktive. (38) Tehničke specifikacije koje izrađuju javni naručitelji/naručitelji moraju omogućiti otvaranjem nabave konkurenciji. S tim ciljem, mora se omogućiti podnošenje ponuda koje odražavaju različitost tehničkih rješenja. Kako bi se to učinilo tehničke specifikacije trebaju, s jedne strane, biti ustanovljene na osnovi izvedbenih i funkcionalnih zahtjeva. S druge strane, kada se upućuje na europsku normu ili međunarodne ili nacionalne norme, uključujući one specifične za područje obrane, javni naručitelji/naručitelji moraju uzeti u obzir ponude utemeljene na drugim jednakovrijednim rješenjima. Ova jednakovrijednost može se ocijeniti ponajprije u vezi sa zahtjevima interoperabilnosti te operativne učinkovitosti. Za dokazivanje jednakovrijednosti, ponuditeljima mora biti dopušteno da koriste bilo koji oblik dokaza. Javni naručitelji/naručitelji moraju biti u mogućnosti iznijeti razlog za svaku odluku da u konkretnom slučaju ne postoji jednakovrijednost. Postoje također međunarodni sporazumi o normizaciji koji imaju za cilj osigurati interoperabilnost oružanih snaga i koji imaju snagu zakona u državama članicama. Ako se koji od ovih sporazuma primjenjuje, javni naručitelj/naručitelj može tražiti da ponude budu sukladne normama opisanima u tom sporazumu. Tehničke specifikacije moraju biti jasno navedene, tako da svi ponuditelji znaju što obuhvaćaju zahtjevi koje su utvrdili javni naručitelji/naručitelji obuhvaćaju. (39) Detaljne tehničke specifikacije i dodatne informacije u vezi s ugovorima moraju, kao što je uvriježeno u državama članicama, biti navedene u dokumentaciji za nadmetanje za svaki ugovor ili u jednakovrijednom dokumentu. (40) Potencijalni podizvoditelji ne smiju biti diskriminirani na temelju svog državljanstva. U kontekstu obrane i sigurnosti javni naručitelji/naručitelji mogu uspješnog ponuditelja obvezati da pri sklapanju podugovora s trećim stranama organizira transparentno i nediskriminacijsko natjecanje. Ova se obveza može primijeniti na sve podugovore ili samo na specifične podugovore odabrane od strane javnog naručitelja/naručitelja. Nadalje, čini se primjerenim da se ponuditeljevo pravo na podugovaranje dopuni s opcijom koja se nudi državama članicama da dopuste ili da zahtijevaju od svojih javnih naručitelja/naručitelja da traže da se podugovori koji predstavljaju najmanje određeni dio vrijednosti ugovora sklapaju s trećim stranama podrazumijevajući da se povezana društva ne smatraju trećim stranama. Kada je takav dio zatražen, uspješni ponuditelj treba sklapati podugovore slijedom transparentnog i nediskriminacijskog natjecanja, tako da sva zainteresirana poduzeća imaju jednaku mogućnost iskoristiti prednosti podugovaranja. Istodobno, pravilno funkcioniranje opskrbnog lanca uspješnog ponuditelja ne smije biti ugroženo. Stoga, postotak koji može biti podugovoren s trećim stranama na zahtjev javnog naručitelja/naručitelja treba jasno odražavati cilj i vrijednost ugovora. Tijekom pregovaračkog postupka ili natjecateljskog dijaloga sa zahtjevima podugovaranja, javni naručitelj/naručitelj i ponuditelji mogu raspravljati o uvjetima ili preporukama podugovora s ciljem osiguravanja da je javni naručitelj/naručitelj u cijelosti obaviješten o utjecaju različitih opcija podugovaranja, ponajprije, na cijenu, kvalitetu ili rizik. U svakom slučaju, podizvoditeljima koji su prvobitno predloženi od strane uspješnog ponuditelja treba omogućiti da slobodno sudjeluju u natjecanju koje je organizirano za sklapanje podugovora. U kontekstu tržišta u području obrane i sigurnosti, države članice i Komisija trebaju poduprijeti razvoj i širenje najbolje prakse između država članica i europske industrije s ciljem poticanja slobode kretanja i konkurentnosti na tržištu podugovaranja Unije kao i djelotvorno upravljanje isporučitelja te malih i srednje velikih poduzeća, kako bi se dobila najbolja protuvrijednost za novac. Države članice trebaju svim uspješnim ponuditeljima priopćiti prednosti transparentnog i konkurentnog nadmetanja i raznolikosti isporučitelja za podugovore te razviti i širiti najbolju praksu o upravljanju opskrbnim lancem na tržištu u područjima obrane i sigurnosti. (41) Uvjeti za izvršenje ugovora sukladni su ovoj Direktivi pod uvjetom da nisu izravno ili neizravno diskriminirajući te da su navedeni u pozivu na nadmetanje i dokumentaciji za nadmetanje. (42) Uvjeti za izvršenje mogu u prvome redu sadržavati zahtjeve javnog naručitelja/naručitelja o sigurnosti podataka i sigurnosti opskrbe. Ovi zahtjevi posebno su važni s obzirom na osjetljivu prirodu opreme koju obuhvaća ova Direktiva i tiču se cijelog opskrbnog lanca. (43) Kako bi se osigurala sigurnost informacija, javni naručitelji/naručitelji mogu ponajprije zahtijevati jamstva od ugovaratelja i podizvoditelja da zaštite klasificirane podatke od nedozvoljenog pristupa, kao i dovoljno podataka o njihovoj sposobnosti da to i učine. U odsustvu pravnog režima Zajednice o sigurnosti podataka, te zahtjeve definiraju javni naručitelji/naručitelji ili države članice u skladu sa svojim nacionalnim zakonima i propisima te određuju smatraju li sigurnosne provjere izdane u skladu s pravom druge države članice istovrijednima potvrdama izdanim od strane njihovih nadležnih tijela. (44) Sigurnost opskrbe može podrazumijevati različite zahtjeve, uključujući na primjer, interna pravila između poduzeća kćeri i matičnih poduzeća u vezi s pravom intelektualnog vlasništva ili pružanje kritičnog servisa, održavanja i remonta kako bi se osigurala potpora za nabavljenu opremu tijekom njezinog cijelog životnog vijeka. (45) U svakom slučaju, uvjeti za izvršenje ne mogu se odnositi na druge zahtjeve, osim na one koji se odnose na izvršenje samog ugovora. (46) Zakoni, propisi i kolektivni ugovori na nacionalnoj i na razini Zajednice, koji su na snazi u području uvjeta zapošljavanja i sigurnosti na radu, primjenjuju se tijekom izvršenja ugovora pod uvjetom da su ta pravila i njihova primjena sukladna pravu Zajednice. U prekograničnim slučajevima kad radnici iz jedne države članice pružaju usluge u drugoj državi članici u svrhu izvršenja ugovora, Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga ( 10 ) propisuje minimalne uvjete koje mora poštovati zemlja domaćin u odnosu na te upućene radnike. Ako nacionalno pravo sadrži odredbe u vezi s tim, nepridržavanje tih obveza može se smatrati teškim propustom ili povredom koja se odnosi na profesionalno ponašanje gospodarskog subjekta u pitanju što može dovesti do njegova isključenja toga gospodarskog subjekta iz postupka nabave. (47) Ugovore obuhvaćene ovom Direktivom karakteriziraju specifični zahtjevi u smislu složenosti, sigurnosti podataka ili sigurnosti opskrbe. Temeljiti pregovori često su nužni kako bi se ispunili ovi zahtjevi u postupku nabave. Kao rezultat, javni naručitelji/naručitelji mogu koristiti pregovarački postupak s objavom poziva na nadmetanje kao i ograničeni postupak za ugovore obuhvaćene ovom Direktivom. (48) Javni naručitelji/naručitelji koji provode posebno složene projekte mogu, ne svojom krivnjom, ustanoviti da je objektivno nemoguće definirati sredstva za zadovoljenje njihovih potreba ili ocijeniti što tržište može ponuditi po pitanju tehničkih i/ili pravnih ili financijskih rješenja. Takva se situacija može pojaviti ponajprije u slučaju projekata koji zahtijevaju integraciju ili kombinaciju više tehnoloških ili operativnih kapaciteta, ili projekata koji uključuju složeno i strukturirano financiranje, čiji se financijska i pravna struktura ne može definirati unaprijed. U tom slučaju korištenje ograničenog postupka i pregovaračkog postupka s objavom poziva na nadmetanje ne bi bilo izvedivo s obzirom da ne bi bilo moguće dovoljno precizno definirati ugovor i tako dopustiti natjecateljima da izrade svoje ponude. Stoga je potrebno omogućiti fleksibilan postupak koji će osigurati natjecanje među gospodarskim subjektima te omogućiti javnim naručiteljima/naručiteljima da rasprave sve aspekte ugovora sa svakim natjecateljem. Međutim, taj postupak ne smije ograničiti ni narušiti natjecanje, a posebno ne smije mijenjati bilo koji osnovni aspekt ponude uvođenjem bitnih novih zahtjeva uspješnom ponuditelju ili uključivanjem bilo kojeg ponuditelja osim onog odabranog kao ekonomski najpovoljnijeg. (49) Prije započinjanja postupka javne nabave, javni naručitelji/naručitelji mogu, koristeći tehnički dijalog, tražiti ili prihvatiti savjet koji se može upotrijebiti u pripremi specifikacija pod uvjetom da takav savjet nema učinak isključivanja natjecanja. (50) Korištenje pregovaračkog postupka s objavom poziva na nadmetanje može biti nemoguće ili potpuno neprikladno u određenim izvanrednim okolnostima. Javni naručitelji/naručitelji trebaju, prema tome, u određenim specifičnim slučajevima i okolnostima biti u mogućnosti koristiti pregovarački postupak bez objave poziva na nadmetanje. (51) Određene okolnosti trebaju biti djelomično iste kao one predviđene Direktivom 2004/18/EZ. U tom smislu, potrebno je posebno uzeti u obzir činjenicu da je oprema u području obrane i sigurnosti često tehnički složena. Slijedom toga, nespojivost ili nerazmjerne tehničke poteškoće pri radu i održavanju koje opravdavaju uporabu pregovaračkog postupka bez objave poziva na nadmetanje u slučaju ugovora o nabavi robe za dodatne isporuke trebaju biti ocijenjene u svjetlu te složenosti i s tim povezanih zahtjeva za interoperabilnost i standardizaciju opreme. To je npr. slučaj pri uvođenju novih komponenata u postojeće sustave ili pri modernizaciji takvih sustava. (52) Moguće je da kod određenih nabava unutar područja primjene ove Direktive samo jedan gospodarski subjekt ima mogućnost izvršiti ugovor zato što ima isključiva prava ili zbog tehničkih razloga. U takvim slučajevima bi javnom naručitelju/naručitelju trebalo biti dopušteno sklopiti ugovore ili okvirne sporazume neposredno s tim gospodarskim subjektom. Međutim, tehnički razlozi zbog kojih je samo jedan gospodarski subjekt u mogućnosti izvršiti ugovor trebaju biti strogo određeni i opravdani na temelju svakog pojedinačnog slučaja. Oni mogu sadržavati, na primjer, objektivnu tehničku neizvedivost za natjecatelja koji nije odabrani gospodarski subjekt da ostvari tražene ciljeve ili potrebu uporabe specifičnog „know-how”, alata ili sredstava koje samo jedan izvođač ima na raspolaganju. To može biti slučaj, primjerice, pri modifikaciji ili naknadnoj preinaci posebno složene opreme. Tehnički razlozi također mogu proizaći i iz posebnih zahtjeva interoperabilnosti ili sigurnosti koji moraju biti ispunjeni kako bi se osiguralo funkcioniranje oružanih snaga ili snaga sigurnosti. (53) Posebna priroda ugovora koji su predmet ove Direktive također pokazuje potrebu da se odrede nove okolnosti koje se mogu pojaviti u područjima na koje se ona odnosi. (54) Oružane snage država članica mogu, na primjer, biti pozvane da interveniraju u kriznim situacijama u inozemstvu kao dio mirovnih operacija. Na početku ili tijekom takve intervencije, sigurnost država članica i njihovih oružanih snaga može zahtijevati sklapanje određenih ugovora brzinom koja nije u skladu s uobičajenim rokovima nametnutima u postupcima nabave koji su određeni ovom Direktivom. Takvi hitni slučajevi također mogu nastati i za potrebe snaga sigurnosti, na primjer u slučaju terorističkog napada na teritoriju Unije. (55) Poticanje istraživanja i razvoja najbolji je put prema jačanju europske obrambene tehnološke i industrijske baze, a otvaranje nabave pomaže tome cilju. Značenje istraživanja i razvoja u ovom specifičnom području opravdava maksimalnu fleksibilnost u pri sklapanju ugovora za opskrbu i usluge u istraživanju. Istovremeno, međutim, ova fleksibilnost ne bi smjela spriječiti pošteno natjecanje u kasnijim fazama životnog vijeka proizvoda. Ugovori u području istraživanja i razvoja trebaju stoga pokriti samo aktivnosti do one faze u kojoj je moguće fazu razvoja novih tehnologija razumno procijeniti i smanjiti njihov rizik. Ugovori u području istraživanja i razvoja ne bi se smjeli koristiti preko te faze kao sredstvo izbjegavanja odredaba ove Direktive, uključujući i predodređivanje izbora ponuditelja za kasnije faze. S druge strane, javni naručitelj/naručitelj ne bi trebao organizirati posebno nadmetanje za kasnije faze ako ugovor koji pokriva aktivnosti istraživanja već uključuje opciju za te faze te je sklopljen u ograničenom postupku ili pregovaračkom postupku s objavom poziva na nadmetanje ili, kad je to primjenjivo, u okviru natjecateljskog dijaloga. (56) Kako bi se osigurala transparentnost, potrebno je predvidjeti pravila o objavi odgovarajućih informacija od strane javnog naručitelja/naručitelja prije početka, te na kraju postupka nabave. Dodatno, natjecateljima i ponuditeljima treba pružiti određene informacije o rezultatima predmetnog postupka. Međutim, javnim naručiteljima/naručiteljima treba omogućiti zadržavanje određenih informacija kada i ako bi njihovo objavljivanje ometalo provedbu zakona ili bi na koji drugi način bilo u suprotnosti s javnim interesom, naštetilo legitimnim trgovačkim interesima gospodarskih subjekata ili bi utjecalo na pošteno natjecanje među njima. S obzirom na prirodu i značajke radova, robe i usluga na koje se odnosi ova Direktiva, razlozi javnog interesa koji se odnose na sukladnost s nacionalnim obvezujućim odredbama koje spadaju u okvir nacionalne javne politike, posebno u vezi s obranom i sigurnošću, od iznimne su važnosti u tom smislu. (57) Radi razvoja informacijske i komunikacijske tehnologije te pojednostavnjenja koja mogu sa sobom donijeti, elektronička sredstva treba izjednačiti s tradicionalnim sredstvima komunikacije i razmjene informacija. Odabrana sredstva i tehnologija trebaju što je više moguće biti u skladu s tehnologijama koje su u uporabi u drugim državama članicama. (58) Kako bi se osigurao razvoj učinkovitog natjecanja u području nabave koje je obuhvaćeno ovom Direktivom, nužno je da pozivi na nadmetanje koje izrađuju javni naručitelji/naručitelji država članica budu objavljeni diljem Zajednice. Podaci sadržani u tim pozivima moraju gospodarskim subjektima u Zajednici omogućiti da odluče jesu li im predloženi ugovori zanimljivi. U tu svrhu, moraju im se dati odgovarajući podaci o predmetu ugovora i uvjetima koji se odnose na isti. Bolja preglednost treba stoga biti osigurana za pozive za nadmetanje putem odgovarajućih instrumenata kao što su standardni obrasci poziva na nadmetanje i CPV koji je referentna nomenklatura za ugovore. (59) Direktiva 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o okviru Zajednice za elektroničke potpise ( 11 ) i Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o nekim pravnim vidovima usluga informacijskog društva, osobito elektroničkog poslovanja na unutarnjem tržištu (Direktiva o elektroničkom poslovanju) ( 12 ), trebaju se u okviru ove Direktive primjenjivati na prijenos informacija elektroničkim putem. Postupci nabave zahtijevaju razinu sigurnosti i povjerljivosti koja je viša nego što se to zahtijeva u spomenutim direktivama. Sukladno tome, uređaji za elektroničko zaprimanje ponuda i zahtjeva za sudjelovanjem trebaju biti u skladu sa specifičnim dodatnim uvjetima. U tu svrhu, uporabu elektroničkog potpisa, posebno naprednog elektroničkog potpisa, potrebno je poticati u najvećoj mogućoj mjeri. Također, postojanje dobrovoljnih programa ovlašćivanja može predstavljati pogodan okvir za povećanje razine usluga certifikacije za te uređaje. (60) Uporaba elektroničkih sredstava dovodi do uštede vremena. Stoga je potrebno predvidjeti skraćivanje minimalnih rokova za primitak ponuda i zahtjeva za sudjelovanje kada se primjenjuju elektronička sredstva, ali pod uvjetom da su u skladu sa specifičnim načinima prijenosa predviđenog na razini Zajednice. (61) Provjeravanje sposobnosti natjecatelja i izbor između njih treba izvršiti u transparentnim uvjetima. U tu svrhu treba navesti nediskriminirajuće kriterije koje javni naručitelji/naručitelji mogu upotrijebiti kada odabiru natjecatelje kao i sredstva koje gospodarski subjekti mogu upotrijebiti kako bi dokazali da udovoljavaju spomenutim kriterijima. U istom duhu transparentnosti, odmah nakon objave nadmetanja od javnog naručitelja/naručitelja treba zahtijevati da navede uvjete sposobnosti koje će koristiti kao i razinu specifične sposobnosti koju može, kad je to primjereno, zahtijevati od gospodarskih subjekata prije nego što im dopusti sudjelovanje u postupku nabave. (62) Javni naručitelj/naručitelj može ograničiti broj natjecatelja u ograničenim i pregovaračkim postupcima s objavom poziva na nadmetanje te u natjecateljskom dijalogu. Svako smanjenje broja natjecatelja potrebno je provesti na temelju objektivnih kriterija navedenih u pozivu na nadmetanje. Za kriterije koji se odnose na osobnu situaciju gospodarskih subjekata dovoljno je opće upućivanje u pozivu na nadmetanje na situacije određene ovom Direktivom. (63) U natjecateljskom dijalogu i pregovaračkim postupcima s objavom poziva na nadmetanje, u smislu fleksibilnosti koja se može zahtijevati te visokih troškova povezanih s takvim metodama nabave, javni naručitelji/naručitelji moraju imati pravo predvidjeti da se postupak provodi u uzastopnim fazama kako bi se, na temelju ranije iznesenih kriterija za odabir, postupno smanjio broj ponuditelja s kojima će dalje raspravljati ili pregovarati. To bi smanjenje trebalo, u mjeri u kojoj to broj odgovarajućih rješenja ili natjecatelja dopušta, osigurati postojanje istinskog nadmetanja. (64) Odgovarajuća pravila Zajednice o međusobnom priznavanju diploma, certifikata ili drugih dokaza formalne kvalifikacije primjenjuju se kada se dokazi o pojedinoj kvalifikaciji traže radi sudjelovanja u postupku nabave. (65) Sklapanje ugovora s gospodarskim subjektima koji su sudjelovali u zločinačkoj organizaciji ili su proglašeni krivima za korupciju ili prijevaru na štetu financijskih interesa Europskih zajednica, pranje novca, financiranje terorizma i terorista ili kaznena djela povezana s terorizmom mora se izbjeći. Kad je to prikladno, javni naručitelji/naručitelji trebaju tražiti od natjecatelja ili ponuditelja da dostave odgovarajuće dokumente te kad postoji sumnja glede osobne situacije natjecatelja ili ponuditelja, mogu tražiti suradnju nadležnih vlasti države članice o kojoj je riječ. Takvi gospodarski subjekti moraju biti isključeni čim javni naručitelj/naručitelj sazna za presudu koja se tiče tih kaznenih djela koja je donesena u skladu s nacionalnim pravom i koja je pravomoćna (ima snagu res judicata). Ako nacionalno pravo sadrži takve odredbe, nepoštovanje zakonodavstva u području javne nabave o nezakonitim ugovorima koje je bilo predmet pravomoćne presude ili odluke s istovrsnim učinkom može se smatrati povredom koja se odnosi na profesionalno ponašanje gospodarskog subjekta o kojem je riječ, odnosno teškim propustom. Također je potrebno omogućiti isključenje gospodarskih subjekata ako javni naručitelj/naručitelj ima informaciju, ako je primjenjivo, dobivenu iz povjerljivih izvora, kojom je utvrđeno da ti subjekti nisu dovoljno pouzdani kako bi se isključio rizik za sigurnost države članice. Takav rizik može potjecati od određenih osobina proizvoda koji je natjecatelj isporučio ili iz dioničke strukture natjecatelja. (66) Neusklađenost s nacionalnim propisima kojima se implementira Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje u zapošljavanju i odabiru zanimanja ( 13 ) i Direktiva Vijeća 76/207/EEZ od 9. veljače 1976. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama glede pristupa zapošljavanju, stručnog usavršavanja i napredovanja te uvjeta rada ( 14 ) koje je bilo predmet pravomoćne presude ili odluke s istovrijednim učinkom može se smatrati povredom koja se odnosi na profesionalno ponašanje gospodarskog subjekta u pitanju ili teškim propustom. (67) S obzirom na osjetljivu prirodu sektora obrane i sigurnosti, pouzdanost gospodarskih subjekata s kojima se sklapaju ugovori od ključne je važnosti. Ta pouzdanost ovisi ponajprije o sposobnosti tih subjekata da odgovore na zahtjeve javnih naručitelja/ naručitelja koje oni postave u pogledu sigurnosti opskrbe i sigurnosti podataka. Nadalje, ništa u ovoj Direktivi ne smije spriječiti javnog naručitelja/naručitelja od isključivanja gospodarskog subjekta u bilo kojem trenutku procesa sklapanja ugovora ako javni naručitelj/naručitelj posjeduje informaciju da bi sklapanje ugovora ili njegova dijela s tim gospodarskim subjektom moglo prouzročiti rizik za bitne sigurnosne interese te države članice. (68) U nedostatku pravnog režima Zajednice o sigurnosti podataka, zadaća je javnih naručitelja/naručitelja država članica definirati razinu tehničke sposobnosti koja se zahtijeva u tom smislu za sudjelovanje u postupku nabave te ocijeniti jesu li natjecatelji dosegli traženu razinu sigurnosti. U mnogim slučajevima, države članice imaju bilateralne sporazume o sigurnosti s pravilima o međusobnom priznavanju nacionalnih sigurnosnih provjera. Čak i tamo gdje postoje takvi sporazumi, može se provjeriti sposobnost gospodarskog subjekta iz druge države članice u vezi sa sigurnošću podataka, a tu provjeru treba provesti u skladu s načelima nediskriminacije, jednakog tretmana i razmjernosti. (69) Ugovori se trebaju sklopiti na temelju objektivnih kriterija koji osiguravaju poštovanje načela transparentnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja te koji jamče da su ponude ocijenjene na transparentan i objektivan način prema uvjetima učinkovitog nadmetanja. Stoga je uputno dozvoliti primjenu samo dvaju kriterija u postupku nabave: „najniža cijena” i „ekonomski najpovoljnija ponuda”. (70) Kako bi se osiguralo poštovanje načela jednakog tretmana u sklapanju ugovora, uputno je propisati obvezu, utvrđenu sudskom praksom, da se osigura potrebna transparentnost koja će svim ponuditeljima omogućiti da budu razumno obaviješteni o kriterijima i rješenjima koja će se primijeniti pri određivanju ekonomski najpovoljnije ponude. Stoga je odgovornost na javnim naručiteljima/ naručiteljima da navedu kriterije odabira i relativni značaj koji je pridan svakom tom pojedinom kriteriju te da ponuditelji dok pripremaju svoje ponude budu pravodobno s njima upoznati. Javni naručitelji/naručitelji mogu odstupiti od navođenja značaja kriterija odabira u valjano obrazloženim slučajevima za koje moraju dati razloge kad se značaj ne može utvrditi unaprijed, u prvome redu zbog složenosti ugovora. U takvim slučajevima, javni naručitelji/naručitelji moraju navesti kriterije razvrstane po važnosti silaznim redoslijedom. (71) Kad javni naručitelji/naručitelji odluče sklopiti ugovor s ekonomski najpovoljnijom ponudom, oni ocjenjuju ponude kako bi odredili koja nudi najbolju vrijednost za novac. Kako bi to učinili, oni određuju ekonomske i kvalitativne kriterije koji, kao cjelina, moraju omogućiti određivanje ekonomski najpovoljnije ponude za javnog naručitelja/naručitelja. Određivanje tih kriterija ovisi o predmetu ugovora, s obzirom da oni moraju omogućiti ocjenu razine izvedbe ponuđene od pojedinog ponuditelja s obzirom na predmet ugovora, kao što je definirano u tehničkim specifikacijama, te mjerenje vrijednosti za novac svake pojedine ponude. (72) Usklađenost s obvezama transparentnosti i natjecanja treba osigurati učinkovitim sustavom pravne zaštite koji je utemeljen na sustavu kojim Direktive 89/665/EEZ ( 15 ), 92/13/EEZ ( 16 ) kako su izmijenjene Direktivom 2007/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 17 ) propisuju za ugovore koji su obuhvaćeni Direktivama 2004/17/EZ i 2004/18/EZ. Posebno treba predvidjeti mogućnost osporavanja postupka nabave prije nego što je ugovor sklopljen te jamstva koja su potrebna za učinkovitost pravne zaštite kao što je rok mirovanja. Mogućnost osporavanja nezakonitih izravnih pogodbi ili ugovora zaključenih kršenjem ove Direktive također je potrebno propisati. (73) Međutim, postupci pravne zaštite trebaju uzeti u obzir zaštitu obrambenih i sigurnosnih interesa u odnosu na postupke žalbenih tijela, izbor privremenih mjera ili kazni za kršenja obveza vezanih uz transparentnost i natjecanje. Posebice, državama članicama treba omogućiti da žalbeno tijelo neovisno o javnom naručitelju/naručitelju ne može smatrati ugovor nevažećim, iako je sklopljen nezakonito na temelju razloga iz ove Direktive kada utvrdi, nakon ispitivanja svih bitnih aspekata, da izvanredne okolnosti predmetnog slučaja zahtijevaju da se poštuju određeni prevladavajući razlozi koji su povezani s općim interesom. S obzirom na prirodu i značajke radova, robe i usluga na koje se odnosi ova Direktiva, takvi prevladavajući razlozi trebaju prije svega biti povezani s općim interesom u području obrane i sigurnosti država članica. To može biti, na primjer, slučaj kada bi nevaženje ugovora ozbiljno dovelo u opasnost ne samo ispunjavanje specifičnog projekta koji je predmet ugovora, nego i samo postojanje šireg obrambenog i/ili sigurnosnog programa čiji je dio taj projekt. (74) Određeni tehnički uvjeti, a posebno oni koji se tiču obavijesti i statističkih izvješća, kao i nomenklatura koja se koristi i uvjeti upućivanja na tu nomenklaturu, moraju biti doneseni te izmijenjeni s obzirom na tehničke zahtjeve koji se mijenjaju. U tu je svrhu stoga primjereno uspostaviti fleksibilan i brz postupak donošenja. (75) Mjere potrebne za provedbu ove Direktive moraju biti donesene u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji ( 18 ). (76) Posebice, Komisija bi trebala biti ovlaštena revidirati iznose pragove za ugovore tako da ih usklađuje s pragovima određenim Direktivom 2004/17/EZ te izmijeniti određene referentne brojeve u nomenklaturi CPV-a i postupke za upućivanje u obavijestima na određene naslove u CPV-u kao tehničke podatke i karakteristike uređaja za elektroničko zaprimanje. S obzirom da su te mjere općeg područja primjene i da su izrađene kako bi izmijenile nebitne odredbe ove Direktive, one moraju biti usvojene sukladno regulatornome postupku s pregledom kako je određeno člankom 5.a Odluke 1999/468/EZ. (77) Kad se zbog razloga žurnosti uobičajeni rokovi za regulatorni postupak s pregledom ne mogu poštovati, Komisija bi trebala imati mogućnost primijeniti žurni postupak predviđen u članku 5.a stavku 6. Odluke 1999/468/EZ za donošenje tih mjera. (78) Sukladno točki 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljem donošenju propisa ( 19 ), države članice se ohrabruju da za svoje potrebe i u interesu Zajednice izrade vlastite tablice koje pokazuju što je više moguće povezanost između ove Direktive i mjera za prijenos te da ih objave. (79) Komisija bi trebala provesti povremenu procjenu kako bi istražila djeluje li tržište opreme u području obrane na otvoren, transparentan i kompetitivan način, uključujući i utjecaj ove Direktive na tržište, na primjer na uključenost malih i srednjih poduzeća (SME). budući da: DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:







SADRŽAJ GLAVA I. DEFINICIJE, PODRUČJE PRIMJENE I OPĆA NAČELA Članak 1. Definicije Članak 2. Područje primjene Članak 3. Mješoviti ugovori Članak 4. Načela nabave GLAVA II. PRAVILA O UGOVORIMA POGLAVLJE I. Opće odredbe Članak 5. Gospodarski subjekti Članak 6. Obveze javnih naručitelja/naručitelja vezano uz povjerljivost Članak 7. Zaštita klasificiranih podataka POGLAVLJE II. Pragovi, središnja tijela za nabavu i odredbe o izuzećima Odjeljak 1. Pragovi Članak 8. Vrijednosni pragovi za ugovore Članak 9. Načini izračuna procijenjene vrijednosti ugovora i okvirnih sporazuma Odjeljak 2. Središnja tijela za nabavu Članak 10. Ugovori i okvirni sporazumi koje sklapaju središnja tijela za nabavu Odjeljak 3. Izuzeti ugovori Članak 11. Primjena izuzeća Članak 12. Ugovori koji se sklapaju na temelju međunarodnih pravila Članak 13. Posebna izuzeća Odjeljak 4. Posebni dogovori Članak 14. Rezervirani ugovori POGLAVLJE III. Rješenja za ugovore o uslugama Članak 15. Ugovori o uslugama navedeni u Prilogu I. Članak 16. Ugovori o uslugama navedeni u Prilogu II. Članak 17. Mješoviti ugovori koji uključuju usluge navedene u Prilogu I. i Prilogu II. POGLAVLJE IV. Posebna pravila koja se odnose na ugovornu dokumentaciju Članak 18. Tehničke specifikacije Članak 19. Varijante Članak 20. Uvjeti za izvršenje ugovora Članak 21. Podugovaranje Članak 22. Sigurnost podataka Članak 23. Sigurnost opskrbe Članak 24. Obveze koje se odnose na poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete POGLAVLJE V. Postupci Članak 25. Primjenjivi postupci Članak 26. Pregovarački postupak s objavom poziva na nadmetanje Članak 27. Natjecateljski dijalog Članak 28. Slučajevi koji opravdavaju korištenje pregovaračkog postupka bez objave poziva na nadmetanje Članak 29. Okvirni sporazumi POGLAVLJE VI. Pravila o objavljivanju i transparentnosti Odjeljak 1. Objava obavijesti Članak 30. Obavijesti Članak 31. Neobvezno objavljivanje Članak 32. Oblik i način objavljivanja obavijesti Odjeljak 2. Rokovi Članak 33. Rokovi za primitak zahtjeva za sudjelovanje i za primitak ponuda Odjeljak 3. Sadržaj informacija i sredstva prijenosa Članak 34. Poziv na dostavu ponuda, na pregovaranje ili na sudjelovanje u dijalogu Članak 35. Podaci za natjecatelje i ponuditelje Odjeljak 4. Komunikacija Članak 36. Pravila koja se primjenjuju na komunikaciju Odjeljak 5. Izvješća Članak 37. Sadržaj izvješća POGLAVLJE VII. Provedba postupka Odjeljak 1. Opće odredbe Članak 38. Provjera sposobnosti i odabir sudionika te sklapanje ugovora Odjeljak 2. Kriteriji za kvalitativni odabir Članak 39. Osobna situacija natjecatelja ili ponuditelja Članak 40. Sposobnost za obavljanje stručne djelatnosti Članak 41. Ekonomska i financijska sposobnost Članak 42. Tehnička i/ili stručna sposobnost Članak 43. Norme sustava za upravljanje kakvoćom Članak 44. Norme za upravljanje okolišem Članak 45. Dodatna dokumentacija i informacije Članak 46. Službeni popisi odobrenih gospodarskih subjekata i potvrđivanje od tijela osnovanih sukladno javnom ili privatnom pravu Odjeljak 3. Sklapanje ugovora Članak 47. Kriteriji odabira Članak 48. Uporaba elektroničkih dražba Članak 49. Neuobičajeno niske ponude GLAVA III. PRAVILA KOJA SE PRIMJENJUJU NA PODUGOVARANJE POGLAVLJE I. Podugovori koje sklapaju uspješni ponuditelji koji nisu javni naručitelji/naručitelji Članak 50. Područje primjene Članak 51. Načela Članak 52. Pragovi i pravila objavljivanja Članak 53. Kriteriji za kvalitativni odabir podizvoditelja POGLAVLJE II. Podugovori koje sklapaju uspješni ponuditelji koji su javni naručitelji/naručitelji Članak 54. Pravila koja se primjenjuju GLAVA IV. PRAVILA KOJA SE PRIMJENJUJU NA PRAVNU ZAŠTITU Članak 55. Područje primjene i dostupnost pravne zaštite Članak 56. Zahtjevi za postupke pravne zaštite Članak 57. Razdoblje mirovanja Članak 58. Izuzeća od razdoblja mirovanja Članak 59. Rokovi za podnošenje zahtjeva za pravnu zaštitu Članak 60. Nevaženje Članak 61. Kršenje ove glave i alternativne kazne Članak 62. Rokovi Članak 63. Korektivni mehanizam Članak 64. Sadržaj obavijesti za dobrovoljnu ex ante transparentnost GLAVA V. STATISTIČKE OBVEZE, IZVRŠNE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE Članak 65. Statističke obveze Članak 66. Sadržaj statističkog izvješća Članak 67. Odborska procedura Članak 68. Revizija pragova Članak 69. Izmjene Članak 70. Izmjena Direktive 2004/17/EZ Članak 71. Izmjena Direktive 2004/18/EZ Članak 72. Prenošenje Članak 73. Revizija i izvješćivanje Članak 74. Stupanje na snagu Članak 75. Adresati PRILOZI Prilog I. Usluge koje se navode u člancima 2. i 15. Prilog II. Usluge koje se navode u člancima 2. i 16. Prilog III. Definicija određenih tehničkih specifikacija koje se navode u članku 18. Prilog IV. Podaci koji se trebaju uključiti u obavijesti iz članka 30. Prilog V. Podaci koji se trebaju uključiti u pozive na podugovaranje iz članka 52. Prilog VI. Obilježja objavljivanja Prilog VII. Registri Prilog VIII. Zahtjevi koji se odnose na uređaje za elektroničko zaprimanje zahtjeva za sudjelovanje i ponuda







GLAVA I.

DEFINICIJE, PODRUČJE PRIMJENE I OPĆA NAČELA

Članak 1.

Definicije

U smislu ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „Jedinstveni rječnik javne nabave (CPV)” znači referentna nomenklatura koja se primjenjuje na ugovore koje sklapaju javni naručitelji/naručitelji, kako je određeno Uredbom (EZ) br. 2195/2002;

2 „Ugovori” znači naplatni ugovori sklopljeni u pisanom obliku kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (a) Direktive 2004/17/EZ i članku 1. stavku 2. točki (a) Direktive 2004/18/EZ;

3. „Ugovori o radovima” znači ugovori čiji je predmet izvođenje, ili i projektiranje i izvođenje radova vezanih uz jednu od djelatnosti navedenih u odjeljku 45. CPV-a ili posao ili realizacija, bilo kojim sredstvima, posla koji odgovara zahtjevima koje je naveo javni naručitelj/naručitelj. „Posao” je rezultat gradnje ili građevinskih radova uzetih u cjelini koji je sam po sebi dovoljan da ispuni gospodarsku ili tehničku funkciju;

4. „Ugovori o nabavi robe” znači ugovori, osim ugovora o radovima, čiji je predmet kupnja, najam, zakup ili najam s pravom kupnje, sa ili bez opcije kupnje proizvoda. Ugovor čiji je predmet isporuka proizvoda, a koji kao sporednu stvar obuhvaća i poslove postavljanja i instalacije, smatra se ugovorom o nabavi robe;

5. „Ugovori o uslugama” znači ugovori, osim ugovora o radovima i ugovora o nabavi robe, čiji je predmet pružanje usluga. Ugovor čiji su predmet i proizvodi i usluge smatra se „ugovorom o uslugama”, ako vrijednost tih usluga prelazi vrijednost proizvoda obuhvaćenih tim ugovorom. Ugovor čiji su predmet usluge i koji uključuje djelatnosti navedene u odjeljku 45. CPV-a koje su samo sporedne uz glavni predmet ugovora smatra se ugovorom o uslugama;

6. „Vojna oprema” znači oprema posebno izrađena ili prilagođena za vojne potrebe i namijenjena upotrebi kao oružje, streljivo ili vojni materijal;

7. „Osjetljiva oprema”, „osjetljivi radovi” i „osjetljive usluge” znači oprema, radovi i usluge za sigurnosne potrebe, koji uključuju, zahtijevaju i/ili sadržavaju klasificirane podatke;

8. „Klasificirani podaci” znači svi podaci ili materijal, bez obzira na oblik, prirodu ili način njihova prenošenja, kojima je pripisana određena razina sigurnosne klasifikacije ili zaštite i koji u interesu nacionalne sigurnosti i u skladu sa zakonima, drugim propisima ili upravnim odredbama na snazi u državi članici o kojoj je riječ, zahtijevaju zaštitu protiv bilo kakvog neovlaštenog prisvajanja, uništenja, uklanjanja, razotkrivanja, gubitka ili pristupa od strane bilo kojeg neovlaštenog pojedinca ili protiv bilo kojeg drugog oblika opasnosti;

9. „Vlada” znači državna, regionalna ili lokalna vlast države članice ili treće zemlje;

10. „Kriza” znači svaka situacija u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se dogodio štetan događaj koji očito premašuje dimenzije štetnih događaja u svakodnevnom životu i koji znatno ugrožava ili ograničava život i zdravlje ljudi ili koji ima znatan učinak na vrijednost nekretnina ili koji zahtijeva mjere potrebne za opskrbu populacije najpotrebnijim stvarima; također se smatra da je kriza nastala ako postoji mogućnost nastanka takvog štetnog događaja; oružani sukobi i ratovi smatraju se krizom za potrebe ove Direktive;

11. „Okvirni sporazum” znači sporazum između jednog ili više javnih naručitelja /naručitelja i jednog ili više gospodarskih subjekata svrha kojeg je utvrditi uvjete pod kojima se sklapaju ugovori tijekom određenog razdoblja, posebno u pogledu cijene i, prema potrebi, predviđenih količina;

12. „Elektronička dražba” znači proces koji se ponavlja i koji uključuje elektronički uređaj za predstavljanje novih cijena, izmijenjenih naniže, i/ili novih vrijednosti koje se odnose na određene elemente ponuda, a odvija se nakon početne potpune procjene ponuda i omogućava njihovo rangiranje s pomoću automatskih metoda procjene. Stoga, određeni ugovori o uslugama i ugovori o radovima čiji su predmet intelektualne usluge poput projektiranja radova, ne mogu biti predmetom elektroničkih dražbi;

13. „Ugovaratelj (izvođač radova)”, „isporučitelj” i „pružatelj usluga” znači svaka fizička ili pravna osoba ili javno tijelo ili konzorcij takvih osoba i/ili tijela koje na tržištu nude izvođenje radova, isporuku robe ili pružanje usluga.

14. „Gospodarski subjekt” znači ugovaratelj, isporučitelj ili pružatelj usluga. Pojam „gospodarski subjekt” rabi se samo radi pojednostavnjenja;

15. „Natjecatelj” znači gospodarski subjekt koji je tražio poziv za sudjelovanje u ograničenom ili pregovaračkom postupku ili natjecateljskom dijalogu;

16. „Ponuditelj” znači gospodarski subjekt koji je dostavio ponudu u ograničenom ili pregovaračkom postupku ili natjecateljskom dijalogu;

17. „Javni naručitelji/ naručitelji” znači javni naručitelji kako je određeno u članku 1. stavku 9. Direktive 2004/18/EZ i naručitelji kako je određeno u članku 2. Direktive 2004/17/EZ;

18. „Središnje tijelo za nabavu” znači javni naručitelj/naručitelj kako je navedeno u članku 1. stavku 9. Direktive 2004/18/EZ i članku 2. stavku 1. točki (a) Direktive 2004/17/EZ ili europsko javno tijelo koje: — za javne naručitelje/naručitelje stječe robu i/ili usluge, ili — za javne naručitelje/naručitelje sklapa ugovore ili okvirne sporazume za radove, robu ili usluge;

19. „Ograničeni postupci” znači oni postupci u kojima svaki gospodarski subjekt može zatražiti da sudjeluje, pri čemu samo oni gospodarski subjekti koje javni naručitelj/naručitelj pozove mogu podnijeti ponudu;

20. „Pregovarački postupci” znači oni postupci u kojima javni naručitelj/naručitelj poziva gospodarske subjekte po svojem izboru i pregovara uvjete ugovora s jednim ili više njih;

21. „Natjecateljski dijalog” znači postupak u kojemu bilo koji gospodarski subjekt može zatražiti da sudjeluje, pri čemu javni naručitelj/naručitelj vodi dijalog s natjecateljima primljenima u taj postupak s ciljem razvijanja jednog ili više prikladnih rješenja koja mogu udovoljiti njegovim zahtjevima i na temelju kojih su izabrani natjecatelji pozvani da podnesu ponude. U smislu korištenja postupka iz prvog podstavka, ugovor se smatra „posebno složenim” ako javni naručitelj/naručitelj objektivno nije u mogućnosti: — odrediti tehnička sredstva u skladu s člankom 18. stavkom 3. točkama (b), (c) ili (d) kojima može zadovoljiti svoje potrebe ili ciljeve, i/ili — odrediti pravnu i/ili financijsku strukturu projekta;

22. „Podugovor” znači naplatni ugovor sklopljen u pisanom obliku između uspješnog ponuditelja i jednog ili više gospodarskih subjekata, s ciljem izvršenja tog ugovora i čiji su predmet radovi, isporuka robe ili pružanje usluga;

23. „Povezano društvo” znači svako društvo nad kojim uspješni ponuditelj može imati, izravno ili neizravno, prevladavajući utjecaj, ili svako društvo koje može imati prevladavajući utjecaj nad uspješnim ponuditeljem ili koje je, kao uspješni ponuditelj, podložno prevladavajućem utjecaju drugog društva na temelju vlasništva, financijskog udjela ili pravila prema kojima djeluje. Prevladavajući utjecaj društva pretpostavlja se kada ono, izravno ili neizravno, u odnosu na drugo društvo: — posjeduje većinu upisanog kapitala društva, — kontrolira većinu glasova povezanih s dionicama koje je izdalo društvo, ili — ima pravo imenovati više od polovice upravnih, menadžerskih ili nadzornih tijela tog društva;

24. „Pisan” ili „u pisanom obliku” znači bilo koji izraz koji se sastoji od riječi ili znamenki koje se mogu čitati, reproducirati i nakon toga slati. Može uključiti podatke koji se prenose i pohranjuju elektroničkim sredstvima;

25. „Elektroničko sredstvo” znači bilo koje sredstvo koje rabi elektroničku opremu za obradu podataka (uključujući digitalnu kompresiju) i pohranu podataka koji se prenose, šalju ili zaprimaju putem kabela, radijskim signalom ili optičkim putem ili nekim drugim elektromagnetskim sredstvima;

26. „Životni vijek” znači sve moguće uzastopne faze proizvoda, tj. istraživanje i razvoj, industrijski razvoj, proizvodnja, popravak, modernizacija, modifikacija, održavanje, logistika, obuka, testiranje, povlačenje i uništavanje;

27. „Istraživanje i razvoj” znači sve aktivnosti koje uključuju temeljno istraživanje, primijenjeno istraživanje i eksperimentalni razvoj, pri čemu ovo potonje može uključivati realizaciju tehnoloških demonstratora, tj. uređaja koji demonstriraju djelovanje novog koncepta ili nove tehnologije u odgovarajućem ili reprezentativnom okruženju;

28. „Civilne nabave” znači ugovori na koje se ne primjenjuje članak 2., a obuhvaćaju nabavu nevojnih proizvoda, radova ili usluga za logističke namjene i sklapaju se u skladu s uvjetima propisanim u članku 17.

Članak 2.

Područje primjene

Podložno člancima 30., 45., 46., 55. i 296. Ugovora, ova se Direktiva primjenjuje na ugovore koji se sklapaju u područjima obrane i sigurnosti za:

(a) nabavu vojne opreme, uključujući bilo koji njezin dio, sastavnicu i/ili sklop;

(b) nabavu osjetljive opreme, uključujući bilo koji njezin dio, sastavnicu i/ili sklop;

(c) radove, robu i usluge izravno povezane s opremom iz točke (a) i točke (b) za bilo koji i za sve elemente njezina životnog vijeka;

(d) radove i usluge za izričito vojne namjene ili osjetljive radove i osjetljive usluge.

Članak 3.

Mješoviti ugovori

1. Ugovor čiji su predmet radovi, roba ili usluge iz područja primjene ove Direktive i djelomično iz područja primjene Direktive 2004/17/EZ ili Direktive 2004/18/EZ, sklapa se u skladu s odredbama ove Direktive, pod uvjetom da je sklapanje jednog ugovora opravdano objektivnim razlozima.

2. Na sklapanje ugovora čiji su predmet nabave radovi, roba ili usluge koje djelomično spadaju u područje primjene ove Direktive, a čiji drugi dio ne spada u područje primjene ove Direktive, ni Direktive 2004/17/EZ ili Direktive 2004/18/EZ, ne primjenjuje se ova Direktiva, pod uvjetom da je sklapanje jednog ugovora opravdano objektivnim razlozima.

3. Odluka da se sklopi jedan ugovor ne smije se, međutim donijeti radi izuzimanja ugovora od primjene odredbi ove Direktive ili Direktive 2004/17/EZ ili Direktive 2004/18/EZ.

Članak 4.

Načela nabave

Javni naručitelji/naručitelji postupaju prema gospodarskim subjektima na jednak i nediskriminirajući način i djeluju na transparentan način.







GLAVA II.

PRAVILA O UGOVORIMA







POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 5.

Gospodarski subjekti

1. Natjecatelji ili ponuditelji koji, prema pravu države članice u kojoj su osnovani, imaju pravo na pružanje odgovarajuće usluge, ne smiju biti isključeni samo iz razloga što bi prema pravu države članice u kojoj se ugovor sklapa oni morali biti ili fizičke ili pravne osobe.

Međutim, u slučaju ugovora o uslugama i ugovora o radovima, kao i ugovora o nabavi robe koji dodatno obuhvaćaju usluge i/ili poslove postavljanja i instalacije, od pravne osobe smije se zahtijevati da u ponudi ili u zahtjevu za sudjelovanje navede imena i odgovarajuće stručne kvalifikacije osoba koje bi trebale biti odgovorne za izvršenje tog ugovora.

2. Grupe gospodarskih subjekata mogu podnijeti ponude ili sudjelovati kao natjecatelji. Javni naručitelji/naručitelji ne smiju od tih grupa zahtijevati da imaju određeni pravni oblik za potrebe dostavljanja ponude ili zahtjeva za sudjelovanje; međutim, od odabrane grupe smije se poslije sklapanja ugovora zahtijevati određeni pravni oblik u mjeri u kojoj je ta promjena nužna za uspješno izvršenje ugovora.

Članak 6.

Obveze javnih naručitelja/naručitelja vezano uz povjerljivost

Ne dovodeći u pitanje odredbe ove Direktive, ponajprije one koje se odnose na obvezu objavljivanja sklopljenih ugovora te informiranja natjecatelja i ponuditelja iz članka 30. stavka 3. i članka 35. te sukladno nacionalnom zakonodavstvu koje se primjenjuje na javnog naručitelja/naručitelja, posebno zakonodavstvu koje se odnosi na pristup informacijama, javni naručitelj/naručitelj, u skladu s ugovornim obvezama, ne smije otkriti podatke koje su mu proslijedili gospodarski subjekti i koje su oni označili povjerljivima; takvi podaci uključuju ponajprije tehničke ili poslovne tajne i povjerljive aspekte ponuda.

Članak 7.

Zaštita klasificiranih podataka

Javni naručitelji/naručitelji mogu gospodarskim subjektima nametnuti zahtjeve s ciljem zaštite klasificiranih podataka koje im priopćavaju tijekom postupka nabave i izvršenja ugovora. Oni također mogu od tih gospodarskih subjekata zahtijevati da osiguraju postupanje njihovih podizvoditelja u skladu s tim zahtjevima.







POGLAVLJE II.

Pragovi, središnja tijela za nabavu i odredbe o izuzećima







Odjeljak 1.

Pragovi

Članak 8.

Vrijednosni pragovi za ugovore

Ova se Direktiva primjenjuje na ugovore čija je procijenjena vrijednost, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV) jednaka ili veća od sljedećih pragova:

(a) ►M4 EUR 414 000 ◄ za ugovore o nabavi robe i usluga;

(b) ►M4 EUR 5 186 000 ◄ za ugovore o radovima.

Članak 9.

Načini izračuna procijenjene vrijednosti ugovora i okvirnih sporazuma

1. Izračun procijenjene vrijednosti ugovora temelji se na ukupnom iznosu za isplatu, neto bez PDV-a, kako procijeni javni naručitelj/naručitelj. Taj izračun uzima u obzir ukupan procijenjeni iznos, uključujući bilo koji oblik opcija i bilo kakvo obnavljanje ugovora.

Kad javni naručitelj/naručitelj predviđa nagrade ili isplate natjecateljima ili ponuditeljima, uzima ih u obzir pri izračunu procijenjene vrijednosti ugovora.

2. Ta procjena mora biti valjana u trenutku u kojemu se šalje poziv na nadmetanje, kako je predviđeno člankom 32. stavkom 2. ili, u slučajevima kad se ne traži takav poziv, u trenutku u kojem javni naručitelj/naručitelj započinje postupak nabave.

3. Ni jedan projekt radova ni predložena nabava određene količine robe i/ili usluga ne smije se podijeliti kako bi se stvorili suštinski identični posebni djelomični ugovori ili ih podijeliti na drugačiji način kako bi se izbjegla primjena ove Direktive.

4. S obzirom na ugovore o radovima, izračun procijenjene vrijednosti uzima u obzir i troškove radova i ukupnu procijenjenu vrijednost robe nužne za izvođenje radova koje javni naručitelji/naručitelji stavljaju na raspolaganje ugovaratelju.

5.

(a) Kad predloženi radovi ili nabava usluga mogu rezultirati ugovorima koji se istovremeno sklapaju u obliku odvojenih grupa, u obzir se uzima ukupna procijenjena vrijednost svih takvih grupa. Kad je ukupna vrijednost grupa jednaka ili veća od praga iz članka 8. ova se Direktiva primjenjuje na sklapanje svake pojedinačne grupe. Međutim, javni naručitelji/naručitelji mogu se odreći njezine primjene u odnosu na grupe čija je procijenjena vrijednost, neto bez PDV-a, manja od EUR 80 000 za usluge ili EUR 1 milijun za radove, pod uvjetom da ukupna vrijednost takvih grupa ne prelazi 20 % ukupne vrijednosti grupa kao cjeline;

(b) Kad prijedlog za nabavu slične robe može rezultirati ugovorima koji se istovremeno sklapaju u obliku odvojenih grupa, u obzir se uzima ukupna procijenjena vrijednost svih takvih grupa pri primjeni članka 8. točaka (a) i (b). Ako je ukupna vrijednost grupa jednaka ili veća od praga iz članka 8. ova se Direktiva primjenjuje na sklapanje svake grupe. Međutim, javni naručitelji/naručitelji mogu se odreći njezine primjene u odnosu na grupe čija je procijenjena vrijednost, neto bez PDV-a, manja od EUR 80 000, pod uvjetom da ukupan trošak takvih grupa ne prelazi 20 % ukupne vrijednosti grupa kao cjeline.

6. S obzirom na ugovore o nabavi robe koji se odnose na leasing, zakup, najam ili kupnju na otplatu proizvoda, vrijednost koja se uzima kao temelj za izračun procijenjene vrijednosti ugovora je kako slijedi:

(a) u slučaju ugovora na određeno vrijeme, ako je to vrijeme manje ili jednako 12 mjeseci, ukupna procijenjena vrijednost za vrijeme trajanja ugovora ili, ako je vrijeme trajanja ugovora duže od 12 mjeseci, ukupna vrijednost, uključujući procijenjenu preostalu vrijednost;

(b) u slučaju ugovora bez određenog trajanja ili se njihovo trajanje ne može odrediti, mjesečna vrijednost pomnožena s 48.

7. U slučaju ugovora o nabavi robe ili uslugama koji su uobičajeni po vrsti ili za koje se predviđa da će se obnoviti unutar danog razdoblja, izračun procijenjene vrijednosti ugovora temelji se na sljedećem:

(a) ili na ukupnoj stvarnoj vrijednosti uzastopnih ugovora istog tipa sklopljenih tijekom prethodnih 12 mjeseci ili financijske godine, usklađenoj, tamo gdje je to moguće, kako bi se uzele u obzir promjene u količini ili vrijednosti koje bi se mogle dogoditi tijekom 12 mjeseci nakon početnog ugovora; ili

(b) ukupnoj procijenjenoj vrijednosti uzastopnih ugovora sklopljenih tijekom 12 mjeseci nakon prve isporuke, ili tijekom financijske godine ako je to duže od 12 mjeseci.

Odabir načina koji se koristi za izračun procijenjene vrijednosti ugovora ne smije se odabrati s namjerom izuzimanja ugovora iz područja primjene ove Direktive.

8. S obzirom na ugovore o uslugama, vrijednost koja se uzima kao temelj za izračun procijenjene vrijednosti ugovora, gdje je to prikladno, je sljedeća:

(a) za sljedeće usluge: i. usluge osiguranja: plative premije i drugi oblici naknada; ii. projektantski ugovori: naknade, plative provizije i drugi oblici naknada;

(b) za ugovore o uslugama koji ne navode ukupnu cijenu: i. u slučaju ugovora na određeno vrijeme, ako je to vrijeme manje ili jednako 48 mjeseci: ukupna vrijednost za njihovo puno trajanje; ii. u slučaju ugovora bez određenog trajanja ili s trajanjem dužim od 48 mjeseci: mjesečna vrijednost pomnožena s 48.

9. S obzirom na okvirne sporazume, procijenjena vrijednost koja se uzima u obzir maksimalna je procijenjena vrijednost, neto bez PDV-a, svih ugovora predviđenih za ukupno trajanje sporazuma.







Odjeljak 2.

Središnja tijela za nabavu

Članak 10.

Ugovori i okvirni sporazumi koje sklapaju središnja tijela za nabavu

1. Države članice mogu odrediti da javni naručitelji/naručitelji mogu nabavljati radove, robu i/ili usluge od ili putem središnjeg tijela za nabavu.

2. Za javne naručitelje/naručitelje koji nabavljaju radove, robu i/ili usluge od ili putem središnjeg tijela za nabavu u slučajevima određenima u članku 1. stavku 18. smatra se da poštuju ovu Direktivu u onoj mjeri u kojoj:

— ju je središnje tijelo za nabavu poštivalo, ili

— kada središnje tijelo za nabavu nije javni naručitelj/naručitelj, su pravila postupka sklapanja ugovora koje je primjenjivalo sukladna svim odredbama ove Direktive te se na sklopljene ugovore mogu primijeniti učinkoviti pravni lijekovi usporedivi s onima propisanima u glavi IV.







Odjeljak 3.

Izuzeti ugovori

Članak 11.

Primjena izuzeća

Nijedno od pravila, postupaka, programa, sporazuma, dogovora ili ugovora iz ovog odjeljka ne smije se koristiti s ciljem izbjegavanja primjene odredaba ove Direktive.

Članak 12.

Ugovori sklopljeni u na temelju međunarodnih pravila

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore na koje se primjenjuju:

(a) posebna postupovna pravila sukladno međunarodnom sporazumu ili dogovoru sklopljenom između jedne ili više država članica i jedne ili više trećih zemalja;

(b) posebna postupovna pravila sukladno sklopljenom međunarodnom sporazumu ili dogovoru koji se odnosi na razmještaj postrojbi i tiče se pothvata države članice ili treće zemlje;

(c) posebna postupovna pravila međunarodne organizacije koja nabavlja za svoje potrebe ili na ugovore koje država članica mora sklopiti u skladu s tim pravilima.

Članak 13.

Posebna izuzeća

Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeće:

(a) ugovore kod kojih bi primjena pravila ove Direktive obvezala državu članicu da otkrije podatke čije razotkrivanje smatra da je u suprotnosti s bitnim interesima njezine sigurnosti;

(b) ugovore za potrebe obavještajnih aktivnosti;

(c) ugovore koji se sklapaju u okviru programa suradnje utemeljenog na istraživanju i razvoju koji zajednički provode najmanje dvije države članice za razvoj novog proizvoda i, ako je primjenjivo, za naredne faze svih ili samo nekih dijelova životnog vijeka ovog proizvoda. Nakon završetka takvog programa suradnje isključivo između država članica, države članice Komisiji priopćuju udio rashoda za istraživanje i razvoj u odnosu na ukupni trošak programa, sporazum o podjeli troškova kao i predviđeni udio nabava po državi članici, ako postoji;

(d) ugovore koji se sklapaju u trećoj zemlji, uključujući za civilne nabave, koji se provode kada su snage razmještene izvan teritorija Unije, ako operativne potrebe zahtijevaju da ugovori budu sklopljeni s gospodarskim subjektima smještenima u području operacija;

(e) ugovore o uslugama čiji je predmet zakup ili najam, bez obzira na način financiranja, zemlje, postojećih zgrada ili druge nepokretne imovine, ili prava koja su s njima povezana,

(f) ugovore koje sklapa vlada s drugom vladom i koji se odnose na: i. nabavu vojne opreme ili osjetljive opreme, ii. radove i usluge izravno povezane s takvom opremom, ili iii. radove i usluge izričito za vojne namjene, ili osjetljive radove i osjetljive usluge;

(g) usluge arbitraže i mirenja;

(h) financijske usluge, osim usluga osiguranja;

(i) ugovore o radu;

(j) usluge istraživanja i razvoja, osim onih od kojih koristi ima isključivo javni naručitelj/naručitelj za svoju uporabu pri obavljanju svojih poslova pod uvjetom da javni naručitelj/naručitelj isplati punu naknadu za pruženu uslugu.







Odjeljak 4.

Posebni dogovori

Članak 14.

Rezervirani ugovori

Države članice mogu rezervirati pravo na sudjelovanje u postupku nabave za zaštitne radionice ili predvidjeti da se takvi ugovori izvršavaju u kontekstu zaštićenih programa zapošljavanja ako su većina zaposlenih u pitanju osobe s invaliditetom koje zbog prirode ili ozbiljnosti svog invaliditeta ne mogu obavljati zanimanja u redovitim uvjetima.

U pozivu na nadmetanje mora se uputiti na ovu odredbu.







POGLAVLJE III.

Rješenja za ugovore o uslugama

Članak 15.

Ugovori o uslugama navedeni u Prilogu I.

Ugovori čiji su predmet usluge obuhvaćene člankom 2. koje su navedene u Prilogu I. sklapaju se u skladu s člancima od 18. do 54.

Članak 16.

Ugovori o uslugama navedeni u Prilogu II.

Na sklapanje ugovora čiji su predmet usluge obuhvaćene člankom 2. koje su navedene u Prilogu II. primjenjuju se isključivo članak 18. i članak 30. stavak 3.

Članak 17.

Mješoviti ugovori koji uključuju usluge navedene u Prilozima I. i II.

Ugovori čiji su predmet usluge iz članka 2. koje su navedene i u Prilogu I. i u Prilogu II. sklapaju se u skladu s člancima od 18. do 54. kad je vrijednost usluga navedenih u Prilogu I. veća od vrijednosti usluga navedenih u Prilogu II. U ostalim slučajevima ugovori se sklapaju u skladu s člankom 18. i člankom 30. stavkom 3.







POGLAVLJE IV.

Posebna pravila koja se odnose na ugovornu dokumentaciju

Članak 18.

Tehničke specifikacije

1. Tehničke specifikacije kako su definirane u točki 1. Priloga III. navode se u ugovornoj dokumentaciji (poziv na nadmetanje, dokumentacija za nadmetanje, opisna dokumentacija ili dodatna dokumentacija).

2. Tehničke specifikacije moraju omogućiti jednak pristup ponuditeljima i ne smiju imati učinak stvaranja neopravdanih prepreka otvaranju nabave konkurenciji.

3. Ne dovodeći u pitanje obvezna nacionalna tehnička pravila (uključujući ona vezana uz sigurnost proizvoda) ni tehničke zahtjeve koje države članice moraju ispuniti prema međunarodnim sporazumima o normizaciji, kako bi se zajamčila interoperabilnost koju zahtijevaju takvi sporazumi i pod uvjetom da su u skladu s pravom Zajednice, tehničke se specifikacije izrađuju:

(a) ili upućivanjem na tehničke specifikacije definirane u Prilogu III. i redoslijedom prioriteta na: — nacionalne civilne norme kojima su prihvaćene europske norme, — europska tehnička odobrenja, — zajedničke civilne tehničke specifikacije, — nacionalne civilne norme kojima su prihvaćene međunarodne norme, — ostale međunarodne civilne norme, — ostale tehničke referentne sustave koje su utvrdila europska normizacijska tijela, ili, ako oni ne postoje, ostale nacionalne civilne norme, nacionalna tehnička odobrenja ili nacionalne tehničke specifikacije koje se odnose na projektiranje, izračun i izvođenje radova te uporabu proizvoda, — civilne tehničke specifikacije koje proizlaze iz industrije i koje industrija priznaje ili — nacionalne „obrambene norme” definirane točkom 3. Priloga III. i specifikacije obrambenih sredstava sličnih tim normama. Svako upućivanje treba biti popraćeno izrazom „ili jednakovrijedno”;

(b) ili u smislu izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva; potonje može uključiti karakteristike koje se odnose na okoliš. Međutim, takvi parametri moraju biti dovoljno precizni kako bi ponuditeljima omogućili određivanje predmeta nabave, a javnim naručiteljima/naručiteljima omogućili sklapanje ugovora;

(c) ili u smislu izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva kako je spomenuto u točki (b), s upućivanjem na specifikacije spomenute u točki (a) kao sredstvom pretpostavke sukladnosti s takvim izvedbenim ili funkcionalnim zahtjevima;

(d) ili upućivanjem na specifikacije spomenute u točki (a) za određene karakteristike te upućivanjem na izvedbene ili funkcionalne zahtjeve spomenute u točki (b) za ostale karakteristike.

4. Ako javni naručitelj/naručitelj koristi opciju upućivanja na specifikacije spomenute u stavku 3. točki (a), on ne smije odbiti ponudu s obrazloženjem da ponuđeni proizvodi i usluge nisu u skladu sa specifikacijama na koje je uputio, kad ponuditelj u svojoj ponudi na zadovoljavajući način za javnog naručitelja/naručitelja, dokaže bilo kojim prikladnim sredstvom, da rješenja koja predlaže na jednakovrijedan način zadovoljavaju zahtjeve definirane tehničkim specifikacijama.

Prikladnim sredstvom može se smatrati se tehnička dokumentacija proizvođača ili izvješće o ispitivanju priznatog tijela.

5. Ako javni naručitelj/naručitelj koristi opciju predviđenu stavkom 3. kako bi propisao izvedbene ili funkcionalne zahtjeve, on ne smije odbiti ponudu za radove, robu ili usluge koji su u skladu s nacionalnom normom kojom se prihvaća europska norma, s europskim tehničkim odobrenjem, zajedničkom tehničkom specifikacijom, međunarodnom normom ili tehničkim referentnim sustavom koji je utvrdilo europsko normizacijsko tijelo, ako se te specifikacije odnose na izvedbene ili funkcionalne zahtjeve koje je on propisao.

U svojoj ponudi, ponuditelj mora na zadovoljavajući način za javnog naručitelja/naručitelja dokazati i bilo kojim prikladnim sredstvom dokazati da radovi, roba ili usluga koji su u skladu sa standardom udovoljavaju izvedbenim ili funkcionalnim zahtjevima javnog naručitelja/naručitelja.

Prikladnim sredstvom može se smatrati se tehnička dokumentacija proizvođača ili izvješće o ispitivanju priznatog tijela.

6. Ako javni naručitelji/naručitelji odrede karakteristike koje se odnose na okoliš u smislu izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva kako su navedeni u stavku 3. točki (b), oni mogu koristiti detaljne specifikacije ili, ako je to nužno, njihove dijelove, kako je definirano europskim ili (multi)nacionalnim eko-oznakama, ili pomoću bilo koje druge eko-oznake, pod uvjetom da su:

— te specifikacije prikladne kao sredstvo definiranja karakteristika robe ili usluga koje su predmet ugovora,

— zahtjevi za oznaku sastavljeni na temelju znanstvenih podataka,

— eko-oznake donesene primjenom postupka u kojem mogu sudjelovati sve zainteresirane strane, poput vladinih tijela, potrošača, proizvođača, distributera i organizacija za zaštitu okoliša, i

— dostupne svim zainteresiranim stranama.

Javni naručitelji/naručitelji mogu navesti da se za proizvode i usluge koje nose eko-oznaku pretpostavlja da udovoljavaju tehničkim specifikacijama određenima u ugovornoj dokumentaciji; oni moraju prihvatiti bilo koje drugo prikladno sredstvo dokazivanja, kao što je tehnička dokumentacija proizvođača ili izvješće o ispitivanju priznatog tijela.

7. „Priznata tijela” u smislu ovog članka su ispitni i umjerni laboratoriji te potvrdbena i inspekcijska tijela koja su usklađena s primjenjivim europskim normama.

Javni naručitelji/naručitelji moraju prihvatiti potvrde priznatih tijela sa sjedištem u drugim državama članicama.

8. Osim ako je to opravdano predmetom ugovora, tehničke specifikacije ne smiju upućivati na posebnu marku ili izvor, ili određeni proces, zaštićene znakove, patente, tipove ili posebno podrijetlo ili proizvodnju, ako bi to imalo učinak pogodovanja ili isključivanja određenih poduzeća ili određenih proizvoda. Takva uputa je dopuštena samo u iznimnim slučajevima kada se predmet ugovora ne može dovoljno precizno i razumljivo opisati na temelju stavaka 3. i 4.; takvo se upućivanje mora popratiti riječima „ili jednakovrijedan”.

Članak 19.

Varijante

1. Ako je kriterij za odabir ponude ekonomski najpovoljnija ponuda, javni naručitelji/naručitelji mogu dopustiti ponuditeljima da podnesu varijante.

2. Javni naručitelji/naručitelji obvezni su u pozivu na nadmetanje izrijekom navesti dopuštaju li varijante ili ne. Varijante bez te napomene nisu dopuštene.

3. Javni naručitelji/naručitelji koji dopuštaju varijante obvezni su u dokumentaciji za nadmetanje odrediti minimalne zahtjeve koje varijante moraju ispunjavati i bilo koje posebne zahtjeve za njihovo podnošenje.

Javni naručitelji/naručitelji smiju uzeti u obzir samo one varijante koje ispunjavaju minimalne zahtjeve koje su odredili.

4. U postupcima sklapanja ugovora o nabavi robe ili usluga, javni naručitelji/naručitelji koji su dopustili varijante, ne smiju odbiti varijantu samo zbog toga što bi, bude li uspješna, došlo do ugovora o uslugama, a ne do ugovora o nabavi robe, ili do ugovora o nabavi robe, a ne do ugovora o uslugama.

Članak 20.

Uvjeti za izvršenje ugovora

Javni naručitelji/naručitelji mogu odrediti posebne uvjete u vezi s izvršenjem ugovora, pod uvjetom da su oni u skladu s pravom Zajednice i navedeni u ugovornoj dokumentaciji (pozivi na nadmetanje, dokumentacija za nadmetanje, opisna dokumentacija ili dodatna dokumentacija). Ti se uvjeti mogu posebno odnositi na podugovaranje ili se njima može nastojati osigurati sigurnost klasificiranih podataka i sigurnost opskrbe koju traži javni naručitelj/naručitelj u skladu s člancima 21., 22. i 23. ili se njima mogu uzeti u obzir ekološki ili socijalni aspekti.

Članak 21.

Podugovaranje

1. Uspješni ponuditelj može slobodno odabrati svoje podizvoditelje za sve podugovore na koje se ne odnose zahtjevi iz stavaka 3. i 4., ali ne smije diskriminirati potencijalne podizvoditelje na temelju njihove nacionalnosti.

2. Javni naručitelj/naručitelj može zatražiti ili ga država članica može obvezati da od ponuditelja zatraži:

— da u svojoj ponudi navede sve dijelove ugovora koje namjerava dati u podugovor trećim stranama i da navede sve predložene podizvoditelje kao i predmet podugovora za koji su oni predloženi; i/ili

— da navede sve izmjene koje se dogode u vezi s podizvoditeljima tijekom izvršenja ugovora.

3. Javni naručitelj/naručitelj može obvezati ili ga država članica može obvezati da zahtijeva od uspješnog ponuditelja da primjenjuje odredbe navedene u glavi III. na sve ili neke podugovore koje uspješni ponuditelj namjerava dati u podugovor trećim stranama.

4. Države članice mogu predvidjeti da javni naručitelj/naručitelj može ili da ima obvezu od uspješnog ponuditelja zahtijevati podugovaranje dijela ugovora s trećim stranama. Javni naručitelj/naručitelj koji zahtijeva takvo podugovaranje navest će taj minimalni postotak u obliku raspona vrijednosti, koji uključuje najniži i najviši postotak. Najviši postotak ne smije prijeći 30 % vrijednosti ugovora. Takav raspon mora biti razmjeran predmetu i vrijednosti ugovora te prirodi gospodarske grane o kojoj se radi, uključujući i razinu konkurencije na tom tržištu i odgovarajuće tehničke mogućnosti industrijske baze.

Smatra se da svaki postotak podugovora koji odgovara rasponu vrijednosti određenom od strane javnog naručitelja/naručitelja zadovoljava zahtjeve za podugovaranjem navedene u ovom stavku.

Ponuditelji mogu predložiti podugovaranje dijela ukupne vrijednosti koji je iznad raspona zahtijevanog od strane javnog naručitelja/naručitelja.

Javni naručitelj/naručitelj mora tražiti ponuditelje da u svojim ponudama navedu koji dio ili koje dijelove svoje ponude namjeravaju dati u podugovor kako bi ispunili zahtjev naveden u prvom podstavku.

Javni naručitelj/naručitelj može obvezati ponuditelja ili ga država članica može obvezati da od ponuditelja zatraži da navedu i koji dio ili koje dijelove svoje ponude namjeravaju dati u podugovor iznad zahtijevanog postotka, kao i podizvoditelje koje su već odredili.

Uspješni ponuditelj obvezan je sklapati podugovore u postotku koji javni naručitelj/naručitelj od njega zahtijeva da podugovara u skladu s odredbama glave III.

5. U svim slučajevima kada država članica predviđa da javni naručitelji/naručitelji mogu odbiti podizvoditelje odabrane od strane ponuditelja tijekom postupka sklapanja glavnog ugovora ili od strane uspješnog ponuditelja tijekom izvršenja ugovora, takvo se odbijanje smije temeljiti isključivo na kriterijima koji su primijenjeni za odabir ponuditelja za glavni ugovor. Ako javni naručitelj/naručitelj odbije podizvoditelja, on mora ponuditelju ili uspješnom ponuditelju pisanim putem obrazložiti zašto smatra da podizvoditelj ne zadovoljava kriterije.

6. Zahtjevi navedeni u stavcima od 2. do 5. moraju biti navedeni u pozivu na nadmetanje.

7. Stavci od 1. do 5. ne dovode u pitanje glavnu odgovornost gospodarskog subjekta.

Članak 22.

Sigurnost podataka

Kada ugovori uključuju, zahtijevaju i/ili sadrže klasificirane podatke, javni naručitelj/naručitelj u ugovornoj dokumentaciji (pozivi na nadmetanje, dokumentacija za nadmetanje, opisna dokumentacija ili dodatna dokumentacija) mora navesti mjere i zahtjeve koji su nužni za zaštitu sigurnosti takvih podataka na traženoj razini.

U tu svrhu javni naručitelj/naručitelj može tražiti da ponuda, između ostaloga, sadrži sljedeće pojedinosti:

(a) obvezu ponuditelja i već određenih podizvoditelja da će na odgovarajući način štititi povjerljivost svih klasificiranih podataka koji su njihovu posjedu ili koje će doznati tijekom trajanja ugovora te nakon otkazivanja ili prestanka ugovora u skladu s odgovarajućim zakonima, drugim propisima i upravnim odredbama;

(b) obvezu ponuditelja da će obvezati ostale podizvoditelje s kojima će sklopiti podugovore tijekom izvršenja ugovora na obvezu iz točke (a);

(c) dovoljno podataka o već određenim podizvoditeljima kako bi javni naručitelj/naručitelj mogao utvrditi da svaki od njih ima sposobnost traženu da na odgovarajući način štiti povjerljivost klasificiranih podataka do kojih ima pristup ili koje moraju stvoriti tijekom izvođenja svojih podugovaračkih aktivnosti;

(d) obvezu ponuditelja da osigura podatke iz točke (c) o svim novim podizvoditeljima prije nego što s njima sklopi podugovor.

Kad nisu usklađeni sustavi nacionalne sigurnosne provjere na razini Zajednice, države članice mogu odrediti da mjere i zahtjevi iz drugog podstavka moraju odgovarati njihovim nacionalnim odredbama o sigurnosnoj provjeri. Države članice priznaju sigurnosne provjere koje one smatraju jednakovrijednima kao i one koje su izdane u skladu s njihovim nacionalnim pravom, premda imaju mogućnost provesti i uzeti u obzir svoje daljnje istrage, ako ih smatraju potrebnima.

Članak 23.

Sigurnost opskrbe

Javni naručitelj/naručitelj obvezan je odrediti u ugovornoj dokumentaciji (pozivi na nadmetanje, dokumentacija za nadmetanje, opisna dokumentacija ili dodatna dokumentacija) svoje zahtjeve u vezi sa sigurnošću opskrbe.

U tu svrhu javni naručitelj/naručitelj može tražiti da ponuda, između ostaloga, sadrži sljedeće pojedinosti:

(a) certifikaciju ili dokumentaciju koja javnom naručitelju/naručitelju na njemu zadovoljavajući način dokazuje da će ponuditelj biti u mogućnosti poštovati svoje obveze vezano za izvoz, prijenos i provoz robe vezane uz ugovor, uključujući i svaku drugu dodatnu dokumentaciju zaprimljenu od države/država članice/članica u pitanju;

(b) navod o bilo kakvom ograničenju za javnog naručitelja/naručitelja koje se odnosi na otkrivanje, prijenos ili upotrebu proizvoda i usluga ili bilo koji rezultat tih proizvoda i usluga radi kontrole izvoza ili sigurnosnih mehanizama;

(c) certifikaciju ili dokumentaciju koja dokazuje da će ustroj i lokacija ponuditeljeva opskrbnog lanca omogućiti ponuditelju da udovolji zahtjevima javnog naručitelja/ naručitelja u pogledu sigurnosti opskrbe određenih u dokumentaciji za nadmetanje te obvezu kojom osigurava da moguće promjene u njegovu opskrbnom lancu tijekom izvršenja ugovora neće nepovoljno utjecati na ispunjavanje tih zahtjeva;

(d) obvezu ponuditelja da uspostavi i/ili održava tražene sposobnosti da udovolji dodatnim potrebama koje javni naručitelj/naručitelj traži, a koje su posljedica krize, prema rokovima i uvjetima koji se moraju dogovoriti;

(e) bilo koju dodatnu dokumentaciju dobivenu od nacionalnih tijela ponuditelja koja se odnosi na ispunjenje dodatnih potreba koje javni naručitelj traži, a koje su posljedica krize;

(f) obvezu ponuditelja da će provesti održavanje, modernizaciju ili prilagodbu opskrbe obuhvaćene ugovorom;

(g) obvezu ponuditelja da će pravovremeno izvješćivati javnog naručitelja/naručitelja o svakoj promjeni u njegovu ustroju, opskrbnom lancu ili gospodarskoj strategiji koja može utjecati na njegove obveze prema tom javnom naručitelju/naručitelju;

(h) obvezu ponuditelja da će javnom naručitelju/naručitelju osigurati, prema rokovima i uvjetima koji se moraju dogovoriti, sva posebna sredstva nužna za proizvodnju rezervnih dijelova, komponenti, montažnih dijelova i posebne ispitne opreme, uključujući i tehničke nacrte, licence i upute za upotrebu, u slučaju da on više nije u mogućnosti osigurati tu opskrbu.

Od ponuditelja se ne smije zahtijevati da obveže državu članicu što bi prejudiciralo slobodu te države članice da primjenjuje, u skladu s odgovarajućim međunarodnim pravom ili pravom Zajednice, svoje nacionalne kriterije za izdavanje dozvola za izvoz, prijenos ili provoz u okolnostima koje prevladavaju u trenutku donošenja odluke o licenciranju.

Članak 24.

Obveze koje se odnose na poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete

1. Javni naručitelj/naručitelj može u dokumentaciji za nadmetanje navesti, ili ga država članica može obvezati da navede, tijelo ili tijela od kojih natjecatelj ili ponuditelj može dobiti odgovarajuće podatke o obvezama koje se odnose na poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i uvjete rada koji su na snazi u državi članici, regiji, mjestu ili trećoj zemlji u kojoj će se izvoditi radovi ili pružati usluge i koje će biti primjenjive na radove koji se izvode na licu mjesta ili na usluge koje će se pružati tijekom izvršenja ugovora.

2. Javni naručitelj/naručitelj koji navodi podatke iz stavka 1. mora od ponuditelja zatražiti da naznače da su pri sastavljanju ponude uzeli u obzir obveze vezane uz odredbe o zaštiti radnog mjesta i odredbe o radnim uvjetima koje su na snazi u mjestu gdje će se izvoditi radovi ili u kojem će se pružati usluge.

Prvi podstavak ne dovodi u pitanje primjenu odredaba iz članka 49. koje se tiču razmatranja neuobičajeno niskih ponuda.







POGLAVLJE V.

Postupci

Članak 25.

Primjenjivi postupci

Pri sklapanju ugovora javni naručitelji/naručitelji primjenjuju nacionalne postupke prilagođene potrebama ove Direktive.

Javni naručitelji/naručitelji mogu za sklapanje ugovora odabrati primjenu ograničenog postupka ili pregovaračkog postupka s objavom poziva na nadmetanje.

Pod okolnostima iz članka 27. oni smiju sklapati ugovore putem natjecateljskog dijaloga.

U posebnim slučajevima i okolnostima koje se izričito navode u članku 28. javni naručitelji/naručitelji smiju primijeniti pregovarački postupak bez objave poziva na nadmetanje.

Članak 26.

Pregovarački postupak s objavom poziva na nadmetanje

1. U pregovaračkim postupcima s objavom poziva na nadmetanje, javni naručitelj/naručitelj pregovara s ponuditeljima o ponudama koje su podnijeli kako bi ih prilagodili zahtjevima koje su odredili u pozivu na nadmetanje, dokumentaciji za nadmetanje i dodatnoj dokumentaciji, ako postoji, i kako bi dobili najbolju ponudu u skladu s člankom 47.

2. Tijekom pregovora, javni naručitelji/naručitelji dužni su osigurati jednaki tretman svim ponuditeljima. Posebice, ne smiju dati na uvid podatke na diskriminatoran način koji bi nekim ponuditeljima mogli dati prednost u odnosu na druge.

3. Javni naručitelji/naručitelji mogu predvidjeti da se pregovarački postupak odvija u uzastopnim fazama kako bi smanjili broj ponuda o kojima treba pregovarati, primjenjujući kriterije odabira koji su određeni u pozivu na nadmetanje ili dokumentaciji za nadmetanje. U pozivu na nadmetanje ili dokumentaciji za nadmetanje navodi se je li korištena ta mogućnost.

Članak 27.

Natjecateljski dijalog

1. U slučaju posebno složenih ugovora, države članice mogu predvidjeti da javni naručitelji/naručitelji koriste natjecateljski dijalog u skladu s ovim člankom ako smatraju da sklapanje ugovora nije moguće putem ograničenog ili pregovaračkog postupka s objavom poziva na nadmetanje.

Ugovor se sklapa isključivo prema kriteriju ekonomski najpovoljnije ponude.

2. Javni naručitelji/naručitelji dužni su objaviti poziv na nadmetanje u kojem navode svoje potrebe i zahtjeve koje definiraju u tom pozivu na nadmetanje i/ili opisnoj dokumentaciji.

3. Javni naručitelji/naručitelji započinju, s natjecateljima odabranima u skladu s odgovarajućim odredbama članaka od 38. do 46., dijalog s ciljem pronalaženja i utvrđivanja sredstva koja su najbolja za ispunjavanje njihovih potreba. Tijekom tog dijaloga oni mogu s odabranim natjecateljima raspravljati o svim aspektima ugovora.

Tijekom dijaloga javni naručitelji/naručitelji dužni su osigurati jednaki tretman svim ponuditeljima. Posebice, ne smiju davati podatke na diskriminirajući način koji bi nekim ponuditeljima mogao dati prednost u odnosu na druge.

Javni naručitelji/naručitelji ne smiju ostalim sudionicima otkriti predložena rješenja niti druge povjerljive podatke koje im je priopćio natjecatelj koji sudjeluje u dijalogu, bez pristanka tog natjecatelja.

4. Javni naručitelji/naručitelji mogu odrediti da se postupak odvija u sukcesivnim fazama kako bi se smanjio broj rješenja o kojima se raspravlja tijekom faze dijaloga, primjenjujući kriterije odabira koji su određeni u pozivu na nadmetanje ili opisnoj dokumentaciji. Poziv na nadmetanje ili opisna dokumentacija mora sadržavati navod da se može pribjeći ovoj opciji.

5. Javni naručitelj/naručitelj nastavlja takav dijalog sve dok ne dođe do jednog rješenja ili više njih, ako je potrebno i nakon njihove usporedbe, koja su najprimjerenija za ispunjavanje njegovih potreba.

6. Nakon što objave da je dijalog zaključen i o tome obavijeste sudionike, javni naručitelji/naručitelji ih pozivaju da podnesu svoje konačne ponude na temelju jednog ili