B.

Popis projekata od zajedničkog interesa Unije 1. Mreža Sjevernih mora („NSOG”)



Br. Definicija 1.1. Klaster Belgija – Ujedinjena Kraljevina između Zeebruggea i Canterburyja [trenutačno poznat kao projekt NEMO] uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 1.1.1. Interkonekcija između Zeebruggea (BE) i okoline Richborougha (UK) 1.1.2. Unutarnji dalekovod između okoline Richborougha i Canterburyja (UK) 1.1.3. Unutarnji dalekovod od Dungenessa do Sellindgea i od Sellindgea do Canterburyja (UK) 1.2. Projekt od zajedničkog interesa u Belgiji – dva mrežno-spremna čvorišta na moru spojena s trafostanicom Zeebrugge (BE) na kopnu uz prethodna ulaganja koja će omogućiti buduće interkonekcije s Francuskom i/ili Ujedinjenom Kraljevinom 1.3. Klaster Danska – Njemačka između Endrupa i Brunsbüttela uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 1.3.1. Interkonekcija između Endrupa (DK) i Niebülla (DE) 1.3.2. Unutarnji dalekovod između Brunsbüttela i Niebülla (DE) 1.4. Klaster Danska – Njemačka između Kassőa i Dollerna uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 1.4.1. Interkonekcija između Kassőa (DK) i Audorfa (DE) 1.4.2. Unutarnji dalekovod između Audorfa i Hamburga/Norda (DE) 1.4.3. Unutarnji dalekovod između Hamburga/Norda i Dollerna (DE) 1.5. Projekt od zajedničkog interesa interkonekcije Danska – Nizozemska između Endrupa (DK) i Eemshavena (NL) 1.6. Projekt od zajedničkog interesa interkonekcije Francuska – Irska između La Martyrea (FR) i Great Islanda ili Knockrahe (IE) 1.7. Klaster interkonekcija Francuska – Ujedinjena Kraljevina, uključujući jedan od sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 1.7.1. Interkonekcija Francuska – Ujedinjena Kraljevina između Cotentina (FR) i okoline Exetera (UK) (trenutačno poznata kao projekt FAB) 1.7.2. Interkonekcija Francuska – Ujedinjena Kraljevina između Tourbea (FR) i Chillinga (UK) (trenutačno poznata kao projekt IFA2) 1.7.3. Interkonekcija Francuska – Ujedinjena Kraljevina između Coquellesa (FR) i Folkestonea (UK) (trenutačno poznata kao projekt ElecLink) 1.8. Projekt od zajedničkog interesa interkonekcije Njemačka – Norveška između Wilstera (DE) i Tonstada (NO) (trenutačno poznata kao projekt NORD.LINK] 1.9. Klaster koji povezuje proizvodnju iz obnovljivih izvora energije u Irskoj s Ujedinjenom Kraljevinom, uključujući jedan sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 1.9.1. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između obale Irske i Pembrokea (UK) 1.9.2. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između čvorišta Coolkeragh – Coleraine (IE) i stanice Hunterston, Islaya, Argylla i lokacije COWF-a (UK) 1.9.3. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između Northern huba, Dublina i Codling Banka (IE) te Trawsfynyda i Pembrokea (UK) 1.9.4. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između Midlandsa i Pembrokea (UK) 1.9.5. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između Midlandsa i Alverdiscotta, Devon (UK) 1.9.6. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između obale Irske i Pembrokea (UK) 1.10. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija Norveška – Ujedinjena Kraljevina 1.11. Klaster projekata skladištenja električne energije u Irskoj i povezanih priključaka prema Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući jedan sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 1.11.1. Crpno-akumulacijsko skladište u sjeverozapadnoj Irskoj 1.11.2. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između sjeverozapadne Irske (IE) i Midlandsa (UK) 1.11.3. Crpno-akumulacijsko skladište morske vode u Irskoj – Glinsk 1.11.4. Interkonekcija Irska – Ujedinjena Kraljevina između Glinska, Mayoa (IE) i Connah’s Quaia, Deeside (UK) 1.12. Projekt od zajedničkog interesa za skladište energije komprimiranog zraka u Ujedinjenoj Kraljevini – Larne 2. Prioritetni koridor elektroenergetskih interkonekcija između sjevera i juga u zapadnoj Europi („NSI Zapad – elektroenergetika”)



Br. Definicija 2.1. Projekt od zajedničkog interesa u Austriji: unutarnji dalekovod između Westtirola i Zell-Zillera (AT) za povećanje kapaciteta na austrijsko-njemačkoj granici 2.2. Klaster Belgija – Njemačka između Lixhea i Oberziera (trenutačno poznat kao projekt ALEGrO) uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.2.1. Interkonekcija između Lixhea (BE) i Oberziera (DE) 2.2.2. Unutarnji dalekovod između Lixhea i Herderena (BE) 2.2.3. Nova trafostanica u Zutendaalu (BE) 2.3. Klaster Belgija – Luksemburg za povećanje kapaciteta na granici Belgije i Luksemburga uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.3.1. Koordinirana instalacija i rad transformatora s kombiniranom uzdužnom i poprečnom regulacijom u Schifflangeu (LU) 2.3.2. Interkonekcija između Aubangea (BE) i Bascharagea/Schifflangea (LU) 2.4. Projekt od zajedničkog interesa Francuska – Italija: interkonekcija između Codrongianosa (IT), Lucciane (Korzika, FR) i Suvereta (IT) (trenutačno poznata kao projekt SA.CO.I. 3) 2.5. Klaster Francuska – Italija između Grande Ilea i Piossasca uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.5.1. Interkonekcija između Grande Ilea (FR) i Piossasca (IT) (trenutačno poznata kao projekt Savoie-Piemont) 2.5.2. Unutarnji dalekovod između Trina i Lacchiarelle (IT) 2.6. Projekt od zajedničkog interesa u Španjolskoj: unutarnji dalekovod između Santa Llogaie i Bescanóa (ES) za povećanje kapaciteta interkonekcije između Bescanóa (ES) i Baixasa (FR) 2.7. Projekt od zajedničkog interesa Francuska – Španjolska: interkonekcija između Akvitanije (FR) i Baskije (ES) 2.8. Projekt od zajedničkog interesa koordinirane instalacije i rada transformatora s kombiniranom uzdužnom i poprečnom regulacijom u Arkaleu (ES) za povećanje kapaciteta interkonekcije između Argie (FR) i Arkalea (ES) 2.9. Projekt od zajedničkog interesa u Njemačkoj: unutarnji dalekovod između Osteratha i Philippsburga (DE) za povećanje kapaciteta na zapadnim granicama 2.10. Projekt od zajedničkog interesa u Njemačkoj: unutarnji dalekovod između Brunsbüttel-Grοβgartacha i Wilster-Grafenrheinfelda (DE) za povećanje kapaciteta na sjevernim i južnim granicama 2.11. Klaster Njemačka – Austrija – Švicarska za povećanje kapaciteta u području Bodenskog jezera uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.11.1. Interkonekcija između graničnog područja (DE), Meiningena (AT) i Rüthija (CH) 2.11.2. Unutarnji dalekovod u regiji od točke Rommelsbach do Herbertingena, od Herbertingena do Tiengena, od točke Wullenstetten do točke Niederwangen (DE) i graničnog područja Njemačke i Austrije 2.12. Projekt od zajedničkog interesa Njemačka – Nizozemska: interkonekcija između Niederrheina (DE) i Doetinchema (NL) 2.13. Klaster Irska – Ujedinjena Kraljevina (Sjeverna Irska): interkonekcije uključujući jedan od sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 2.13.1. Irska – Ujedinjena Kraljevina: interkonekcija između Woodlanda (IE) i Turleenana (UK – Sjeverna Irska) 2.13.2. Irska – Ujedinjena Kraljevina: interkonekcija između Woodlanda (IE) i Turleenana (UK – Sjeverna Irska) 2.14. Projekt od zajedničkog interesa Italija – Švicarska: interkonekcija između Thusisa/Silsa (CH) i Verderio Inferiorea (IT) 2.15. Klaster Italija – Švicarska: povećanje kapaciteta na granici Italije i Češke uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.15.1. Interkonekcija između Airola (CH) i Baggija (IT) 2.15.2. Dogradnja transformatora Magenta (IT) 2.15.3. Unutarnji dalekovod između Pavije i Piacenze (IT) 2.15.4. Unutarnji dalekovod između Tirana i Verderija (IT) 2.16. Klaster Portugal: povećanje kapaciteta na granici Portugala i Španjolske uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 2.16.1. Unutarnji dalekovod između Pedralve i Alfene (PT) 2.16.2. Unutarnji dalekovod između Pedralve i Vila Frie B (PT) 2.16.3. Unutarnji dalekovod između Fradesa B, Ribeira de Pene i Feire (PT) 2.17. Projekt od zajedničkog interesa Portugal – Španjolska: interkonekcija između Vila Frije Vila do Condea Recareia (PT) i Beariza Fontefríje (ES) 2.18. Projekt od zajedničkog interesa za povećanje kapaciteta crpno-akumulacijskog skladišta za u Austriji – Kaunertal, Tirol 2.19. Projekt od zajedničkog interesa crpno-akumulacijsko skladište za balansiranje u Austriji – Obervermuntwerk II., pokrajina Vorarlberg 2.20. Projekt od zajedničkog interesa za povećanje kapaciteta crpno-akumulacijskog skladišta u Austriji – Limberg III., Salzburg 2.21. Projekt od zajedničkog interesa: crpno-akumulacijsko skladište u Njemačkoj, Riedl 3. Prioritetni koridor elektroenergetske interkonekcije između sjevera i juga u srednjoistočnoj i jugoistočnoj Europi („NSI Istok – elektroenergetika”)



Br. Definicija 3.1. Klaster Austrija – Njemačka između St. Petera i Isara uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.1.1. Interkonekcija između St. Petera (AT) i Isara (DE) 3.1.2. Unutarnji dalekovod između St. Petera i Tauerna (AT) 3.1.3. Unutarnji dalekovod između St. Petera i Ernsthofena (AT) 3.2. Klaster Austrija – Italija između Lienza i regije Veneto uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.2.1. Interkonekcija između Lienza (AT) i regije Veneto (IT) 3.2.2. Unutarnji dalekovod između Lienza i Obersielacha (AT) 3.2.3. Unutarnji dalekovod između Volpaga i sjeverne Venecije (IT) 3.3. Projekt od zajedničkog interesa Austrija – Italija: interkonekcija između Naudersa (AT) i regije Milano (IT) 3.4. Projekt od zajedničkog interesa Austrija – Italija: interkonekcija između Wurmlacha (AT) i Somplaga (IT) 3.5. Klaster Bosna i Hercegovina – Hrvatska između Banja Luke i Like uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.5.1. Interkonekcija između Banja Luke (BA) i Like (HR) 3.5.2. Unutarnji dalekovodi između Brinja, Like, Velebita i Konjskog (HR) 3.6. Klaster Bugarska: povećanje kapaciteta s Grčkom i Rumunjskom uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.6.1. Unutarnji dalekovod između Vetrena i Blagoevgrada (BG) 3.6.2. Unutarnji dalekovod između Carevca i Plovdiva (BG) 3.7. Klaster Bugarska – Grčka između Marice Istok 1 i N uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.7.1. Interkonekcija između Marice Istok 1 (BG) i N. 3.7.2. Unutarnji dalekovod između Marice Istok 1 i Plovdiva (BG) 3.7.3. Unutarnji dalekovod između Marice Istok 1 i Marice Istok 3 (BG) 3.7.4. Unutarnji dalekovod između Marice Istok 1 i Burgasa (BG) 3.8. Klaster Bugarska – Rumunjska: povećanje kapaciteta uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.8.1. Unutarnji dalekovod između Dobrudje i Burgasa (BG) 3.8.2. Unutarnji dalekovod između Vidina i Svobode (BG) 3.8.3. Unutarnji dalekovod između Svobode (BG) i razdjelnice interkonekcije između Varne (BG) Stupine (RO) u BG 3.8.4. Unutarnji dalekovod između Cernavode i Stalpua (RO) 3.8.5. Unutarnji dalekovod između Gutinasa i Smardana (RO) 3.8.6. Unutarnji dalekovod između Gadalina i Suceave (RO) 3.9. Klaster Hrvatska – Mađarska – Slovenija između Žerjavenca/Heviza i Cirkovcea uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.9.1. Interkonekcija između Žerjavenca (HR)/Heviza (HU) i Cirkovcea (SI) 3.9.2. Unutarnji dalekovod između Divače i Beričeva (SI) 3.9.3. Unutarnji dalekovod između Beričeva i Podloga (SI) 3.9.4. Unutarnji dalekovod između Podloga i Cirkovcea (SI) 3.10. Klaster Izrael – Cipar – Grčka između Hadere i regije Atika (trenutačno poznat kao Euroazijski interkonektor) uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.10.1. Interkonekcija između Hadere (IL) i Vasilikosa (CY) 3.10.2. Interkonekcija između Vasilikosa (CY) i Korakije, Kreta (EL) 3.10.3. Unutarnji dalekovod između Korakije, Krete i regije Atika (EL) 3.11. Klaster Češka: unutarnji dalekovodi za povećanje kapaciteta na sjeverozapadnim i južnim granicama uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.11.1. Unutarnji dalekovod između Vernéřova i Vítkova (CZ) 3.11.2. Unutarnji dalekovod između Vítkova i Přeštica (CZ) 3.11.3. Unutarnji dalekovod između Přeštica i Kočína (CZ) 3.11.4. Unutarnji dalekovod između Kočína i Mírovke (CZ) 3.11.5. Unutarnji dalekovod između Mírovke i Čebína (CZ) 3.12. Projekt od zajedničkog interesa za unutarnji dalekovod u Njemačkoj između Lauchstädta i Meitingena za povećanje kapaciteta na istočnim granicama 3.13. Projekt od zajedničkog interesa za unutarnji dalekovod u Njemačkoj između Hallea/Saalea i Schweinfurta za povećanje kapaciteta u koridoru sjever – jug – istok 3.14. Klaster Njemačka – Poljska između Eisenhűttenstadta i Plewiske [trenutačno poznat kao projekt GerPol Power Bridge] uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.14.1. Interkonekcija između Eisenhűttenstadta (DE) i Plewiske (PL) 3.14.2. Unutarnji dalekovod između Krajnika i Baczyne (PL) 3.14.3. Unutarnji dalekovod između Mikułowe i Świebodzica (PL) 3.15 Klaster Njemačka – Poljska između Vierradena i Krajnika uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.15.1. Interkonekcija između Vierradena (DE) i Krajnika (PL) 3.15.2. Koordinirana instalacija i rad transformatora s kombiniranom uzdužnom i poprečnom regulacijom na interkonekciji između Krajnika (PL) Vierradena (DE) i Mikułowe (PL) Hagenwerdera (DE) 3.16. Klaster Mađarska – Slovačka između Gőnyüja i Gabčikova uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.16.1. Interkonekcija između Gőnyüja (HU) i Gabčikova (SK) 3.16.2. Unutarnji dalekovod između Velký Ďura i Gabčikova (SK) 3.16.3. Proširenje transformatora Győr (HU) 3.17. Projekt od zajedničkog interesa Mađarska – Slovačka: interkonekcija između Sajóvánke (HU) i Rimavská Sobote (SK) 3.18. Klaster Mađarska – Slovačka između područja Kisvárde i Velké Kapušany uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.18.1. Interkonekcija između područja Kisvárde (HU) i Velké Kapušany (SK) 3.18.2. Unutarnji dalekovod između Lemešanyja i Velké Kapušany (SK) 3.19. Klaster Italija – Crna Gora između Villanove i Lastve uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.19.1. Interkonekcija između Villanove (IT) i Lastve (ME) 3.19.2. Unutarnji dalekovod između Fana i Terama (IT) 3.19.3. Unutarnji dalekovod između Foggije i Villanove (IT) 3.20. Klaster Italija – Slovenija između zapadnih Udina i Okrogla uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.20.1. Interkonekcija između zapadnih Udina (IT) i Okroglog (SI) 3.20.2. Unutarnji dalekovod između zapadnih Udina i Redipuglije (IT) 3.21. Projekt od zajedničkog interesa Italija – Slovenija: interkonekcija između Salgarede (IT) i regije Divača Beričevo (SI) 3.22. Klaster Rumunjska – Srbija između Resite i Pančeva uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 3.22.1. Interkonekcija između Resite (RO) i Pančeva (RS) 3.22.2. Unutarnji dalekovod između Portile de Fiere i Resite (RO) 3.22.3. Unutarnji dalekovod između Resite i Temišvara/Sacalaza (RO) 3.22.4. Unutarnji dalekovod između Arada i Temišvara/Sacalaza (RO) 3.23. Projekt od zajedničkog interesa: crpno-akumulacijsko skladište u Bugarskoj – Jadenica 3.24. Projekt od zajedničkog interesa: crpno-akumulacijsko skladište u Grčkoj – Amfilochia 3.25. Projekt od zajedničkog interesa: sustavi za baterijsko skladištenje u srednjoj južnoj Italiji 3.26. Projekt od zajedničkog interesa crpni sustav za balansiranje u Poljskoj – Młoty 4. Prioritetni koridor Plana međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta u području električne energije („BEMIP Elektroenergetika”)



Br. Definicija 4.1. Projekt od zajedničkog interesa Danska – Njemačka: interkonekcija između Ishőja/Bjæverskova (DK) i Bentwischa/Gűstrowa (DE) s pomoću vjetroelektrana na moru Kriegers Flak (DK) i Baltik 2 (DE) (trenutačno poznata kao kombinirano mrežno rješenje Kriegers Flak) 4.2. Klaster Estonija – Latvija između Kilingi-Nõmmea i Rige (trenutačno poznat kao 3. interkonekcija) uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 4.2.1. Interkonekcija između Kilingi-Nõmmea (EE) i transformatora CHP2 u Rigi (LV) 4.2.2. Unutarnji dalekovod između Harkua i Sindija (EE) 4.3. Projekt od zajedničkog interesa Estonija/Latvija/Litva: sinkronizirana interkonekcija s kontinentalnim europskim mrežama 4.4. Klaster Latvija – Švedska: povećanje kapaciteta [trenutačno poznat kao projekt NordBalt] uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 4.4.1. Unutarnji dalekovod između Ventspilsa, Tumea i Imante (LV) 4.4.2. Unutarnji dalekovod između Ekhyddana i Nybroa/Hemsjöa (SE) 4.5. Klaster Litva – Poljska između Alytusa (LT) i Elka (PL) uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 4.5.1. Litavski dio interkonekcije između Alytusa (LT) i granice između Litve i Poljske 4.5.2. Unutarnji dalekovod između Stanisławówa i Olsztyn Mątkija (PL) 4.5.3. Unutarnji dalekovod između Kozienica i Siedlce Ujrzanówa (PL) 4.5.4. Unutarnji dalekovod između Płocka i Olsztyn Mątkija (PL) 4.6. Projekt od zajedničkog interesa: crpno-akumulacijsko skladište u Estoniji, Muuga 4.7. Projekt od zajedničkog interesa: povećanje kapaciteta crpno-akumulacijskog skladišta u Litvi, Kruonis 5. Prioritetni koridor plinske interkonekcije između sjevera i juga u zapadnoj Europi („NSI Zapad – plin”) Projekti koji omogućuju dvosmjerne tokove između Irske i Ujedinjene Kraljevine



Br. Definicija 5.1. Klaster kojim se omogućuju dvosmjerni tokovi iz Sjeverne Irske u Veliku Britaniju i Irsku te također iz Irske u Ujedinjenu Kraljevinu uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 5.1.1. Fizički reverzibilni tok na točki interkonekcije u Moffatu (Irska/Ujedinjena Kraljevina) 5.1.2. Dogradnja plinovoda SNIP (od Škotske do Sjeverne Irske) za prihvaćanje fizičkog reverzibilnog toka između Ballylumforda i Twynholma 5.1.3. Razvoj podzemnog objekta za skladištenje plina (UGS) Islandmageeu u Larneu (Sjeverna Irska) 5.2. Projekt od zajedničkog interesa: spajanje s kopnenim sustavom jugozapadne Škotske između Cludena i zaljeva Brighouse. (Ujedinjena Kraljevina) 5.3. Projekt od zajedničkog interesa Shannon: terminal za LNG koji se nalazi između Tarberta i Ballylongforda (Irska) Projekti kojima se omogućuju dvosmjerni tokovi između Portugala, Španjolske, Francuske i Njemačke



Br. Definicija 5.4. Projekt od zajedničkog interesa: 3. točka interkonekcije između Portugala i Španjolske 5.5. Projekt od zajedničkog interesa: Istočna os Španjolska – Francuska točka interkonekcije između Iberskog poluotoka i Francuske u Le Perthusu (trenutačno poznat kao Midcat) 5.6. Projekt od zajedničkog interesa: jačanje francuske mreže od juga do sjevera – reverzibilni tok od Francuske do Njemačke na točki interkonekcije Obergailbach/Medelsheim (Francuska) 5.7. Projekt od zajedničkog interesa: jačanje francuske mreže od juga do sjevera na plinovodu u Burgundiji između Etreza i Voisinesa (Francuska) 5.8. Projekt od zajedničkog interesa: jačanje francuske mreže od juga do sjeveru na plinovodu u istočnom Lyonnaisu između Saint-Avita i Etreza (Francuska) Dvosmjerni tokovi između Italije, Švicarske, Njemačke i Belgije/Francuske



Br. Definicija 5.9. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija reverzibilnog toka između Švicarske i Francuske 5.10. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija reverzibilnog toka na plinovodu TENP-a u Njemačkoj. 5.11. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija reverzibilnog toka između Italije i Švicarske na točki interkonekcije Passo Gries. 5.12. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija reverzibilnog toka na plinovodu TENP-a prema točki interkonekcije Eynatten (Njemačka). Razvoj interkonekcija između Nizozemske, Belgije, Francuske i Luksemburga



Br. Definicija 5.13. Projekt od zajedničkog interesa: nova interkonekcija između Pitgama (Francuska) i Maldegema (Belgija). 5.14. Projekt od zajedničkog interesa: jačanje francuske mreže od juga do sjevera na plinovodu Arc de Dierrey između Cuvillyja, Dierreyja i Voisinesa (Francuska). 5.15. Klaster za provedbu optimizacije plinskog kompresora u Nizozemskoj uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 5.15.1. Emden (od Norveške do Nizozemske) 5.15.2. Winterswijk/Zevenaar (od Nizozemske do Njemačke) 5.15.3. Bocholtz (od Nizozemske do Njemačke) 5.15.4. ’s Gravenvoeren (od Nizozemske do Belgije) 5.15.5. Hilvarenbeek (od Nizozemske do Belgije) 5.16. Projekt od zajedničkog interesa: proširenje terminala za LNG Zeebrugge 5.17. Klaster između Luksemburga, Francuske i Belgije uključujući jedan od sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 5.17.1. Interkonekcija između Francuske i Luksemburga 5.17.2. Jačanje interkonekcije između Belgije i Luksemburga Ostali projekti



Br. Definicija 5.18. Projekt od zajedničkog interesa: jačanje njemačke mreže radi jačanja interkonekcijskih kapaciteta s Austrijom – trenutačno poznato kao faza I. (Haiming/Burghausen-Finsing) 5.19. Projekt od zajedničkog interesa: spajanje Malte s europskom plinskom mrežom (plinovod s Italijom u Geli i plutajući terminal za LNG i jedinica za uplinjavanje (FSRU)). 5.20. Projekt od zajedničkog interesa: plinovod koji povezuje Alžir s Italijom (Sardinija) i Francuskom (Korzika) trenutačno poznat kao plinovodi Galsi i Cyréné 6. Prioritetni koridor plinske interkonekcije između sjevera i juga u srednjoistočnoj i jugoistočnoj Europi („NSI Istok – plin”) Projekti koji omogućuju dvosmjerne tokove između Poljske, Češke, Slovačke i Mađarske i povezuju terminale za LNG u Poljskoj i Hrvatskoj



Br. Definicija 6.1. Klaster dogradnja češko-poljske interkonekcije (Stork II.) i povezana unutarnja jačanja kapaciteta u zapadnoj Poljskoj uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.1.1. Interkonekcija Poljska – Češka (Stork II.) [trenutačno poznata kao Stork II.] između Libhošťa Haťa (CZ/PL) Kędzierzyna (PL) 6.1.2. Plinovod Lwówek-Odolanów 6.1.3. Kompresorska stanica Odolanow 6.1.4. Plinovod Czeszów-Wierzchowice 6.1.5. Plinovod Czeszów-Kiełczów 6.1.6. Plinovod Zdzieszowice-Wrocław 6.1.7. Plinovod Zdzieszowice-Kędzierzyn 6.1.8. Plinovod Twaróg-Tworzeń 6.1.9. Plinovod Twórog-Kędzierzyn 6.1.10. Plinovod Pogórska Wola-Tworzeń 6.1.11. Plinovod Strachocina –Pogórska Wola pipeline 6.2. Klaster Poljska – Slovačka: interkonekcija i povezana unutarnja jačanja kapaciteta u istočnoj Poljskoj uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.2.1. Interkonekcija Poljska – Slovačka 6.2.2. Kompresorska stanica Rembelszczyzna 6.2.3. Plinovod Rembelszczyzna-Wola Karczewska 6.2.4. Plinovod Wola Karczewska-Wronów 6.2.5. Čvor Wronów 6.2.6. Plinovod Rozwadów-Końskowola-Wronów 6.2.7. Plinovod Jarosław-Rozwadów 6.2.8. Plinovod Hermanowice-Jarosław 6.2.9. Plinovod Hermanowice-Strachocina 6.3. Projekt od zajedničkog interesa Slovačka – Mađarska: plinska interkonekcija između granice Velké Zlievce (SK) – Balassagyarmat (SK/HU) Vecsés (HU) 6.4. Projekt od zajedničkog interesa: dvosmjerna austrijsko-češka interkonekcija (BACI) između Baumgartena (AT) – Reinthala (CZ/AT) – Břeclava (CZ) Projekti koji omogućuju tok plina od hrvatskog terminala za LNG do susjednih država



Br. Definicija 6.5. Klaster Krk: brod s postrojenjem za uplinjavanje LNG-a u Krku i evakuacijski plinovod prema Mađarskoj, Sloveniji i Italiji uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.5.1. Brod s postrojenjem za uplinjavanje LNG-a u Krku (HR) 6.5.2. Plinovod Zlobin Bosiljevo Sisak Kozarac Slobodnica (HR) 6.5.3. Evakuacijski plinovod za LNG Omišalj – Zlobin (HR) Rupa (HR)/Jelšane (SI) – Kalce (SI) ili 6.5.4. Plinovod Omišalj (HR) – Casal Borsetti (IT) 6.6. Projekt od zajedničkog interesa Hrvatska – Slovenija: interkonekcija (Bosiljevo –Karlovac – Lučko – Zabok – Rogatec (SI)) 6.7. Projekt od zajedničkog interesa Slovenija – Italija: interkonekcija (Gorizia (IT)/Šempeter (SI) – Vodice (SI)) Projekti koji omogućuju tokove plina od južnog plinskog koridora i/ili terminala za LNG u Grčkoj kroz Grčku, Bugarsku, Rumunjsku, Srbiju i dalje do Mađarske i Ukrajine, uključujući kapacitete reverzibilnog toka od juga do sjevera i integraciju tranzitnih i prijenosnih sustava



Br. Definicija 6.8. Klaster interkonekcija između Grčke i Bugarske i potrebna jačanja kapaciteta u Bugarskoj uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.8.1. Interkonekcija Grčka – Bugarska između Komotinija (EL) – Stare Zagore (BG) (trenutačno poznata kao IGB) 6.8.2. Potrebno obnavljanje, modernizacija i proširenje bugarskog prijenosnog sustava 6.9. Klaster terminal za LNG u Grčkoj uključujući jedan od sljedećih projekata od zajedničkog interesa: 6.9.1. Neovisni sustav za prijenos prirodnog ukapljenog plina (LNG) u Grčkoj 6.9.2. Egejski uvozni terminal za LNG 6.10. Projekt od zajedničkog interesa: plinska interkonekcija Bugarska – Srbija (trenutačno poznata kao IBS) 6.11. Projekt od zajedničkog interesa: trajni reverzibilni tok na grčko-bugarskoj branici između Kule (BG) i Sidirokastra (EL) 6.12. Projekt od zajedničkog interesa: povećanje prijenosnog kapaciteta postojećeg plinovoda od Bugarske do Grčke 6.13. Klaster Rumunjska – Mađarska – Austrija za prijenosni koridor uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.13.1. Plinovod Városföld-Ercsi – Győr + proširenje kompresorske stanice Városföld + modifikacija centralne odorizacije 6.13.2. Plinovod Ercsi-Százhalombatta 6.13.3. Kompresorska stanica Csanádpalota ili Algyő 6.14. Projekt od zajedničkog interesa: rumunjsko-mađarski reverzibilni tok u Csanádpaloti ili Algyőu (HU) 6.15. Klaster za integraciju tranzitnog i prijenosnog sustava i provedbu reverzibilnog toka u Rumunjskoj uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.15.1. Integracija rumunjskog tranzitnog i prijenosnog sustava 6.15.2. Reverzibilni tok u Isacceji Projekti koji omogućuju da plin iz južnog plinskog koridora i/ili terminala za LNG dođe do Italije i dalje teče prema sjeveru do Austrije, Njemačke i Češke (kao i prema koridoru NSI Zapad)



Br. Definicija 6.16. Projekt od zajedničkog interesa: plinovod Tauerngasleitung (TGL) između Haiminga (AT)/Überackerna (DE) Tarvisija (IT) 6.17. Projekt od zajedničkog interesa: priključak na Oberkappel (AT) iz južnog ogranka češkog prijenosnog sustava 6.18. Projekt od zajedničkog interesa: plinovod Adriatica (IT) 6.19. Projekt od zajedničkog interesa: kopneni terminal za LNG na sjevernom Jadranu (IT) (1) (1) Točna lokacija terminala za LNG u sjevernom Jadranu odredit će se sporazumno između Italije i Slovenije. Projekti koji omogućuju razvoj podzemnog skladišnog kapaciteta za plin u jugoistočnoj Europi



Br. Definicija 6.20. Klaster za povećanje skladišnog kapaciteta u jugoistočnoj Europi uključujući jedan od sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 6.20.1. Izgradnja novog skladišnog objekta na državnom području Bugarske 6.20.2. Proširenje Chiren UGS-a 6.20.3. Skladište južna Kavala u Grčkoj 6.20.4. Skladište Depomures u Rumunjskoj Ostali projekti



Br. Definicija 6.21. Projekt od zajedničkog interesa: jonsko-jadranski plinovod (Fieri (AB) – Split (HR)) 6.22. Klaster za projekt interkonekcije Azerbajdžan – Gruzija – Rumunjska, uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 6.22.1. Plinovod Constanta (RO) – Arad – Csanádpalota (HU) [trenutačno poznat kao AGRI] 6.22.2. Terminal za LNG u Constanti (RO) 6.23. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija Mađarska – Slovenija (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo) 7. Prioritetni koridor južnog plinskog koridora („SGC”)



Br. Definicija 7.1. Klaster integriranih, namjenskih i prilagodljivih infrastruktura i povezane opreme za prijevoz najmanje 10 bcm/a novih izvora plina od područja Kaspijskog mora preko Gruzije i Turske do konačnih tržišta EU-a dvjema mogućim rutama: jedna prolazi jugoistočnu Europu do Austrije, druga do Italije kroz Jadransko more, uključujući jedan projekt od zajedničkog interesa ili više njih: 7.1.1. Plinovod iz EU-a u Turkmenistan preko Turske, Gruzije, Azerbajdžana i Kaspijskog mora (trenutačno poznat kao kombinacija projekata „Transanatolijskog plinovoda prirodnog plina” (TANAP) i „Proširenja južnokavkaskog plinovoda” (SCP-(F)X) i „Transanatolijskog plinovoda” (TCP)) 7.1.2. Stanica za komprimiranje plina u Kipiju (EL) 7.1.3. Plinovod od Grčke do Italije preko Albanije i Jadranskog mora, (trenutačno poznat kao „Transjadranski plinovod” (TAP)) 7.1.4. Plinovod od Grčke do Italije preko Jadranskog mora (trenutačno poznat kao „Interkonektor Turska – Grčka – Italija” (ITGI)) 7.1.5. Plinovod od Bugarske do Austrije preko Rumunjske i Mađarske 7.2. Projekt od zajedničkog interesa koji se sastoji od integriranih, namjenskih i prilagodljivih infrastruktura i povezane opreme za prijevoz najmanje 8 bcm/a novih izvora plina od regije Kaspijskog mora (Azerbajdžan i Turkmenistan) do Rumunjske uključujući sljedeće projekte: 7.2.1. Podmorski plinovod u Kaspijskom moru od Turkmenistana do Azerbajdžana (trenutačno poznat kao „Transkaspijski plinovod” (TCP)) 7.2.2. Dogradnja plinovoda između Azerbajdžana i Turske preko Gruzije (trenutačno poznat kao „Proširenje južnokavkaskog plinovoda” (SCP-(F)X)) 7.2.3. Podmorski plinovod koji povezuje Gruziju preko Rumunjske (trenutačno poznat kao „Bijeli tok”) 7.3. Klaster plinskih infrastruktura i povezane opreme za prijevoz novih izvora plina s polja na moru u istočnom Sredozemlju uključujući jedan sljedećih projekata od zajedničkog interesa ili više njih: 7.3.1. Plinovod od Cipra na moru do kopna u Grčkoj preko Krete 7.3.2. Skladište LNG-a koje se nalazi u Cipru (trenutačno poznato kao „Sredozemno skladište plina”) 7.4 Klaster interkonekcija s Turskom, uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 7.4.1. Stanica za komprimiranje plina u Kipiju (EL) s najmanjim kapacitetom od 3 bcm/a 7.4.2. Interkonektor između Turske i Bugarske s najmanjim kapacitetom od 3 bcm/a (trenutačno poznat kao „ITB”) 8. Prioritetni koridor plana međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta u području plina („BEMIP Plin”):



Br. Definicija 8.1. Klaster opskrbe LNG-om u regiji istočnog Baltičkog mora, uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 8.1.1. Interkonektor između Estonije i Finske Baltikkonektor 8.1.2. Jedan od sljedećih terminala za LNG: 8.1.2.1. Finngulf 8.1.2.2. Paldiski 8.1.2.3. Tallinn 8.1.2.4. Latvijski LNG 8.2 Klaster dogradnje infrastrukture u istočnoj regiji Baltičkog mora, uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 8.2.1. Jačanje interkonekcije Latvija – Litva 8.2.2. Jačanje interkonekcije Estonija – Latvija 8.2.3. Jačanje kapaciteta plinovoda Klaipeda – Kiemenai u Litvi 8.2.4. Modernizacija i proširenje podzemnog skladišta plina Incukalns 8.3. Projekt od zajedničkog interesa Poljska – Danska: interkonekcija „Baltički plinovod” 8.4. Projekt od zajedničkog interesa: proširenje kapaciteta na granici Danske i Njemačke 8.5. Projekt od zajedničkog interesa: interkonekcija između Poljske i Litve (trenutačno poznat kao „GIPL”) 8.6. Projekt od zajedničkog interesa: terminal za LNG Göteborgu u Švedskoj 8.7. Projekt od zajedničkog interesa: proširenje kapaciteta terminala za LNG Świnoujście u Poljskoj 8.8. Projekt od zajedničkog interesa: dogradnja ulaznih točaka Lwówek i Włocławek plinovoda Yamal – Europa u Poljskoj 9. Prioritetni koridor povezivanja u području opskrbe naftom u srednjoistočnoj Europi („OSC”):



Br. Definicija 9.1. Projekt od zajedničkog interesa: naftovod Adamowo-Brody: naftovod koji povezuje pretovarilište JSC Uktransnafta u Brodyju (Ukraine) i terminal za skladištenje naftnih derivata Adamowo (Poljska) 9.2. Projekt od zajedničkog interesa: naftovod Bratislava-Schwechat: naftovod koji povezuje Schwechat (Austrija) i Bratislavu (Slovačka) 9.3. Projekt od zajedničkog interesa: naftovod JANAF-Adria: obnova, dogradnja, održavanje i povećanje kapaciteta postojećih naftovoda JANAF i Adria koji povezuju hrvatsku morsku luku Omišalj sa južnom Družbom (Hrvatska, Mađarska, Slovačka) 9.4. Projekt od zajedničkog interesa: naftovod Litvínov (Češka) – Spergau (Njemačka): projekt proširenja naftovoda za sirovu naftu Družba s rafinerijom TRM Spergau 9.5. Klaster Pomeranski naftovod (Poljska) uključujući sljedeće projekte od zajedničkog interesa: 9.5.1. Izgradnja naftnog terminala u Gdanjsku 9.5.2. Proširenje Pomeranskog naftovoda: spajanje i drugi vod na Pomeranskom naftovodu koji povezuje terminal za skladištenje naftnih derivata Plebanka (blizu Płocka) i pretovarilište Gdanjsk 9.6. Projekt od zajedničkog interesa TAL Plus: proširenje kapaciteta naftovoda TAL između Trsta (Italija) i Ingolstadta (Njemačka) 10. Prioritetno tematsko područje za uvođenje pametnih mreža



Br. Definicija 10.1. Projekt sjevernoaltantskog zelenog pojasa (Irska, UK/Sjeverna Irska): niža redukcija vjetra provedbom komunikacijske infrastrukture, jačanje nadzora nad mrežom i uspostava (prekograničnih) protokola za upravljanje potražnjom 10.2. Green-Me (Francuska, Italija): jačanje integracije RES-a provedbom sustava automatizacije, nadzora i praćenja u transformatorima HV i HV/MV, napredno komuniciranje s obnovljivim generatorima i skladištima u primarnim transformatorima