02021R0821 — HR — 05.05.2022 — 002.001

Ovaj je tekst namijenjen isključivo dokumentiranju i nema pravni učinak. Institucije Unije nisu odgovorne za njegov sadržaj. Vjerodostojne inačice relevantnih akata, uključujući njihove preambule, one su koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i dostupne u EUR-Lexu. Tim službenim tekstovima može se izravno pristupiti putem poveznica sadržanih u ovom dokumentu.

Koju je izmijenila:





Koju je ispravio:









▼B

UREDBA (EU) 2021/821 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 20. svibnja 2021.

o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (preinaka)







POGLAVLJE I.

PREDMET I DEFINICIJE

Članak 1.

Ovom Uredbom uspostavlja se režim Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom.

Članak 2.

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „roba s dvojnom namjenom” znači roba, uključujući softver i tehnologiju, koja se može upotrebljavati i u civilne i u vojne svrhe, a uključuje robu koja se može upotrebljavati za projektiranje, razvoj, proizvodnju ili upotrebu nuklearnog, kemijskog ili biološkog oružja ili sredstava njihove isporuke, uključujući svu robu koja se može upotrijebiti u neeksplozivne svrhe i koja na bilo koji način može pomoći u izradi nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava;

2. „izvoz” znači: (a) postupak izvoza u smislu članka 269. Carinskog zakonika Unije; (b) ponovni izvoz u smislu članka 270. Carinskog zakonika Unije; do ponovnog izvoza dolazi i ako se, tijekom provoza kroz carinsko područje Unije u skladu s točkom 11. ovog članka, mora podnijeti izlazna skraćena deklaracija jer je krajnje odredište robe promijenjeno; (c) postupak vanjske proizvodnje u smislu članka 259. Carinskog zakonika Unije; ili (d) prijenos softvera ili tehnologije s pomoću elektroničkih medija, među ostalim telefaksom, telefonom, elektroničkom poštom ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvom, na odredište izvan carinskog područja Unije; to uključuje stavljanje na raspolaganje takvog softvera i tehnologije u elektroničkom obliku fizičkim ili pravnim osobama ili partnerstvima izvan carinskog područja Unije; to također uključuje usmeni prijenos tehnologije ako se tehnologija opisuje preko medija za prijenos;

3. „izvoznik” znači: (a) svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo koje u trenutku prihvaćanja izvozne deklaracije, deklaracije za ponovni izvoz ili izlazne skraćene deklaracije ima ugovor s primateljem u trećoj zemlji i ima ovlast odrediti slanje robe izvan carinskog područja Unije; kad nije sklopljen ugovor o izvozu ili ako imatelj ugovora ne nastupa u svoje ime, izvoznik znači osoba koja ima ovlast odrediti slanje robe izvan carinskog područja Unije; ili (b) svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo koje odluči prenijeti na odredište izvan carinskog područja Unije ili na njemu učiniti raspoloživim softver i tehnologiju u elektroničkom obliku s pomoću elektroničkih medija, među ostalim telefaksom, telefonom i elektroničkom poštom ili bilo kojim drugim elektroničkim sredstvom fizičkim ili pravnim osobama ili partnerstvima izvan carinskog područja Unije. Ako korist od prava na raspolaganje robom s dvojnom namjenom pripada osobi s boravištem ili poslovnim nastanom izvan carinskog područja Unije, u skladu s ugovorom na kojem se izvoz temelji, izvoznikom se smatra ugovorna stranka s boravištem ili poslovnim nastanom u carinskom području Unije; (c) ako točka (a) ili (b) nije primjenjiva, svaka fizička osoba koja prenosi robu s dvojnom namjenom koja se izvozi ako se ta roba s dvojnom namjenom nalazi u osobnoj prtljazi te osobe u smislu članka 1. točke 19. podtočke (a) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 ( 1 );

4. „izvozna deklaracija” znači radnja kojom bilo koja fizička ili pravna osoba ili bilo koje partnerstvo u propisanom obliku i na propisani način navodi želju da započne postupak izvoza za robu s dvojnom namjenom iz točke 1.;

5. „deklaracija za ponovni izvoz” znači radnja u smislu članka 5. točke 13. Carinskog zakonika Unije;

6. „izlazna skraćena deklaracija” znači radnja u smislu članka 5. točke 10. Carinskog zakonika Unije;

7. „brokerske usluge” znači: (a) pregovaranje ili ugovaranje transakcija za kupnju, prodaju ili nabavu robe s dvojnom namjenom iz treće zemlje u bilo koju drugu treću zemlju; ili (b) prodaja ili kupnja robe s dvojnom namjenom koja se nalazi u trećoj zemlji radi njezinog prijenosa u drugu treću zemlju. Za potrebe ove Uredbe samo pružanje pomoćnih usluga isključeno je iz ove definicije. Pomoćne usluge su prijevozništvo, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje te oglašavanje ili promidžba;

8. „broker” znači svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo koji pružaju brokerske usluge iz carinskog područja Unije na državno područje treće zemlje;

9. „tehnička pomoć” znači svaka tehnička podrška povezana s popravkom, razvojem, izradom, sastavljanjem, testiranjem, održavanjem ili svaka druga tehnička usluga, a može biti u obliku uputa, savjeta, izobrazbe, prijenosa praktičnog znanja ili vještina ili usluga savjetovanja, uključujući elektroničkim sredstvima i telefonom te sve druge usmene oblike pomoći;

10. „pružatelj tehničke pomoći” znači: (a) svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo koje pruža tehničku pomoć iz carinskog područja Unije na državno područje treće zemlje; (b) svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo s boravištem ili poslovnim nastanom u državi članici koje pruža tehničku pomoć na državnom području treće zemlje; ili (c) svaka fizička ili pravna osoba ili svako partnerstvo s boravištem ili poslovnim nastanom u državi članici koje pruža tehničku pomoć rezidentu treće zemlje koji se privremeno nalazi u carinskom području Unije;

11. „provoz” znači prijevoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije te koja ulazi u carinsko područje Unije i prolazi kroz njega s odredištem izvan carinskog područja Unije, ako se ta roba: (a) stavlja u postupak vanjskog provoza prema članku 226. Carinskog zakonika Unije i samo prolazi kroz carinsko područje Unije; (b) pretovaruje unutar slobodne zone ili se izravno ponovno izvozi iz nje; (c) privremeno skladišti i izravno ponovno izvozi iz objekta za privremeno skladištenje; ili (d) unosi na carinsko područje Unije u istom plovilu ili letjelici u kojem će i izaći iz tog područja bez istovara;

12. „individualna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednog krajnjeg korisnika ili primatelja u trećoj zemlji koja obuhvaća jednu vrstu robe s dvojnom namjenom ili više njih;

13. „globalna izvozna dozvola” znači dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može biti valjana za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili više njih u jednoj određenoj trećoj zemlji i/ili više njih;

14. „dozvola za velik projekt” znači individualna izvozna dozvola ili globalna izvozna dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može biti valjana za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili više njih u jednoj određenoj trećoj zemlji ili više njih za potrebe određenog velikog projekta;

15. „opća izvozna dozvola Unije” znači izvozna dozvola za izvoz u određene zemlje odredišta koja je dostupna svim izvoznicima koji poštuju uvjete i zahtjeve za upotrebu navedene u odjeljcima A do H Priloga II.;

16. „nacionalna opća izvozna dozvola” znači izvozna dozvola definirana nacionalnim zakonodavstvom u skladu s člankom 12. stavkom 6. i odjeljkom C Priloga III.;

17. „carinsko područje Unije” znači carinsko područje Unije u smislu članka 4. Carinskog zakonika Unije;

18. „roba s dvojnom namjenom koja nije roba Unije” znači roba koja ima status robe koja nije roba Unije u smislu članka 5. točke 24. Carinskog zakonika Unije;

19. „embargo na oružje” znači embargo na oružje nametnut odlukom ili zajedničkim stajalištem koje donosi Vijeće ili odlukom Organizacije za europsku suradnju i sigurnost (OESS) ili embargo na oružje nametnut obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda;

20. „roba za kibernadzor” znači roba s dvojnom namjenom posebno osmišljena kako bi se omogućio prikriveni nadzor fizičkih osoba praćenjem, izdvajanjem, prikupljanjem ili analiziranjem podataka iz informacijskih i telekomunikacijskih sustava;

21. „program unutarnje usklađenosti” znači trajne učinkovite, primjerene i razmjerne politike i postupci koje su donijeli izvoznici kako bi omogućili usklađenost s odredbama i ciljevima iz ove Uredbe te s uvjetima dozvola koji se provode u skladu s ovom Uredbom, uključujući, među ostalim, mjere dužne pažnje kojima se ocjenjuju rizici povezani s izvozom robe krajnjim korisnicima i krajnjim upotrebama;

22. „u osnovi istovjetna transakcija” znači transakcija koja se odnosi na robu u osnovi istovjetnih parametara ili tehničkih obilježja te koja obuhvaća istoga krajnjega korisnika ili primatelja kao druga transakcija.







POGLAVLJE II.

PODRUČJE PRIMJENE

Članak 3.

1. Za izvoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. zahtijeva se dozvola.

2. U skladu s člancima 4., 5., 9. ili 10. dozvola se može zahtijevati i za izvoz na sva ili na određena odredišta određene robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

Članak 4.

1. Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnog tijela da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za sljedeće: (a) za upotrebu u vezi s razvojem, proizvodnjom, održavanjem, skladištenjem, otkrivanjem, identifikacijom ili širenjem kemijskog, biološkog ili nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava te rukovanjem i upravljanjem njima, ili u vezi s razvojem, proizvodnjom, održavanjem ili skladištenjem projektila koji mogu isporučivati takvo oružje; (b) za krajnju upotrebu u vojne svrhe i ako se na zemlju nabave ili zemlju odredišta primjenjuje embargo na oružje; za potrebe ove točke „krajnja upotrebu u vojne svrhe” znači: i. uključivanje u robu s vojnom namjenom na popisu robe vojne namjene država članica; ii. upotrebu opreme za proizvodnju, ispitivanje ili analizu i njezinih komponenti za razvoj, proizvodnju ili održavanje robe s vojnom namjenom na popisu robe vojne namjene država članica; ili iii. upotrebu nedovršenih proizvoda u postrojenju za proizvodnju robe s vojnom namjenom na popisu robe vojne namjene država članica; (c) za upotrebu kao dijelovi ili komponente robe s vojnom namjenom navedene na nacionalnom popisu robe s vojnom namjenom koja je izvezena s državnog područja određene države članice bez dozvole ili je pritom prekršena dozvola propisana nacionalnim zakonodavstvom te države članice.

2. Ako izvoznik zna da je roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1. ovog članka, o tome obavješćuje nadležno tijelo. Nadležno tijelo odlučuje je li za taj izvoz potrebna dozvola.

3. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako izvoznik ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz stavka 1. ovog članka.

4. Država članica koja uvodi zahtjev u pogledu dozvole u skladu sa stavkom 1., 2. ili 3. odmah obavješćuje svoja carinska tijela i druga relevantna nacionalna tijela te dostavlja drugim državama članicama i Komisiji relevantne informacije o predmetnom zahtjevu u pogledu dozvole, posebno u pogledu predmetne robe i predmetnih krajnjih korisnika, osim ako ne smatra da to nije primjereno u svjetlu prirode transakcije ili osjetljivosti predmetnih informacija.

5. Države članice razmatraju informacije primljene u skladu sa stavkom 4. i o tome obavješćuju svoja carinska tijela i druga relevantna nacionalna tijela.

6. Kako bi se omogućilo ispitivanje svih valjanih odbijanja država članica, članak 16. stavci 1.i 2. te od 5. do 7. primjenjuju se u slučajevima koji se odnose na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I.

7. Sve razmjene informacija koje se zahtijevaju na temelju ovog članka provode se u skladu s pravnim zahtjevima povezanima sa zaštitom osobnih podataka, komercijalno osjetljivih informacija ili zaštićenih obrambenih i vanjskopolitičkih informacija ili informacija o nacionalnoj sigurnosti. Te razmjene informacija provode se s pomoću sigurnih elektroničkih sredstava, uključujući sustav iz članka 23. stavka 6.

8. Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje pravo država članica da poduzmu nacionalne mjere u okviru članka 10. Uredbe (EU) 2015/479.

Članak 5.

1. Za izvoz robe za kibernadzor koja nije navedena u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnog tijela da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za upotrebu u vezi s unutarnjom represijom i/ili počinjenjem ozbiljnih povreda ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava.

2. Ako izvoznik zna, u skladu s rezultatima dubinske analize, da je roba za kibernadzor koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1. ovog članka, izvoznik o tome obavješćuje nadležno tijelo. To nadležno tijelo odlučuje je li za taj izvoz potrebna dozvola. Komisija i Vijeće stavljaju izvoznicima na raspolaganje smjernice, kako je navedeno u članku 26. stavku 1.

3. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole za izvoz robe za kibernadzor koja nije navedena u Prilogu I. ako izvoznik ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz stavka 1. ovog članka.

4. Država članica koja uvodi zahtjev u pogledu dozvole u skladu sa stavkom 1., 2. ili 3. odmah obavješćuje svoja carinska tijela i druga relevantna nacionalna tijela te dostavlja drugim državama članicama i Komisiji relevantne informacije o predmetnom zahtjevu u pogledu dozvole, posebno u pogledu predmetne robe i predmetnih subjekata, osim ako ne smatra da to nije primjereno u svjetlu prirode transakcije ili osjetljivosti predmetnih informacija.

5. Države članice razmatraju informacije primljene u skladu sa stavkom 4. i revidiraju ih u svjetlu kriterija iz stavka 1. u roku od 30 radnih dana. One obavješćuju svoja carinska tijela i druga relevantna nacionalna tijela. U iznimnim slučajevima svaka država članica može zatražiti produljenje tog tridesetodnevnog roka. Međutim, produljenje ne smije premašiti 30 radnih dana.

6. Ako sve države članice obavijeste jedna drugu i Komisiju da bi trebalo uvesti zahtjev u pogledu dozvole za u osnovi istovjetne transakcije, Komisija u seriji C Službenog lista Europske unije objavljuje informacije o robi za kibernadzor i, prema potrebi, odredištima koja podliježu zahtjevima u pogledu dozvole kako su ih priopćile države članice u tu svrhu.

7. Države članice revidiraju informacije objavljene u skladu sa stavkom 6. najmanje jednom godišnje na temelju relevantnih informacija i analiza koje pruža Komisija. Ako sve države članice obavijeste jedna drugu i Komisiju da bi trebalo izmijeniti ili obnoviti objavljivanje zahtjeva u pogledu dozvole, Komisija u skladu s tim odmah izmjenjuje ili obnavlja informacije objavljene u skladu sa stavkom 6. u seriji C Službenog lista Europske unije .

8. Kako bi se omogućilo ispitivanje svih valjanih odbijanja država članica, članak 16. stavci 1. i 2. te od 5. do 7. primjenjuju se u slučajevima koji se odnose na robu za kibernadzor koja nije navedena u Prilogu I.

9. Sve razmjene informacija koje se zahtijevaju na temelju ovog članka provode se u skladu s pravnim zahtjevima povezanima sa zaštitom osobnih podataka, komercijalno osjetljivih informacija ili zaštićenih obrambenih, vanjskopolitičkih informacija ili informacija o nacionalnoj sigurnosti. Te razmjene informacija provode se s pomoću sigurnih elektroničkih sredstava, uključujući sustav iz članka 23. stavka 6.

10. Države članice razmatraju podupiranje uvrštenja robe objavljene u skladu sa stavkom 6. ovog članka u odgovarajuće međunarodne režime o neširenju oružja ili aranžmane za kontrolu izvoza radi proširenja kontrola. Komisija pruža analize relevantnih podataka prikupljenih u skladu s člankom 23. stavkom 2. i člankom 26. stavkom 2.

11. Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje pravo država članica da poduzmu nacionalne mjere u okviru članka 10. Uredbe (EU) 2015/479.

Članak 6.

1. Za pružanje brokerskih usluga za robu s dvojnom namjenom navedenom u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako je nadležno tijelo obavijestilo brokera da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1.

2. Ako broker namjerava pružati brokerske usluge za robu s dvojnom namjenom navedenom u Prilogu I. zna da je ta roba, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1., o tome obavješćuje nadležno tijelo. To nadležno tijelo odlučuje je li za te brokerske usluge potrebna dozvola.

3. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na nenavedenu robu s dvojnom namjenom.

4. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole za pružanje brokerskih usluga za robu s dvojnom namjenom, ako broker ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1.

5. Članak 9. stavci 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavaka 3. i 4. ovog članka.

Članak 7.

1. Provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije navedene u Prilogu I. u svakom trenutku može zabraniti nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba ako roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1.

2. Prije odluke o zabrani provoza nadležno tijelo u pojedinačnim slučajevima može uvesti zahtjev u pogledu dozvole za konkretni provoz robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1. Ako se provoz obavlja preko državnog područja nekoliko država članica, nadležno tijelo svake zahvaćene države članice može zabraniti taj provoz preko svojega državnog područja.

Nadležno tijelo može uvesti zahtjev u pogledu dozvole za fizičku ili pravnu osobu ili partnerstvo koje ima ugovor s primateljem u trećoj zemlji i ima ovlast odrediti slanje robe koja prolazi preko carinskog područja Unije.

Ako fizička ili pravna osoba ili partnerstvo nema boravište ili poslovni nastan u carinskom području Unije, nadležno tijelo može uvesti zahtjev u pogledu dozvole za:

(a) deklaranta u smislu članka 5. točke 15. Carinskog zakonika Unije;

(b) prijevoznika u smislu članka 5. točke 40. Carinskog zakonika Unije; ili

(c) fizičku osobu koja prenosi robu s dvojnom namjenom u provozu ako se ta roba s dvojnom namjenom nalazi u osobnoj prtljazi te osobe.

3. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na nenavedenu robu s dvojnom namjenom.

4. Članak 9. stavci 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavka 3. ovog članka.

Članak 8.

1. Za pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom navedenom u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako je nadležno tijelo obavijestilo pružatelja usluga tehničke pomoći da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1.

2. Ako pružatelj usluga tehničke pomoći namjerava pružati usluge tehničke pomoći za robu s dvojnom namjenom navedenu u Prilogu I. i zna da je ta roba, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1., o tome obavješćuje nadležno tijelo. To nadležno tijelo odlučuje je li za tu tehničku pomoć potrebna dozvola.

3. Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako za tehničku pomoć vrijedi sljedeće: (a) pruža se unutar državnog područja ili na državno područje zemlje navedene u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. ili rezidentu zemlje navedene u odjeljku A dijelu 2. Priloga II.; (b) ima oblik prenošenja informacija koje su u javnom vlasništvu ili dio temeljnih znanstvenih istraživanja u smislu Napomene o tehnologiji općenito ili Napomene o nuklearnoj tehnologiji utvrđene u Prilogu I.; (c) pružaju je tijela ili agencije države članice u kontekstu njihovih službenih zadaća; (d) pruža se za oružane snage države članice na temelju zadaća koje su im dodijeljene; (e) pruža se za svrhu koja se navodi u izuzećima za robu Režima kontrole raketne tehnologije (tehnologija MTCR) u Prilogu IV.; ili (f) minimum je potreban za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak robe za čiji je izvoz izdana dozvola.

4. Država članica može proširiti primjenu stavka 1. na nenavedenu robu s dvojnom namjenom.

5. Država članica može donijeti ili zadržati nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole za pružanje tehničke pomoći, ako pružatelj tehničke pomoći koji namjerava pružati tehničku pomoć za robu s dvojnom namjenom ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1.

6. Članak 9. stavci 2., 3. i 4. primjenjuju se na nacionalne mjere iz stavaka 4. i 5. ovog članka.

Članak 9.

1. Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili uvesti zahtjev u pogledu dozvole za takav izvoz iz razloga javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava.

2. Države članice obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim mjerama donesenima u skladu sa stavkom 1. bez odgode i navode precizne razloge za navedene mjere. Ako je mjera uspostava nacionalne kontrolne popise, država članice obavješćuju i Komisiju i druge države članice o opisu kontrolirane robe.

3. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim izmjenama mjera donesenih u skladu sa stavkom 1., uključujući sve izmjene njihovih nacionalnih kontrolnih popisa.

4. Komisija objavljuje mjere o kojima je obaviještena u skladu sa stavcima 2. i 3. u seriji C Službenog lista Europske unije . Komisija zasebno, bez odgode i na svim službenim jezicima Unije, objavljuje kompilaciju nacionalnih kontrolnih popisa na snazi u državama članicama. Nakon što je država članica obavijesti o izmjeni svojeg nacionalnog kontrolnog popisa, Komisija bez odgode i na svim službenim jezicima Unije objavljuje ažuriranu kompilaciju nacionalnih kontrolnih popisa na snazi u državama članicama.

Članak 10.

1. Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako druga država članica uvede zahtjev u pogledu dozvole za izvoz te robe na temelju nacionalnog kontrolnog popisa robe koju je donijela ta država članica u skladu s člankom 9. i koju je objavila Komisija u skladu s člankom 9. stavkom 4. te ako je nadležno tijelo obavijestilo izvoznika da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za upotrebe koje su zabrinjavajuće u pogledu javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava.

2. Država članica koja odbije izdati dozvolu koja se zahtijeva na temelju stavka 1. o toj odluci obavješćuje Komisiju i druge države članice.

3. Država članica koja uvodi zahtjev u pogledu dozvole u skladu sa stavkom 1. ovog članka na izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. bez odgode obavješćuje svoja carinska tijela i druga relevantna državna tijela o zahtjevu u pogledu dozvole te prema potrebi dostavlja drugim državama članicama i Komisiji relevantne informacije, posebno one povezane s predmetnom robom i predmetnim krajnjim korisnicima. Druge države članice razmatraju tu informaciju i o tome obavješćuju svoja carinska tijela i druga mjerodavna državna tijela.

Članak 11.

1. Za prijenose unutar Unije robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu IV. zahtijeva se dozvola. Roba s dvojnom namjenom navedena u dijelu 2. Priloga IV. nije obuhvaćena općom dozvolom.

2. Država članica može uvesti zahtjev u pogledu dozvole za prijenos druge robe s dvojnom namjenom s njezina državnog područja u drugu državu članicu u slučajevima u kojima u vrijeme prijenosa vrijedi sljedeće: (a) subjekt ili nadležno tijelo zna da je krajnje odredište predmetne robe izvan carinskog područja Unije; (b) izvoz navedene robe na to krajnje odredište podliježe zahtjevu u pogledu dozvole u skladu s člankom 3., 4., 5., 9. ili 10. u državi članici iz koje se roba treba prenijeti, a takav izvoz izravno s njezina državnog područja nije odobren općom dozvolom ili globalnom dozvolom i (c) navedena roba u državi članici u koju se treba prenijeti ne smije biti prerađena ili obrađena kako je određeno u članku 60. stavku 2. Carinskog zakonika Unije.

3. Dozvola za prijenos iz stavaka 1. i 2. traži se u državi članici iz koje se roba s dvojnom namjenom prenosi.

4. U slučajevima u kojima je država članica iz koje se roba treba prenijeti u savjetodavnim postupcima iz članka 14. već prihvatila naknadni izvoz robe s dvojnom namjenom, dozvola za prijenos subjektu izdaje se odmah, osim ako su se okolnosti znatno promijenile.

5. Država članica koja donese zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole iz stavka 2. bez odgode obavješćuje Komisiju i ostale države članice o mjerama koje je poduzela. Komisija navedene informacije objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije .

6. Primjena mjera poduzetih u skladu sa stavcima 1. i 2. ne uključuje primjenu unutarnjih graničnih kontrola unutar carinskog područja Unije, već isključivo kontrole koje se obavljaju kao dio uobičajenih kontrolnih postupaka koji se provode na nediskriminirajući način na cijelom carinskom području Unije.

7. Primjena mjera poduzetih u skladu sa stavcima 1. i 2. ne smije uzrokovati da prijenos iz jedne države članice u drugu podliježe strožim uvjetima od onih koji su propisani za izvoz iste robe u treće zemlje.

8. Država članica može nacionalnim zakonodavstvom zahtijevati da se za sve prijenose unutar Unije iz te države članice, kad je riječ o robi navedenoj u Prilogu I. kategoriji 5. dijelu 2., koja nije navedena u Prilogu IV., nadležnom tijelu navedene države članice pruže dodatne informacije povezane s navedenom robom.

9. U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose unutar Unije robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz carinskog područja Unije. Te isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice.







POGLAVLJE III.

IZVOZNA DOZVOLA TE DOZVOLA ZA BROKERSKE USLUGE, TEHNIČKU POMOĆ I PRIJENOS

Članak 12.

1. Na temelju ove Uredbe mogu se izdavati ili se uvode sljedeće vrste izvoznih dozvola: (a) individualne izvozne dozvole; (b) globalne izvozne dozvole; (c) nacionalne opće izvozne dozvole; (d) opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe u određena odredišta pod posebnim uvjetima i zahtjevima za upotrebu kako su navedeni u odjeljcima od A do H Priloga II. Dozvole izdane ili uvedene na temelju ove Uredbe valjane su u cijelom carinskom području Unije.

2. Individualne izvozne dozvole i globalne izvozne dozvole u skladu s ovom Uredbom dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan.

Ne dovodeći u pitanje članak 2. točku 3., ako izvoznik nema boravište ili poslovni nastan na carinskom području Unije, individualne izvozne dozvole u okviru ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba s dvojnom namjenom.

Kad god je to moguće, sve individualne izvozne dozvole i globalne izvozne dozvole izdaju se elektronički na obrascima koji sadržavaju barem sve elemente predviđene u uzorcima utvrđenima u odjeljku A Priloga III. u istom redoslijedu.

3. Individualne izvozne dozvole i globalne izvozne dozvole valjane su do dvije godine, osim ako nadležno tijelo ne odluči drukčije.

Razdoblje valjanosti dozvola za velike projekte utvrđuje nadležno tijelo, no ono ne smije biti dulje od četiri godine, osim u opravdanim okolnostima na temelju trajanja projekta.

4. Izvoznici nadležnom tijelu dostavljaju sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za individualne i globalne izvozne dozvole kako bi nadležnim državnim tijelima dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe.

Individualne izvozne dozvole podliježu izjavi o namijenjenoj krajnjoj upotrebi robe. Nadležno tijelo može izuzeti određene primjene iz obveze o dostavljanju izjave o namijenjenoj krajnjoj upotrebi robe. Globalne izvozne dozvole mogu podlijegati izjavi o namijenjenoj krajnjoj upotrebi robe, ako je to primjereno.

Izvoznici koji se koriste globalnim izvoznim dozvolama provode programe unutarnje usklađenosti osim ako nadležno tijelo to smatra nepotrebnim zbog drugih informacija koje je uzelo u obzir pri obradi zahtjeva za globalnu izvoznu dozvolu izvoz koju je podnio izvoznik.

Zahtjeve u pogledu izvješćivanja i programa unutarnje usklađenosti koji se odnose na globalne izvozne dozvole definira država članica.

Na zahtjev izvoznika, globalne izvozne dozvole koje sadržavaju količinska ograničenja razdjeljuju se.

5. Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim pravom ili praksom.

6. Nacionalne opće izvozne dozvole: (a) isključuju iz područja njihove primjene robu iz odjeljka I. Priloga II.; (b) definiraju se nacionalnim zakonom ili praksom; mogu ih koristiti svi izvoznici s boravištem ili poslovnim nastanom u državi članici koja izdaje te dozvole ako ispunjavaju zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi i dopunskom nacionalnom zakonodavstvu; izdaju se u skladu s navodima iz odjeljka C. Priloga III.; (c) ne upotrebljavaju se ako je izvoznik obaviješten od strane nadležnih tijela da odnosna roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1. ili ako je izvoznik svjestan da je roba namijenjena naprijed navedenoj namjeni. Nacionalne opće izvozne dozvole mogu se također primjenjivati na robu ili odredišta navedena u odjeljcima od A do H Priloga II. Države članice odmah obavješćuju Komisiju o svim izdanim ili izmijenjenim nacionalnim općim izvoznim dozvolama. Komisija te obavijesti objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije.

7. Nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan može izvozniku zabraniti da upotrebljava opće izvozne dozvole Unije ako opravdano posumnja u izvoznikovu sposobnost postupanja u skladu s tom dozvolom ili odredbama zakonodavstva o kontroli izvoza.

Nadležna tijela država članica dužna su razmjenjivati informacije o izvoznicima kojima je zabranjena upotreba opće izvozne dozvole Unije, osim ako nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan utvrdi da izvoznik neće pokušati izvoziti robu s dvojnom namjenom kroz drugu državu članicu. Razmjena informacija provodi se s pomoću elektroničkog sustava iz članka 23. stavka 6.

Članak 13.

1. Dozvole za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći u skladu s ovom Uredbom dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj broker ili pružatelj tehničke pomoći ima boravište ili poslovni nastan. Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na carinskom području Unije, dozvole za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć.

2. Dozvole za pružanje brokerskih usluga dodjeljuju se za utvrđenu količinu konkretne robe te se u njima jasno naznačuju lokacija robe u trećoj zemlji podrijetla, krajnjeg korisnika i točna lokaciju krajnjeg korisnika.

U dozvolama za tehničku pomoć jasno se naznačuju krajnji korisnik i točna lokacija krajnjeg korisnika.

Sve dozvole valjane su na cijelom carinskom području Unije.

3. Brokeri i pružatelji tehničke pomoći dužni su nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dozvole na temelju ove Uredbe, posebno detalje o lokaciji robe s dvojnom namjenom, jasan opis robe i količinu, podatke o trećim osobama uključenima u transakciju, zemlji odredišta i krajnjem korisniku u navedenoj državi te njegovu točnu lokaciju.

4. Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za dozvole za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći u razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim pravom ili praksom.

5. Kad god je to moguće, sve dozvole za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći izdaju se elektronički na obrascima koji sadržavaju barem sve elemente predviđene u uzorcima utvrđenima u odjeljku B Priloga III. u istom redoslijedu.

Članak 14.

1. Ako se roba s dvojnom namjenom za koju je podnesen zahtjev za individualnu izvoznu dozvolu za odredište koje nije navedeno u odjeljku A. dijelu 2. Priloga II., ili na bilo koje odredište u slučaju robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu IV., nalazi ili će se nalaziti u jednoj državi članici ili više njih izvan one u kojoj je podnesen zahtjev za dozvolu, ta se činjenica navodi u zahtjevu. Nadležno tijelo države članice kojem je podnesen zahtjev za dozvolu odmah se savjetuje s nadležnim tijelima predmetnih država članica i daje im odgovarajuće informacije. To savjetovanje može se provoditi s pomoću elektroničkog sustava iz članka 23. stavka 6. Države članice s kojima se savjetovalo dužne su u roku od 10 radnih dana iznijeti sve moguće primjedbe na dodjelu takve dozvole, koje su obvezujuće za državu članicu u kojoj je podnesen zahtjev za dozvolu.

Ako u roku od 10 radnih dana ne budu zaprimljene primjedbe, smatra se da države članice s kojima se savjetovalo nemaju primjedbi.

U iznimnim slučajevima bilo koja država članica s kojom se savjetovalo može zatražiti produljenje tog desetodnevnog roka. Međutim, produljenje ne smije premašiti 30 radnih dana.

2. Ako bi izvoz mogao naštetiti njezinim ključnim sigurnosnim interesima, država članica može zahtijevati da druga država članica ne dodijeli izvoznu dozvolu ili, ako je takva dozvola dodijeljena, zahtijevati njezino poništenje, suspenziju, izmjenu ili opoziv. Država članica koja primi takav zahtjev dužna je odmah započeti neobvezujuće savjetovanje s državom članicom koja podnosi zahtjev, a ona se moraju okončati u roku od 10 radnih dana. U slučaju da država članica koja primi zahtjev odluči dodijeliti dozvolu, ta država članica o tome obavješćuje Komisiju i ostale države članice s pomoću elektroničkog sustava iz članka 23. stavka 6.

Članak 15.

1. Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti dozvolu ili zabraniti provoz u skladu s ovom Uredbom, države članice uzimaju u obzir sve relevantna razmatranja uključujući: (a) međunarodne dužnosti i obveze Unije i država članica, a posebno dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice relevantnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom relevantnih međunarodnih ugovora; (b) njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je usvojilo Vijeće, odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; (c) razmatranja nacionalne vanjske i sigurnosne politike, uključujući ona obuhvaćena Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP; (d) razmatranja o namjeravanoj krajnjoj upotrebi i riziku od zlouporabe.

2. Uz kriterije iz stavka 1. pri procjenjivanju zahtjeva za globalnu opću izvoznu dozvolu države članice uzimaju u obzir izvoznikovu provedbu programa unutarnje usklađenosti.

Članak 16.

1. Nadležno tijelo koje postupa u skladu s ovom Uredbom može odbiti dodijeliti izvoznu dozvolu i može poništiti, suspendirati, izmijeniti ili opozvati izvoznu dozvolu koju je već dodijelilo. Ako nadležno tijelo odbije, poništi, suspendira, znatno ograniči ili opozove izvoznu dozvolu ili ako utvrdi da se predviđeni izvoz ne smije odobriti, o tome obavješćuje nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju te s njima dijeli relevantne informacije. Ako nadležno tijelo države članice suspendira izvoznu dozvolu, na kraju razdoblja suspenzije obavješćuje nadležna tijela država članica i Komisiju o konačnoj procjeni.

2. Nadležna tijela država članica dužna su preispitati odbijanja dozvola o kojima su obaviještena u skladu sa stavkom 1. u roku od tri godine od primitka obavijesti te ih opozvati, izmijeniti ili obnoviti. Nadležna tijela država članica što prije obavješćuju nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju o rezultatima preispitivanja. Odbijanja koja ne budu opozvana ostaju valjana i preispituju se svake tri godine. Tijekom trećeg preispitivanja predmetna država članica dužna je objasniti razloge za zadržavanje tog odbijanja.

3. Nadležno tijelo dužno je bez odgode obavijestiti nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju o svojim odlukama o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom donesenima na temelju članka 7. Te obavijesti sadržavaju sve relevantne informacije, uključujući razvrstavanje robe, njezine tehničke parametre, zemlju odredišta i krajnjeg korisnika.

4. Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se i na dozvole za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći iz članka 13.

5. Prije nego što nadležno tijelo države članice odluči hoće li dodijeliti dozvolu ili zabraniti provoz u skladu s ovom Uredbe, ono ispituje sva valjana odbijanja ili odluke o zabrani provoza robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. koji su doneseni u skladu s ovom Uredbom kako bi se utvrdilo jesu li nadležna tijela neke druge države članice odbila dozvolu ili provoz za u osnovi istovjetnu transakciju. Potom se savjetuje s nadležnim tijelima država članica koje su izdale takva odbijanja ili takve odluke o zabrani provoza kako je predviđeno stavcima 1., 3. i 4. ovog članka.

Nadležno tijela država članica s kojima se savjetovalo u roku od 10 radnih dana obznanjuju smatraju li transakciju o kojoj je riječ u osnovi istovjetnom transakcijom. Ako se u roku od 10 radnih dana na primi nikakva reakcija, zaključuje se da nadležna tijela država članica transakciju o kojoj je riječ ne smatraju u osnovi istovjetnom transakcijom.

Ako je za ispravnu ocjenu transakcije o kojoj je riječ potrebno više informacija, nadležna tijela predmetnih država članica dogovaraju produljenje toga desetodnevnog razdoblja. Međutim, produljenje ne smije premašiti 30 radnih dana.

Ako nakon takvih savjetovanja nadležno tijelo odluči dodijeliti dozvolu ili dopustiti provoz, o tome obavješćuje nadležna tijela drugih država članica i Komisiju te im dostaviti sve relevantne informacije za objašnjenje odluke.

6. Sve obavijesti potrebne u skladu s ovim člankom daju se s pomoću sigurnih elektroničkih sredstava, uključujući sustav iz članka 23. stavka 6.

7. Sve informacije razmijenjene u skladu s ovim člankom moraju biti u skladu s člankom 23. stavkom 5. povezanima s povjerljivosti takvih informacija.







POGLAVLJE IV.

IZMJENA POPISÂ ROBE S DVOJNOM NAMJENOM I ODREDIŠTÂ

Članak 17.

1. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 18. radi izmjene popisa robe s dvojnom namjenom utvrđenih u prilozima I. i IV., kako slijedi: (a) popis robe s dvojnom namjenom utvrđen u Prilogu I. mijenja se u skladu s relevantnim dužnostima i obvezama te svakom njihovom izmjenom koje su države članice i, ako je primjenjivo, Unija prihvatile kao članice međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom relevantnih međunarodnih ugovora; (b) ako se izmjena Priloga I. odnosi na robu s dvojnom namjenom koja je navedena i u Prilogu II. ili Prilogu IV., ti se prilozi na odgovarajući način mijenjaju.

2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 18. radi izmjene Priloga II. uklanjanjem određene robe i dodavanjem ili uklanjanjem odredišta iz područja primjene tih općih izvoznih dozvola Unije uz savjetovanje s koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom osnovanom u skladu s člankom 24. i uzimajući u obzir obveze i dužnosti iz relevantnih režima za neširenje oružja i aranžmana za kontrolu izvoza, kao što su izmjene kontrolnih popisa, te relevantnih geopolitičkih zbivanja. Ako je zbog krajnje hitnih razloga potrebno ukloniti pojedina odredišta iz područja primjene opće izvozne dozvole Unije, na delegirane akte donesene na temelju ovog stavka primjenjuje se postupak predviđen u članku 19.

Članak 18.

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 17. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 9. rujna 2021. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 17. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg datuma navedenog u odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6. Delegirani akt donesen na temelju članka 17. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ne dostave primjedbe na njega ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 19.

1. Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen prigovor u skladu sa stavkom 2. Prilikom priopćenja delegiranog akta Europskom parlamentu i Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

2. Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 6. U takvom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Europski parlament ili Vijeće priopće svoju odluku o podnošenju prigovora.

Članak 20.

Popis robe s dvojnom namjenom iz Priloga IV., koji čini podskup Priloga I., ažurira se uzimajući u obzir članak 36. UFEU-a, i to s obzirom na interese država članica u pogledu javnog poretka i javne sigurnosti.







POGLAVLJE V.

CARINSKI POSTUPCI

Članak 21.

1. Pri obavljanju formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom u carinskom uredu odgovornom za obradu izvozne deklaracije, izvoznik je dužan predočiti dokaz da su dobivene sve potrebne izvozne dozvole.

2. Od izvoznika se može zahtijevati prijevod svih dokumenata predočenih kao dokaz na službeni jezik države članice u kojoj je izvozna deklaracija predočena.

3. Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su joj dane na temelju Carinskog zakonika Unije i u skladu s njime, država članica također može, za razdoblje koje ne premašuje razdoblja navedena u stavku 4., suspendirati postupak izvoza sa svojeg državnog područja ili, ako je potrebno, na drugi način spriječiti da roba s dvojnom namjenom koja jest ili nije obuhvaćena valjanom izvoznom dozvolom napusti Uniju preko njezinog državnog područja ako ima: (a) razloga za sumnju da: i. pri dodjeljivanju dozvole nisu uzete u obzir relevantne informacije; ili ii. okolnosti su se bitno promijenile od dodjele dozvole; ili (b) relevantne informacije u pogledu moguće primjene mjera iz članka 4. stavka 1.

4. U slučajevima iz stavka 3. ovog članka država članica iz tog stavka savjetuje se bez odgode s nadležnim tijelom države članice koja je dodijelila izvoznu dozvolu ili koje može djelovati u skladu s člankom 4. stavkom 1. kako bi nadležno tijelo moglo poduzeti radnje u skladu s člankom 4. stavkom 1. ili člankom 16. stavkom 1. Ako to nadležno tijelo odluči zadržati dozvolu ili ne djelovati u skladu s člankom 4. stavkom 1., odgovara u roku od 10 radnih dana, što se na njegov zahtjev u iznimnim okolnostima može produljiti na 30 radnih dana. U tom se slučaju, ili ako odgovor nije zaprimljen u roku od 10 odnosno 30 radnih dana, roba s dvojnom namjenom odmah pušta. Nadležno tijelo države članice koja je dodijelila dozvolu obavješćuje nadležna tijela ostalih država članica i Komisiju.

5. Komisija može u suradnji s državama članicama izraditi smjernice za potporu međuagencijskoj suradnji između tijela za licenciranje i carinskih tijela.

Članak 22.

1. Države članice mogu odrediti da se carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom mogu obavljati samo u carinskim uredima koji su za to ovlašteni.

2. Države članice koje iskoriste mogućnost iz stavka 1. dužne su obavijestiti Komisiju o propisno ovlaštenim carinskim uredima. Komisija navedene informacije objavljuje u seriji C Službenog lista Europske unije .







POGLAVLJE VI.

ADMINISTRATIVNA SURADNJA, PROVEDBA I IZVRŠAVANJE

Članak 23.

1. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o zakonima i drugim propisima donesenima u okviru provedbe ove Uredbe, uključujući sljedeće: (a) popis nadležnih tijela država članica ovlaštenih za: — dodjelu izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom, — dodjelu dozvola na temelju ove Uredbe za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći, — zabranu provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije na temelju ove Uredbe; (b) mjere iz članka 25. stavka 1. Komisija je te informacije prosljeđuje ostalim državama članicama i objavljuje ih u seriji C Službenog lista Europske unije.

2. Države članice, u suradnji s Komisijom, poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi uspostavile izravnu suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela radi poboljšanja učinkovitosti režima Unije za kontrolu izvoza te kako bi se osigurali dosljedna i učinkovita provedba te dosljedno i učinkovito izvršavanje kontrola u cijelom carinskom području Unije. Razmjena informacija može obuhvaćati: (a) relevantne podatke o licenciranju za svaku izdanu dozvolu (npr. vrijednost i vrste licenci te povezana odredišta, broj korisnika općih dozvola); (b) dodatne informacije povezane s primjenom kontrola, uključujući informacije o primjeni kriterija iz članka 15. stavka 1., broj subjekata s unutarnjim programom usklađenosti i, ako su dostupni, podatke o izvozu robe s dvojnom namjenom obavljenom u ostalim državama članicama; (c) informacije o analizi temeljnih dodavanja ili planiranih dodavanja nacionalnim kontrolnim popisima u skladu s člankom 9.; (d) informacije povezane s izvršavanjem kontrola, uključujući revizije koje se temelje na riziku, detalje o izvoznicima kojima je uskraćeno pravo na upotrebu nacionalne opće izvozne dozvole ili opće izvozne dozvole Unije te, ako je dostupno, o broju prekršaja, zapljena i primjeni drugih sankcija; (e) podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti javne nabave i, ako su dostupni, o prijevoznim rutama.

3. Razmjena podataka o licenciranju provodi se najmanje jednom godišnje u skladu sa smjernicama koje sastavlja koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom osnovana u skladu s člankom 24. i uz uzimanje u obzir pravnih zahtjeva povezanih sa zaštitom osobnih podataka, komercijalno osjetljivih podataka ili zaštićenih obrambenih, vanjskopolitičkih podataka ili podataka o nacionalnoj sigurnosti.

4. Države članice i Komisija redovno ispituju provedbu članka 15. na temelju informacija podnesenih u skladu s ovom Uredbom i analiza tih podataka. Svi sudionici tih razmjena poštuju povjerljivost tih rasprava.

5. mutatis mutandis . Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 ( 2 ), a posebno njezine odredbe o povjerljivosti informacija, primjenjuje se

6. Komisija razvija siguran i kodiran sustav uz savjetovanje s koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom osnovanom na temelju članka 24., radi podrške izravnoj suradnji i razmjeni informacija između nadležnih tijela država članica i, prema potrebi, Komisije. Komisija taj sustav, ako je to izvodljivo, povezuje s elektroničkim sustavima dodjele dozvola u domeni nadležnih tijela država članica u mjeri u kojoj je to potrebno u svrhu olakšavanja te izravne suradnje i razmjene informacija. Europski parlament obavješćuje se o proračunu sustava te o njegovu razvoju i funkcioniranju

7. Obrada osobnih podataka odvija se u skladu s pravilima utvrđenima u uredbama (EU) 2016/679 i (EU) 2018/1725.

Članak 24.

1. Uspostavlja se koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje svojeg predstavnika u toj skupini. Koordinacijska skupina proučava sva pitanja koja se odnose na primjenu ove Uredbe, koja može postaviti predsjednik ili predstavnik pojedine države članice.

2. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima, pružateljima tehničke pomoći i drugim relevantnim dionicima na koje se odnosi ova Uredba.

3. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom uspostavlja, prema potrebi, tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije utvrđenih u Prilogu I. Tehničke stručne skupine savjetuju se, prema potrebi, s izvoznicima, brokerima, pružateljima tehničke pomoći i drugim relevantnim dionicima na koje se odnosi ova Uredba.

4. Komisija podupire program Unije za jačanje kapaciteta za licenciranje i izvršavanje, pa i razvijanjem, u suradnji s koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom, zajedničkog programa za osposobljavanje službenika država članica.

Članak 25.

1. Svaka država članica poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje ove Uredbe. Osobito, utvrđuje sankcije koje se primjenjuju na kršenja odredaba ove Uredbe ili odredaba donesenih za njezinu provedbu. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

2. Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom uspostavlja mehanizam za koordinaciju izvršavanja radi podupiranja razmjene informacija i izravne suradnje između nadležnih tijela i tijela za izvršavanje država članica („mehanizam za koordinaciju izvršavanja”). U okviru mehanizma za koordinaciju izvršavanja države članice i Komisija razmjenjuju relevantne informacije, ako su dostupne, uključujući one o primjeni, prirodi i učinku tih mjera, poduzetih na temelju stavka 1., o izvršavanju primjera najbolje prakse i nedozvoljenom izvozu robe s dvojnom namjenom i/ili povredama ove Uredbe i/ili relevantnog nacionalnog zakonodavstva.

U okviru mehanizma za koordinaciju izvršavanja države članice i Komisija razmjenjuju i informacije o primjerima najbolje prakse nacionalnih tijela za izvršavanje u pogledu revizija koje se temelje na riziku, otkrivanja i progona nedozvoljenog izvoza robe s dvojnom namjenom i/ili drugih mogućih povreda ove Uredbe i/ili relevantnog nacionalnog zakonodavstva.

Razmjena informacija u okviru mehanizma za koordinaciju izvršavanja je povjerljiva.







POGLAVLJE VII.

TRANSPARENTNOST, KONTAKT, PRAĆENJE, PROCJENA

Članak 26.

1. Komisija i Vijeće, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe stavljaju na raspolaganje smjernice i/ili preporuke za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Pružanje smjernica i/ili preporuka za najbolju praksu izvoznicima, brokerima i pružateljima tehničke pomoći odgovornost je država članica u kojima oni imaju boravište ili poslovni nastan. U tim smjernicama i/ili preporukama za najbolju praksu posebno se uzimaju u obzir informacijske potrebe MSP-ova.

2. Komisija, uz savjetovanje s koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom, dostavlja godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe te o aktivnostima, ispitivanjima i savjetovanju koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom. To je godišnje izvješće javno.

Godišnje izvješće obuhvaća informacije o dozvolama (posebno o broju i vrijednosti po vrstama robe i po odredištima na razini Unije i država članica), odbijanjima i zabranama na temelju ove Uredbe. Godišnje izvješće obuhvaća i informacije o administraciji (posebno o aktivnostima zapošljavanja, usklađenosti i kontakta, namjenskim alatima za licenciranje ili klasificiranje) te o izvršavanju kontrola (posebno o broju povreda i kaznama).

Kad je riječ o robi za kibernadzor, godišnje izvješće obuhvaća konkretne informacije o dozvolama, a posebno o broju zaprimljenih zahtjeva po pojedinačnoj robi, državi članici izdavanja i odredištima na koja se ti zahtjevi odnose, te o odlukama donesenima o tim zahtjevima.

Informacije sadržane u godišnjem izvješću predstavljaju se u skladu s načelima iz stavka 3.

Komisija i Vijeće stavljaju na raspolaganje smjernice o metodologiji za prikupljanje i obradu podataka za pripremu godišnjeg izvješća, uključujući utvrđivanje vrsta robe i dostupnost podataka o izvršavanju.

3. Države članice Komisiji dostavljaju sve odgovarajuće informacije za pripremu izvješća uz uzimajući u obzir pravne zahtjeve povezane sa zaštitom osobnih podataka, komercijalno osjetljivih informacija ili zaštićenih obrambenih, vanjskopolitičkih informacija ili informacija o nacionalnoj sigurnosti. Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća ( 3 ) o europskoj statistici primjenjuje se na informacije razmijenjene ili objavljene na temelju ovog članka.

4. Komisija između 10. rujna 2026. i 10. rujna 2028. provodi procjenu ove Uredbe i dostavlja glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Nakon 10. rujna 2024. Komisija provodi evaluaciju stavka 5. te izvješćuje Europski parlament, Vijeće i Europski gospodarski i socijalni odbor o glavnim zaključcima.







POGLAVLJE VIII.

KONTROLNE MJERE

Članak 27.

1. Izvoznici robe s dvojnom namjenom vode detaljne registre ili evidenciju svojeg izvoza, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom na snazi u predmetnoj državi članici. Takvi registri ili evidencija posebno uključuju komercijalne isprave kao što su fakture, manifesti te prijevozni i ostali otpremni dokumenti koji sadržavaju dostatne informacije kojima se može utvrditi sljedeće: (a) opis robe s dvojnom namjenom; (b) količina robe s dvojnom namjenom; (c) ime i adresa izvoznika i primatelja; (d) ako je poznato, krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

2. U skladu s nacionalnim pravom ili praksom na snazi u predmetnoj državi članici, brokeri i pružatelji tehničke pomoći dužni su voditi registre ili evidenciju za brokerske usluge ili tehničku pomoć kako bi na zahtjev mogli dokazati opis robe s dvojnom namjenom koja je podlijegala brokerskim uslugama ili tehničkoj pomoći, razdoblje tijekom kojega je roba podlijegala takvim uslugama, odredište i robe te države na koje se te usluge odnose.

3. Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje pet godina od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge ili tehnička pomoć. Na zahtjev se dostavljaju nadležnom tijelu.

4. Dokumenti i evidencija o prijenosima unutar Unije robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. čuvaju se najmanje tri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je prijenos izvršen i na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu države članice iz koje je navedena roba prenesena.

Članak 28.

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, svaka država članica poduzima sve potrebne mjere kako bi svojim nadležnim tijelima dopustila sljedeće:

(a) prikupljanje informacija o svakoj narudžbi ili transakciji koja uključuje robu s dvojnom namjenom;

(b) utvrđivanje toga primjenjuju li se pravilno mjere za kontrolu izvoza, što konkretno može uključivati pravo pristupa u prostorije osoba koje zanima određena izvozna transakcija, brokera koji pružaju brokerske usluge u okolnostima iz članka 6. ili pružatelja tehničke pomoći koji svoju djelatnost obavljaju u okolnostima iz članka 8.







POGLAVLJE IX.

SURADNJA S TREĆIM ZEMLJAMA

Članak 29.

1. Komisija i države članice, ako je to prikladno, održavaju dijaloge s trećim zemljama radi promicanja globalne konvergencije kontrola.

Dijalozima se može podupirati redovna i recipročna suradnja s trećim zemljama, uključujući razmjenu informacija i najbolje prakse kao i izgradnju kapaciteta i kontakt s trećim zemljama. Dijalozima se može poticati i podvrgavanje trećih zemalja čvrstim kontrolama izvoza koje su osmišljene u okviru multilateralnih režima za kontrolu izvoza kao model za najbolju međunarodnu praksu.

2. Ne dovodeći u pitanje odredbe sporazuma ili protokola o međusobnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima koji su sklopljeni između Unije i trećih zemalja, Vijeće može ovlastiti Komisiju da pregovara s trećim zemljama o sporazumima kojima se predviđa međusobno priznavanje kontrola izvoza robe s dvojnom namjenom obuhvaćene ovom Uredbom.

Ti se pregovori vode u skladu s postupcima utvrđenima u članku 207. stavku 3. UFEU-a i u Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, ovisno o slučaju.







POGLAVLJE X.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 30.

Ova Uredba primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Delegiranu odluku Komisije od 15. rujna 2015. o dopuni Odluke br. 1104/2011/EU.

Članak 31.

Uredba (EZ) br. 428/2009 stavlja se izvan snage.

Međutim, za zahtjeve predane prije 9. rujna 2021. i dalje se primjenjuju relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 428/2009.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VI.

Članak 32.

Ova Uredba stupa na snagu devedesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

▼M1









PRILOG I.

POPIS ROBE S DVOJNOM NAMJENOM IZ ČLANKA 3. OVE UREDBE

Popisom robe s dvojnom namjenom sadržanim u ovom Prilogu provode se međunarodno dogovoreni nadzori robe s dvojnom namjenom, uključujući Australsku skupinu ( 4 ), Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR) ( 5 ), Skupinu nuklearnih dobavljača (NSG) ( 6 ), Wassenaarski aranžman ( 7 ) i Konvenciju o kemijskom oružju (CWC) ( 8 ).

SADRŽAJ Dio I. Opće napomene, pokrate, kratice i definicije Dio II. – kategorija 0. Nuklearni materijali, postrojenja i oprema Dio III. – kategorija 1. Posebni materijali i srodna oprema Dio IV. – kategorija 2. Obrada materijala Dio V. – kategorija 3. Elektronika Dio VI. – kategorija 4. Računala Dio VII. – kategorija 5. Telekomunikacije i „sigurnost informacija” Dio VIII. – kategorija 6. Senzori i laseri Dio IX. – kategorija 7. Navigacija i avionika Dio X. – kategorija 8. Pomorstvo Dio XI. – kategorija 9. Zračni i svemirski prostor i pogonski sustavi

DIO I.

Opće napomene, pokrate, kratice i definicije

OPĆE NAPOMENE UZ PRILOG I.

1. Za nadzor robe koja je namijenjena ili preinačena za vojnu upotrebu vidjeti odgovarajući popis nadzirane robe vojne namjene koji vode pojedine države članice EU-a. Upućivanja u ovom Prilogu u kojima se navodi „VIDJETI I POPIS ROBE VOJNE NAMJENE” odnose se na iste popise.

2. Predmet nadzora sadržanih u ovom Prilogu ne bi trebalo ukinuti izvozom bilo kojih roba koje se ne nadziru (uključujući i tvorničko postrojenje) koje sadržavaju jednu ili više nadziranih komponenti ako su nadzirana komponenta ili komponente glavni element tih roba i moguće ih je ukloniti ili upotrijebiti u druge svrhe.

VAŽNA NAPOMENA: Pri procjeni treba li nadziranu komponentu ili komponente smatrati glavnim elementom potrebno je odvagnuti čimbenike količine, vrijednosti i upotrijebljenog tehnološkog znanja te ostale posebne okolnosti zbog kojih bi nadzirana komponenta ili komponente mogle postati glavnim elementom nabavljene robe.

3. Roba navedena u ovom Prilogu uključuje novu i rabljenu robu.

4. U nekim slučajevima kemikalije su navedene nazivom i CAS brojem. Popis se odnosi na kemikalije iste strukturne formule (uključujući hidrate) bez obzira na naziv ili CAS broj. CAS brojevi prikazani su kako bi se lakše identificirala određena kemikalija ili smjesa bez obzira na nomenklaturu. CAS brojevi ne mogu se upotrebljavati kao jedino sredstvo identifikacije jer neki oblici navedenih kemikalija imaju drukčije CAS brojeve, a i smjese koje sadržavaju navedenu kemikaliju mogu imati druge CAS brojeve.

NAPOMENA O NUKLEARNOJ TEHNOLOGIJI (NNT)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorije 0.)

„Tehnologija” izravno povezana s bilo kojom robom nadziranom u kategoriji 0. nadzire se u skladu s odredbama kategorije 0.

„Tehnologija” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se odnosi na robu koja se ne nadzire.

Odobravanjem robe za izvoz odobrava se i izvoz istom krajnjem korisniku minimalne „tehnologije” potrebne za instalaciju, rad, održavanje i popravak robe.

Nadzor prijenosa „tehnologije” ne odnosi se na informacije „u javnom vlasništvu” ili na „temeljna znanstvena istraživanja”.

NAPOMENA O TEHNOLOGIJI OPĆENITO (NTO)

(Tumačiti zajedno s odjeljkom E kategorija od 1. do 9.)

Izvoz „tehnologije” koja je „potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” robe nadzirane u kategorijama od 1. do 9. nadzire se u skladu s odredbama kategorija od 1. do 9.

„Tehnologija” koja je „potrebna” za „razvoj”, „proizvodnju” ili „upotrebu” nadzirane robe ostaje pod nadzorom čak i kad se odnosi na robu koja se ne nadzire.

Nadzor se ne odnosi na onu „tehnologiju” koja je minimalno potrebna za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak one robe koja se ne nadzire ili čiji je izvoz odobren.

Napomena: To se ne odnosi na „tehnologiju” navedenu u 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. i 8E002.b.

Nadzori prijenosa „tehnologije” ne primjenjuju se na informacije „u javnom vlasništvu”, na „temeljna znanstvena istraživanja” ni na minimum informacija potrebnih za prijavu patenata.

NAPOMENA O NUKLEARNOM SOFTVERU (NNS)

(Ova napomena ima prednost pred svakim nadzorom u okviru odjeljka D kategorije 0.)

Odjeljkom D kategorije 0 ovog popisa ne nadzire se „softver” koji je minimalni „kod objekta” potreban za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak one robe čiji je izvoz odobren.

Odobravanjem robe za izvoz također se odobrava i izvoz istom krajnjem korisniku minimalnog „koda objekta” potrebnog za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak robe.

Napomena: Napomena o nuklearnom softveru ne odnosi se na „softver” određen u drugom dijelu kategorije 5. („Sigurnost informacija”).

NAPOMENA O SOFTVERU OPĆENITO (NSO)

(Ova napomena ima prednost pred svakim nadzorom u okviru odjeljka D kategorija 1. do 9.)

Kategorijama 1. do 9. iz ovog popisa ne nadzire se „softver” koji je bilo što od sljedećeg:

a. općenito dostupan javnosti zbog sljedećih razloga: 1. prodaje se iz zaliha u maloprodaji, bez ograničenja, na sljedeće načine: a. transakcije preko prodajnog pulta; b. kataloška prodaja; c. elektroničke transakcije ili d. transakcije telefonskim pozivom; i 2. namijenjen je za korisničku instalaciju bez značajnije dodatne podrške dobavljača; Napomena: Unos a. Napomene o softveru općenito ne odnosi se na „softver” određen u drugom dijelu kategorije 5. („Sigurnost informacija”).

b. „u javnom vlasništvu”ili

c. minimalni „kod objekta” potreban za instalaciju, rad, održavanje (provjeru) ili popravak one robe čiji je izvoz odobren.

Napomena : Unos c. Napomene o softveru općenito ne odnosi se na „softver” određen u drugom dijelu kategorije 5. („Sigurnost informacija”).

OPĆA NAPOMENA O „SIGURNOSTI INFORMACIJA” (ONSI)

Proizvode ili funkcije za „sigurnost informacija” trebalo bi razmatrati na temelju odredaba iz dijela 2. kategorije 5., čak i ako su to komponente, „softver” ili funkcije drugih proizvoda.

UREDNIČKA PRAKSA U SLUŽBENOM LISTU EUROPSKE UNIJE

U skladu s pravilima utvrđenima u Međuinstitucijskom stilskom priručniku, za tekstove na engleskom jeziku koje objavljuje Službeni list Europske unije:

— za odvajanje cijelih brojeva od decimala upotrebljava se zarez,

— cijeli brojevi navedeni su u skupovima po tri broja, a svaki skup odvojen je razmakom.

Tekst reproduciran u ovom Prilogu slijedi prethodno opisanu praksu.

POKRATE I KRATICE UPOTRIJEBLJENI U OVOM PRILOGU

Za pokrate i kratice koje se upotrebljavaju kao definirani izrazi pogledati „Definicije izraza koji se upotrebljavaju u ovom Prilogu”.







POKRATE I KRATICE ABEC Odbor inženjera prstenastih ležajeva ABMA Američko udruženje proizvođača ležajeva ADC Analogno-digitalni pretvarač AGMA Američko udruženje proizvođača prijenosnih mehanizama AHRS Referentni sustavi za pozicioniranje i smjer AISI Američki institut za željezo i čelik ALE Epitaksija atomskog sloja ALU Aritmetička logička jedinica ANSI Američki institut za nacionalne norme APP Korigirana najveća učinkovitost APU Pomoćni uređaj za napajanje ASTM Američko društvo za testiranje i materijale ATC Kontrola zračnog prometa BJT Bipolarni spojni tranzistori BPP Umnožak parametra snopa zraka BSC Kontroler bazne stanice CAD Projektiranje s pomoću računala CAS Referentna arhiva za kemiju i primijenjenu kemiju CCD Poluvodički slikovni senzor CDU Jedinica za upravljanje i prikaz CEP Vjerojatnost kružne pogreške CMM Koordinatni mjerni uređaj CMOS Komplementarni metalnooksidni poluvodič CNTD Termalno nanošenje kontroliranom nukleacijom CPLD Složeni programirljivi logički uređaj CPU Središnja procesorska jedinica CVD Taloženje kemijskim parama CW Kemijsko ratovanje CW (za lasere) Kontinuirani val DAC Digitalno-analogni pretvarač DANL Prikazana prosječna razina šuma DBRN Navigacija s referentnom bazom podataka DDS Uređaj za direktnu digitalnu sintezu DMA Dinamička mehanička analiza DME Oprema za mjerenje udaljenosti DMOSFET Difuzni metalnooksidni poluvodički tranzistor s efektom polja DS Usmjereno solidificiran EB Eksplozivni most EB-PVD Fizičko taloženje para elektronskim snopom EBW Žica eksplozivnog mosta ECM Elektrokemijska strojna obrada EDM Strojevi na principu pražnjenja električnog naboja EFI Eksplozivni folijski inicijatori EIRP Efektivna izotropno izračena snaga EMP Elektromagnetski impuls ENOB Efektivni broj bitova ERF Elektroreološka završna obrada ERP Efektivna izračena snaga ESD Elektrostatičko pražnjenje ETO Emiter s mehanizmom za isključivanje ETT Tiristor s električnim okidanjem EU Europska unija EUV Ekstremna ultraljubičasta FADEC Potpuno digitalno upravljanje motorom FFT Brzi Fourierov transform FPGA Programirljivi logički sklopovi FPIC Programirljivi sklop međuveza FPLA Programirljivo logičko polje FPO Operacija s pomičnim zarezom FWHM Puna širina na polovini visine GLONASS Globalni navigacijski satelitski sustav GNSS Globalni navigacijski satelitski sustav GPS Globalni sustav za pozicioniranje GSM Globalni sustav za mobilne komunikacije GTO Tiristor s mehanizmom za isključivanje HBT Hetero-bipolarni tranzistori HDMI Multimedijsko sučelje visoke definicije HEMT Tranzistor s visokom pokretljivošću elektrona ICAO Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo IEC Međunarodna elektrotehnička komisija IED Improvizirana eksplozivna naprava IEEE Institut inženjera elektrotehnike i elektronike IFOV Trenutačno pregledno polje IGBT Bipolarni tranzistor s izoliranim vratima IGCT Tiristor s integriranim vratima IHO Međunarodna hidrografska organizacija ILS Sustav za instrumentalno slijetanje IMU Inercijska mjerna jedinica INS Inercijski navigacijski sustav IP Internetski protokol IRS Inercijski referentni sustav IRU Inercijska referentna jedinica ISA Međunarodna standardna atmosfera ISAR Radar s inverznim sintetičkim otvorom ISO Međunarodna organizacija za normizaciju ITU Međunarodna telekomunikacijska unija JT Joule-Thomson LIDAR Detekcija svjetlosti i patroliranje LIDT Prag osjetljivosti optičkih komponenti na oštećenja uzrokovana djelovanjem laserske zrake LOA Ukupna duljina LRU Jedinica zamjenjiva u linijskom održavanju LTT Tiristor sa svjetlosnim okidanjem MLS Mikrovalni sustavi za slijetanje MMIC Monolitni mikrovalni integrirani sklop MOCVD Taloženje para metalnoorganskih kemikalija MOSFET Metalnooksidni poluvodički tranzistor s efektom polja MPM Mikrovalni modul snage MRF Magnetoreološka završna obrada MRF Minimalna veličina razlučive značajke MRI Magnetska rezonancija MTBF Srednje vrijeme između kvarova MTTF Srednje vrijeme do kvara NA Numerički otvor NDT Ispitivanje bez razaranja NEQ Neto količina eksploziva NIJ Nacionalni institut za pravosuđe OAM Rad, administriranje ili održavanje OSI Međupovezivanje otvorenih sustava PAI Poliamid-imidi PAR Radar za precizno približavanje PCL Pasivna koherentna lokacija PDK Alat za projektiranje postupka PIN Osobni identifikacijski broj PMR Privatna pokretna radiomreža PVD Fizičko taloženje pare ppm Dijelova na milijun QAM Kvadraturno-amplitudna modulacija QE Kvantna učinkovitost RAP Reaktivne atomske plazme RF Radiofrekvencija rms Kvadratna srednja vrijednost RNC Kontroler radiomreže RNSS Regionalni navigacijski satelitski sustav ROIC Integrirani sklopovi za čitanje podataka S-FIL „Step and flash” tiskarska litografija SAR Radar sa sintetičkim otvorom SAS Sonar sa sintetiziranom slikom SC Monokristal SCR Silicijev usmjerivač SFDR Dinamički opseg bez smetnji SHPL Laser izuzetno velike snage SLAR Radar nošen na boku letjelice SOI Silicij na izolatoru SQUID Supravodljivi kvantni interferentni uređaj SRA Sklop zamjenjiv u radionici SRAM Memorija s nasumičnim pristupom SSB Jednobočni pojas SSR Sekundarni nadzorni radar SSS Bočni sonar TIR Ukupno navedeno očitanje TVR Naponski odziv predajnika u Jedinica atomske mase UPR Jednosmjerna ponovljivost pozicioniranja UTS Granična vlačna čvrstoća UV Ultraljubičasto VJFET Vertikalno spojni tranzistori s efektom polja VOR Domet visoke frekvencije u svim smjerovima WHO Svjetska zdravstvena organizacija WLAN Lokalna bežična mreža

DEFINICIJE IZRAZA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U OVOM PRILOGU

Definicije pojmova u ‚polunavodnicima’ navedene su u tehničkoj napomeni za relevantnu robu.

Definicije pojmova u „dvostrukim navodnicima” sljedeće su:

VAŽNA NAPOMENA: U zagradama iza definiranog pojma navedene su referentne kategorije.

„Točnost” (2., 3., 6., 7., 8.), obično mjerena kao netočnost, znači najveće pozitivno ili negativno odstupanje navedene vrijednosti od prihvaćene standardne ili stvarne vrijednosti.

„Aktivni sustavi za kontrolu leta” (7.) sustavi su čija je funkcija sprječavanje nedozvoljenih kretnji „zrakoplova” i projektila ili strukturnih opterećenja samostalnom obradom izlaznih signala iz više senzora, koji potom daju potrebne preventivne komande radi automatske kontrole.

„Aktivni piksel” (6.) najmanji je (pojedinačni) element poluvodičkog polja koji ima funkciju fotoelektričnog prijenosa kad je izložen svjetlosnom (elektromagnetskom) zračenju.

„Korigirana najveća učinkovitost” (4.) korigirana je najveća brzina kojom „digitalna računala” izvode 64-bitna ili veća zbrajanja i množenja s pomičnim zarezom i koja je izražena u ponderiranim teraflopsima (WT) u jedinicama od 1012 korigiranih operacija s pomičnim zarezom u sekundi.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti kategoriju 4., tehnička napomena.

„Zrakoplov” (1., 6., 7., 9.) znači zračno vozilo s fiksnim krilima, krilima promjenjive geometrije, rotirajućim krilima (helikopter), zakretnim rotorom ili zakretnim krilom.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „civilni zrakoplov”.

„Zračni brod” (9.) znači motorno zračno vozilo koje se održava u letu s pomoću plina (uglavnom helija, prethodno vodika) koji je lakši od zraka.

„Sve raspoložive kompenzacije” (2.) znači da su razmotrena sva provediva mjerenja raspoloživa proizvođaču kako bi sveo na najmanju moguću mjeru sve sistematske pogreške pozicioniranja za određeni model alatnog stroja ili pogreške mjerenja za određeni koordinatni mjerni uređaj.

„Dodijeljen od ITU-a” (3., 5.) znači dodjela frekvencijskih pojaseva u skladu s važećim izdanjem radijskih propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) za primarne, dozvoljene i sekundarne usluge.

VAŽNA NAPOMENA: Dodatne i alternativne dodjele nisu uključene.

„Odstupanje od kutnog položaja” (2.) znači najveća razlika između kutnog položaja i stvarnog, s velikom točnošću izmjerenog kutnog položaja nakon što je stolni držač predmeta koji se obrađuje zakrenut iz svojeg početnog položaja.

„Nasumični hod kuta” (7.) znači nakupljanje kutne pogreške tijekom vremena zbog bijelog šuma kutne brzine (IEEE STD 528-2001).

„APP” (4.) je ekvivalent za „korigiranu najveću učinkovitost”.

„Asimetrični algoritam” (5.) znači kriptografski algoritam koji upotrebljava različite, matematički povezane ključeve za šifriranje i dešifriranje.

VAŽNA NAPOMENA: Uobičajena je upotreba „asimetričnih algoritama” upravljanje ključem.

„Autentifikacija” (5.) znači provjera identiteta korisnika, postupka ili uređaja, često kao preduvjet odobravanju pristupa resursima u informacijskom sustavu. Ona uključuje provjeru podrijetla ili sadržaja poruke ili drugih informacija te sve aspekte kontrole pristupa kada nema šifriranja datoteka ili teksta osim kako je izravno povezano sa zaštitom lozinki, osobnih identifikacijskih brojeva (PIN-ovi) ili sličnih podataka kako bi se spriječio neovlašten pristup.

„Prosječna izlazna snaga” (6.) znači ukupna izlazna energija „lasera” u džulima podijeljena s razdobljem u kojem je emitiran niz uzastopnih impulsa, u sekundama. Za niz jednako udaljenih impulsa jednaka je ukupnoj izlaznoj energiji „lasera” u jednom impulsu, u džulima, pomnoženoj frekvencijom impulsa „lasera” u Hz.

„Vrijeme zadrške širenja osnovnog logičkog sklopa” (3.) znači vrijednost vremena zadrške širenja koja odgovara osnovnom logičkom sklopu koji se upotrebljava u „monolitnom integriranom sklopu”. Za ‚porodicu’„monolitnih integriranih sklopova” to može biti navedeno kao vrijeme zadrške širenja za tipični logički sklop unutar određene ‚porodice’ ili kao tipično vrijeme zadrške širenja za logički sklop unutar određene ‚porodice’.

Važna napomena 1. „Vrijeme zadrške širenja osnovnog logičkog sklopa” ne smije se zamijeniti s vremenom zadrške ulaza/izlaza složenog „monolitnog integriranog sklopa”.

Važna napomena 2. ‚Porodica’ se sastoji od svih integriranih sklopova na koje se odnosi sve navedeno u nastavku u pogledu njihove proizvodne metodologije i specifikacija, osim njihovih funkcija:

a. zajednička arhitektura hardvera i softvera;

b. zajednička projektna i procesna tehnologija i

c. zajedničke osnovne značajke.

„Temeljna znanstvena istraživanja” (NTO, NNT) znači eksperimentalni ili teorijski rad kojem je cilj prvenstveno prikupljati nova znanja o temeljnim načelima pojava ili činjenicama koje se mogu promatrati, a koji nije prvenstveno usmjeren prema određenoj praktičnoj primjeni ili cilju.

„Bias (sustavno odstupanje)” (akcelerometar) (7.) znači prosječni izlazni podatak mjerača ubrzanja (akcelerometra) u određenom vremenu, mjeren u određenim uvjetima rada, koji nije povezan s ulaznim ubrzanjem ili rotacijom. „Bias (sustavno odstupanje)” je izražen u g ili metrima u sekundi na kvadrat (g ili m/s2). (IEEE Std 528-2001) (mg je jednak 1 × 10–6 g).

„Bias” (sustavno odstupanje) (žiroskop) (7.) znači prosječni izlazni podatak žiroskopa u određenom vremenu, mjeren u određenim uvjetima rada, koji nije povezan s ulaznom rotacijom ili ubrzanjem. „Bias (sustavno odstupanje)” obično je izražen u stupnjevima po satu (°/h). (standard IEEE 528-2001).

„Biološki agensi” (1.) su patogeni ili toksini, selektirani ili izmijenjeni (kao što su promjena čistoće, trajnosti, virulencije, diseminacijskih karakteristika ili otpornosti na UV zračenje) radi stvaranja žrtava među ljudima i životinjama, degradiranja opreme ili oštećenja usjeva ili okoliša.

„Aksijalno zanošenje” (2.) znači aksijalni pomak pri jednom okretu radnog vretena mjereno u ravnini okomitoj na čelnu stranu vretena, u blizini oboda čelne strane vretena (upućivanje na: ISO 230-1:1986, stavak 5.63.).

„CEP” (7.) znači „Vjerojatnost kružne pogreške” pri normalnoj kružnoj distribuciji znači radijus kruga koji sadržava 50 % provedenih individualnih mjerenja ili radijus kruga u kojem je 50 % vjerojatnosti lociranja.

„Kemijski laser” (6.) znači „laser” u kojem se oslobođenom energijom kemijske reakcije proizvodi pobuđeno stanje.

„Kemijska smjesa” (1.) kruti je, tekući ili plinoviti proizvod dobiven od dviju ili više komponenti koje ne djeluju jedna na drugu u uvjetima u kojima je smjesa uskladištena.

„Kontrolni sustavi s kontroliranim kruženjem protiv zaokretnog momenta ili s kružno kontroliranim smjerom” (7.) sustavi su koji upotrebljavaju zrak koji struji preko aerodinamičnih površina kako bi povećali ili obuzdali sile koje površine stvaraju.

„Civilni zrakoplov” (1., 3., 4., 7.) znači „zrakoplov” naveden po oznaci u objavljenim popisima potvrda o sposobnosti za let koje su objavila nadležna tijela civilnog zrakoplovstva jedne ili više država članica EU-a ili države sudionice u Wassenaarskom aranžmanu, koji može letjeti na komercijalnim civilnim domaćim i inozemnim rutama ili za zakonite civilne, privatne ili poslovne potrebe.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „zrakoplov”.

„Upravljački sklop komunikacijskog kanala” (4.) znači fizičko sučelje kojim se nadzire protok sinkronih ili asinkronih digitalnih informacija. To je sklop koji može biti integriran u računalo ili telekomunikacijsku opremu kako bi se osigurao komunikacijski pristup.

„Kompenzacijski sustavi” (6.) sastoje se od primarnog skalarnog senzora, jednog ili više referentnih senzora (npr. vektorski „magnetometri”) i softvera koji omogućuje smanjivanje buke platforme zbog rotacije krutog tijela.

„Kompozit” (1., 2., 6., 8., 9.) znači „matrica” i dodatna faza ili dodatne faze koje se sastoje od čestica, niti, vlakana ili bilo koje njihove kombinacije, koji imaju određenu svrhu ili svrhe.

„III/V spojevi” (3., 6.) znači polikristalni ili binarni odnosno kompleksni monokristalni proizvodi koji sadržavaju elemente iz skupina III.A i V.A Mendeljejevljevog periodnog sustava kemijskih elemenata (npr. galijev arsenid, galij-aluminijev arsenid, indijev fosfid).

„Konturno upravljanje” (2.) znači dva „numerički kontrolirana” gibanja ili više njih koja djeluju u skladu s uputama kojima se određuju sljedeći potreban položaj i potrebne brzine pomaka da se postigne taj položaj. Te brzine pomaka razlikuju se u odnosu jedna na drugu kako bi se dobila željena kontura. (upućivanje na: ISO/DIS 2806 - 1980).

„Kritična temperatura” (1., 3., 5.) (ponekad se naziva temperatura prijenosa) određenog „supervodljivog” materijala znači temperatura pri kojoj materijal gubi sav otpor prema toku istosmjerne električne struje.

„Kriptografska aktivacija” (5.) znači svaka tehnika kojom se posebno aktivira ili omogućuje kriptografska sposobnost proizvoda s pomoću mehanizma koji primjenjuje proizvođač proizvoda, ako je taj mehanizam vezan isključivo uz bilo koje od sljedećeg:

1. jedan proizvod ili

2. jednog kupca, za više proizvoda.

Tehničke napomene:

1. Tehnike i mehanizmi „kriptografske aktivacije” mogu biti primijenjeni kao hardver, „softver” ili „tehnologija”.

2. Mehanizmi za „kriptografske aktivacije” mogu primjerice biti licencijski ključevi na temelju serijskog broja ili instrumenti za provjeru autentičnosti kao što su digitalno potpisani certifikati.

„Kriptografija” (5.) znači disciplina koja utjelovljuje načela, sredstva i metode pretvaranja podataka kako bi se sakrio njihov informacijski sadržaj, spriječilo njihovo neotkriveno mijenjanje ili spriječila njihova neovlaštena upotreba. „Kriptografija” je ograničena na pretvaranje informacija s pomoću jednog ili više ‚tajnih parametara’ (npr. kriptografske varijable) ili pridruženog upravljanja ključem.

Napomene:

1. „Kriptografija” ne uključuje tehnike komprimiranja podataka koji su ‚nepromjenjivi’ ili kodiranja.

2. „Kriptografija” uključuje dešifriranje.

Tehničke napomene:

1. ‚Tajni parametar’: konstanta ili ključ koji se taji od drugih ili se upotrebljava samo unutar skupine.

2. ‚Nepromjenjivi’: algoritam za šifriranje ili kompresiju ne može prihvatiti parametre koji dolaze izvana (npr. kriptografske ili varijable ključa) niti ga može promijeniti korisnik.

„CW laser” (6.) znači „laser” koji proizvodi nominalnu konstantnu izlaznu energiju duže od 0,25 s.

„Odgovor na kiberincidente” (4.) znači postupak razmjene potrebnih informacija o incidentu povezanom s kibersigurnosti s pojedincima ili organizacijama odgovornima za provođenje ili koordinaciju uklanjanja incidenta povezanog s kibersigurnosti.

„Navigacije s referentnom bazom podataka” („DBRN”) (7.) znači sustavi koji upotrebljavaju različite izvore prethodno izmjerenih kartografskih podataka integriranih radi dobivanja točnih navigacijskih podataka u dinamičnim uvjetima. Izvori podataka uključuju batimetrijske karte, zvjezdane karte, gravitacijske karte, magnetske karte ili trodimenzionalne digitalne terenske karte.

„Osiromašeni uranij” (0.) znači uranij s koncentracijom izotopa 235 osiromašenom ispod razine u kojoj se pojavljuje u prirodi.

„Razvoj” (NTO, NNT, sve kategorije) odnosi se na sve faze prije serijske proizvodnje, kao što su: projektiranje, projektno istraživanje, analize projekta, projektni koncepti, sastavljanje i ispitivanje prototipova, pokusni proizvodni planovi, podaci o projektu, postupak pretvaranja projektnih podataka u proizvod, projekt konfiguracije, projekt spajanja, nacrti.

„Difuzijsko spajanje” (1., 2., 9.) znači spajanje u čvrstom stanju najmanje dvaju odvojenih komada metala u jedan komad zajedničke čvrstoće koja je jednaka čvrstoći slabijeg materijala, pri čemu je glavni mehanizam interdifuzija atoma preko sučelja.

„Digitalno računalo” (4., 5.) znači oprema koja može, u obliku jedne ili više odvojenih varijabli, izvoditi sve od navedenog u nastavku:

a. prihvaćati podatke;

b. pohranjivati podatke ili upute u stalne ili promjenjive (ispisne) uređaje za pohranu;

c. obrađivati podatke s pomoću pohranjenog slijeda uputa koje je moguće mijenjati i

d. davati izlazne podatke.

VAŽNA NAPOMENA: Promjene pohranjenog slijeda uputa uključuju zamjenu fiksnih uređaja za pohranu, ali ne i fizičku promjenu ožičenja ili međuspojeva.

„Brzina digitalnog prijenosa” (def) znači ukupna brzina prijenosa bita informacije koja se izravno prenosi bilo kojom vrstom medija.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „ukupna brzina digitalnog prijenosa”.

„Brzina otklona” (žiroskop) (7.) znači komponenta izlaznih podataka žiroskopa koja je funkcionalno neovisna o ulaznoj rotaciji. Izražava se kao kutna brzina. (standard IEEE 528-2001).

„Efektivni gram” (0., 1.) za „posebni fisibilni materijal” znači:

a. za izotope plutonija i uranija-233, masa izotopa u gramima;

b. za uranij obogaćen s 1 posto ili više izotopa uranija-235, masa elementa u gramima pomnožena kvadratom njegova obogaćenja, izražena kao decimalni maseni udio;

c. za uranij obogaćen s manje od 1 posto izotopa uranija-235, masa elementa u gramima pomnožena s 0,0001.

„Elektronički sklop” (2., 3., 4.) znači određeni broj elektroničkih komponenti (tj. ‚elemenata sklopa’, ‚diskretnih komponenti’, integriranih sklopova itd.) koje su zajedno povezane kako bi obavljale posebne funkcije, koje se kao cjelinu može zamijeniti i koje se obično može rastaviti.

Važna napomena 1. ‚Element sklopa’: jedan aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

Važna napomena 2. ‚Diskretna komponenta’: posebno pakiran ‚element sklopa’ s vlastitim vanjskim priključcima.

„Energetski materijali” (1.) znači tvari ili smjese koje kemijski reagiraju tako da oslobađaju energiju potrebnu za njihovu planiranu upotrebu. „Eksplozivi”, „pirotehnika” i „goriva” podrazredi su energetskih materijala.

„Krajnje jedinice” (2.) znači hvataljke, ‚aktivne alatne jedinice’ i svaki drugi alat koji je pričvršćen na osnovnu ploču na kraju radne ruke „robota”.

VAŽNA NAPOMENA: ‚Aktivna alatna jedinica’ znači uređaj kojim se na izratku primjenjuju energija gibanja, procesna energija ili očitavanje.

„Ekvivalentna gustoća” (6.) znači masa optičkog elementa po jedinici optičke površine projicirane na optičku plohu.

„Ekvivalentne norme” (1.) znači usporedive nacionalne ili međunarodne norme koje je priznala jedna ili više država članica EU-a ili država sudionica Wassenaarskog aranžmana i koje se primjenjuju na odgovarajući unos.

„Eksplozivi” (1.) znači čvrste, tekuće ili plinovite tvari ili smjese tvari koje moraju eksplodirati kada se upotrebljavaju kao temeljna punjenja, pojačnici ili glavna punjenja u bojevim glavama, prilikom rušenja i drugim primjenama.

„FADEC sustavi” (9.) znači sustavi potpunog digitalnog upravljanja motorom (Full Authority Digital Engine Control Systems), tj. digitalni elektronički upravljački sustav za plinskoturbinski motor koji može samostalno upravljati motorom u cijelom svojem radnom rasponu od zahtijevanog pokretanja motora do zahtijevanog zaustavljanja motora, u normalnim uvjetima i u uvjetima pogreške.

„Vlaknasti ili filamentni materijali” (0., 1., 8., 9.) uključuju:

a. neprekinute „monofilamente”;

b. neprekinuta „pređa” i „roving”;

c. „vrpce”, tkanine, nasumične rogožine i gajtane;

d. sjeckana vlakna, vlaknasta vlakna i koherentne vlaknaste prekrivače;

e. niti, monokristalne ili polikristalne, bilo koje duljine;

f. pulpu od aromatskih poliamida.

„Integrirani sklop u obliku filma” (3.) znači niz ‚elemenata sklopa’ i metalnih međuspojeva koji je nastao taloženjem debelog ili tankog filma na izolacijsku „podlogu”.

VAŽNA NAPOMENA: ‚Element sklopa’ jedan je aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Sustav fly-by-light” (7.) znači primarni digitalni sustav za kontrolu leta koji upotrebljava povratnu vezu za upravljanje „zrakoplovom” tijekom leta, čije su komande jedinicama/aktivatorima optički signali.

„Sustav fly-by-wire” (7.) znači primarni digitalni sustav za kontrolu leta koji upotrebljava povratnu vezu za upravljanje „zrakoplovom” tijekom leta, čije su komande jedinicama/aktivatorima električni signali.

„Žarišnoravninski niz” (6., 8.) znači linearni ili dvodimenzionalni ravninski sloj ili kombinacija ravninskih slojeva pojedinačnih detektorskih elemenata, s elektronikom za očitanje ili bez nje, koji funkcioniraju u žarišnoj ravnini.

VAŽNA NAPOMENA: To ne treba uključivati skupinu pojedinačnih detektorskih elemenata ili bilo koja dva, tri ili četiri detektorska elementa pod uvjetom da se vremenska zadrška i integracija ne izvode unutar elementa.

„Relativna širina pojasa” (3., 5.) znači „trenutačna širina pojasa” podijeljena središnjom frekvencijom, izražena kao postotak.

„Frekvencijsko skakanje” (5., 6.) znači oblik „proširenog spektra” u kojem se prijenosna frekvencija jednog komunikacijskog kanala mijenja nasumičnim ili pseudonasumičnim slijedom zasebnih koraka.

„Vrijeme promjene frekvencije” (3.) znači vrijeme (tj. kašnjenje) koje je potrebno signalu pri prelasku s početne utvrđene izlazne frekvencije da dosegne jedno od sljedećeg:

a. ± 100 Hz konačne utvrđene izlazne frekvencije manje od 1 GHz; ili

b. ± 0,1 dijela na milijun konačne utvrđene izlazne frekvencije jednake ili veće od 1 GHz.

„Gorivna ćelija” (8.) elektrokemijski je uređaj koji služi za neposrednu konverziju kemijske energije u istosmjernu električnu struju upotrebom goriva iz vanjskog izvora.

„Taljivi” (1.) znači da ga je moguće unakrsno vezati ili dalje polimerizirati (vulkanizirati) upotrebom topline, zračenja, katalizatora itd. ili ga je moguće istopiti bez pirolize (pougljenja).

„Trajni selektori” (5.) znači podaci ili skup podataka koji se odnose na pojedinca (npr. prezime, ime, elektronička pošta, kućna adresa, telefonski broj ili pripadnost skupini).

„Setovi za navođenje” (7.) znači sustavi koji integriraju postupak mjerenja i izračunavanja položaja i brzine vozila (tj. navigaciju) s postupkom izračunavanja i odašiljanja zapovijedi sustavima za kontrolu leta vozila kako bi se ispravila putanja.

„Hibridni integrirani sklop” (3.) znači bilo koja kombinacija integriranog sklopa (integriranih sklopova), ili integriranih sklopova s ,elementima sklopa’ ili ‚diskretnim komponentama’ koje su zajedno povezane kako bi obavljale određene funkcije, i koje imaju sve navedene značajke:

a. sadržavaju barem jedan neučahureni uređaj;

b. povezani su zajedno tipičnim metodama proizvodnje integriranih sklopova;

c. moguće ih je zamijeniti kao cjelinu i

d. obično ih se ne može rastaviti.

Važna napomena 1. ‚Element sklopa’: jedan aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

Važna napomena 2. ‚Diskretna komponenta’: posebno pakiran ‚element sklopa’ s vlastitim vanjskim priključcima.

„Poboljšanje slike” (4.) znači obrada slika koje nose informacije dobivene izvana algoritmima kao što su vremenska kompresija, filtriranje, ekstrakcija, odabir, korelacija, konvolucija ili transformacija između domena (npr. brzi Fourierov transform ili Walsheva transformacija). To ne uključuje algoritme koji upotrebljavaju samo linearnu ili rotacijsku transformaciju jedne slike, kao što je translacija, ekstrakcija značajki, bilježenje ili lažno bojenje.

„Imunotoksin” (1.) je spoj jedne stanice određenog monoklonskog antitijela i „toksina” ili „podjedinice toksina”, koji selektivno djeluje na oboljele stanice.

„U javnom vlasništvu” (NTO, NNT, NSO), kako se ovdje primjenjuje, znači „tehnologija” ili „softver” koji su nakon daljnjeg širenja stavljeni na raspolaganje bez ograničenja (ograničenja zbog autorskih prava ne znače da „tehnologija” ili „softver” nisu „u javnom vlasništvu”).

„Sigurnost informacija” (NSO, ONSI 5.) sva su sredstva i funkcije kojima se osiguravaju dostupnost, povjerljivost ili cjelovitost informacija ili komunikacija, isključujući sredstva i funkcije koji štite od kvarova. To uključuje „kriptografiju”, „kriptografsku aktivaciju”, ‚kriptoanalizu’, zaštitu od kompromitirajućeg odljeva informacija i računalnu sigurnost.

Tehnička napomena:

‚Kriptoanaliza’: analiza kriptografskog sustava ili njegovih ulaznih i izlaznih podataka kako bi se dobile povjerljive varijable ili osjetljivi podaci, uključujući i nekriptirani tekst.

„Trenutačna širina pojasa” (3., 5., 7.) znači širina pojasa kod koje izlazna snaga ostaje konstantno unutar 3 dB bez podešavanja ostalih radnih parametara.

„Izolacija” (9.) se primjenjuje na dijelove raketnog motora, tj. kućište, mlaznicu, uvodnike, obloge kućišta, i uključuje vulkanizirane ili poluvulkanizirane složene gumene ploče koje sadržavaju izolacijski ili vatrostalni materijal. Može se ugraditi i kao navlaka ili zaklopac za smanjenje naprezanja.

„Unutarnja obloga” (9.) pogodna je za povezivanje između čvrstoga goriva i kućišta ili izolacijske obloge. Obično se po unutarnjosti kućišta nanosi vatrostalni ili izolacijski materijal na bazi tekućih polimera, npr. polibutadien s hidroksilnim završecima (HTPB) punjen ugljikom ili drugi polimer uz dodatak vulkanizacijskih agensa.

„Analogno-digitalni pretvarač s razdijeljenim sustavom (ADC)” (3.) znači uređaji koji imaju više analogno-digitalnih pretvaračkih jedinica koje uzorkuju isti analogni ulaz u različitim vremenima, tako da je po zbrajanju izlaznih signala ulazni analogni signal učinkovito uzorkovan i pretvoren pri višoj brzini uzorkovanja.

„Pravi magnetski gradiometar” (6.) jednostruki je osjetljivi element gradijenta magnetskog polja i povezana elektronika čiji su izlazni podaci mjera gradijenta magnetnog polja.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „magnetski gradiometar”.

„Softver za neovlašteni ulazak” (4., 5.) znači „softver” koji je posebno oblikovan ili preinačen kako ga ne bi otkrili ‚alati za nadzor’ ili kako bi se probile ,zaštitne protumjere’ računala ili uređaja koji se može spajati na internet i izvršava bilo koju od sljedećih radnji:

a. izvlačenje podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili

b. izmjena uobičajenog puta za izvršavanje programa ili postupka kako bi se omogućilo izvršavanje uputa dobivenih izvana.

Napomene:

1. „Softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg:

a. hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE);

b. „softver” za upravljanje digitalnim pravima (DRM) ili

c. „softver” oblikovan s ciljem da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja ili povrata imovine.

2. uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila.

Tehničke napomene:

1. ‚Alati za nadzor’: „softver” ili hardverski uređaji kojima se nadziru rad sustava ili procesi pokrenuti na nekom uređaju. To uključuje proizvode za zaštitu od računalnih virusa (AV), proizvode za zaštitu krajnjih točaka, proizvode za osobnu sigurnost (PSP), sustave za otkrivanje neovlaštenih ulazaka (IDS), sustave za sprječavanje neovlaštenih ulazaka (IPS) ili vatrozidove.

2. ‚Zaštitne protumjere’: tehnike namijenjene osiguravanju sigurnog izvršavanja koda, kao što je Data Execution Prevention (sprječavanje izvršavanja podataka, DEP), Address Space Layout Randomisation (nasumično raspoređivanje adresnog prostora, ASLR) ili testno okruženje.

„Izolirane žive kulture” (1.) uključuje žive kulture u neaktivnom obliku i liofilizirane.

„Izostatske preše” (2.) znači oprema kojom je moguće tlačiti zatvorenu komoru kroz različite medije (plin, tekućina, čvrste čestice itd.) kako bi se stvorio jednak tlak u svim smjerovima unutar komore na predmet koji se obrađuje ili materijal.

„Laser” (0., 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9.) je proizvod koji proizvodi prostorno i vremenski koherentno svjetlo pojačavanjem s pomoću stimulirane emisije zračenja.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „Kemijski laser”; „CW laser”; „Impulsni laser”; „Laser izuzetno velike snage”

„Biblioteka” (1.) (parametarska tehnička baza podataka) znači zbirka tehničkih informacija, upućivanje na koje može poboljšati radni učinak odgovarajućih sustava, opreme ili komponenti.

„Vozila lakša od zraka” (9.) znači baloni i „zračni brodovi” koji za polijetanje upotrebljavaju topao zrak ili neke druge plinove lakše od zraka kao što su npr. helij ili vodik.

„Linearnost” (2.) (obično mjerena kao nelinearnost) znači najveće odstupanje od stvarnih značajki (prosječna očitavanja na gornjem i donjem dijelu skale), pozitivno ili negativno, od ravne crte postavljene tako da izjednačava i smanjuje najveća odstupanja.

„Lokalna mreža” (4., 5.) sustav je za podatkovnu komunikaciju koji ima sve sljedeće značajke:

a. omogućuje proizvoljnom broju neovisnih ‚podatkovnih uređaja’ da komuniciraju izravno jedan s drugim i

b. ograničena je na geografsko područje umjerene veličine (npr. poslovna zgrada, tvornica, kompleks zgrada, skladište).

VAŽNA NAPOMENA: ‚Podatkovni uređaj’ znači oprema koja može prenositi ili primati nizove digitalnih informacija.

„Magnetski gradiometri” (6.) instrumenti su namijenjeni otkrivanju prostornih varijacija magnetskih polja iz izvora izvan instrumenta. Sastoje se od višestrukih „magnetometara” i povezane elektronike čiji su izlazni podaci mjera gradijenta magnetnog polja.

VAŽNA NAPOMENA: Vidjeti i „pravi magnetski gradiometar”.

„Magnetometri” (6.) su instrumenti namijenjeni otkrivanju magnetskih polja iz izvora izvan instrumenta. Sastoje se od jednostrukog osjetljivog elementa magnetskog polja i povezane elektronike čiji su izlazni podaci mjera magnetskog polja.

„Materijali otporni na korozivno djelovanje UF6” (0.) uključuju bakar, slitine bakra, nehrđajući čelik, aluminij, aluminijev oksid, slitine aluminija, nikal ili slitine čiji je maseni udio nikla 60 % ili veći te fluorirane ugljikovodične polimere.

„Matrica” (1., 2., 8., 9.) znači znatno kontinuirana faza koja ispunjava prostor između čestica, niti ili vlakana.

„Mjerna nesigurnost” (2.) karakterističan je parametar koji određuje u kojem se rasponu oko izlazne vrijednosti nalazi ispravna vrijednost mjerljive varijable s razinom pouzdanosti od 95 %. Uključuje neispravljena sistemska odstupanja, neispravljen mrtvi hod i nasumična odstupanja (upućivanje na ISO 10360-2).

„Mikroračunalni mikrosklop” (3.) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadržava aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati upute za opću primjenu iz unutarnje memorije na podacima koji se nalaze u unutarnjoj memoriji.

VAŽNA NAPOMENA: Unutarnja memorija može se povećati vanjskom memorijom.

„Mikroprocesorski mikrosklop” (3.) znači „monolitni integrirani sklop” ili „integrirani sklop s više čipova” koji sadržava aritmetičku logičku jedinicu (ALU) koja može izvršavati seriju uputa za opću primjenu iz vanjske memorije.

Važna napomena 1. „Mikroprocesorski mikrosklop” obično ne sadržava integralnu memoriju dostupnu korisniku iako se memorija koja se nalazi na čipu može upotrebljavati za izvršavanje njezine logičke funkcije.

Važna napomena 2. To uključuje skupove čipova koji su namijenjeni da rade zajedno kako bi obavljali funkciju „mikroprocesorskog mikrosklopa”.

„Mikroorganizmi” (1., 2.) znači bakterije, virusi, mikoplazme, rikecije, klamidije ili gljivice, prirodne, poboljšane ili modificirane, u obliku „izoliranih živih kultura” ili kao materijal koji uključuje živi materijal koji je bio namjerno inokuliran ili kontaminiran takvim kulturama.

„Projektili” (1., 3., 6., 7., 9.) znači cjelokupni raketni sustavi i sustavi bespilotnih letjelica, koji mogu nositi najmanje 500 kg tereta i imaju doseg od najmanje 300 km.

„Monofilament” (1.) ili filament najmanji je dio vlakna, obično promjera nekoliko mikrometara.

„Monolitni integrirani sklop” (3.) znači kombinacija pasivnih ili aktivnih ‚elemenata sklopa’ ili oboje koji:

a. oblikovani su postupcima difuzije, usađivanja ili taloženja u ili na jednostruki poluvodički komad materijala, takozvani ‚čip’;

b. mogu se smatrati nedjeljivo spojenima i

c. obavljaju funkciju(e) sklopa.

VAŽNA NAPOMENA: ‚Element sklopa’ jedan je aktivni ili pasivni funkcionalni dio elektroničkog sklopa, kao što je jedna dioda, jedan tranzistor, jedan otpornik, jedan kondenzator itd.

„Monolitni mikrovalni integrirani sklop” („MMIC”) (3., 5.) znači „monolitni integrirani sklop” koji radi na mikrovalnim frekvencijama ili frekvencijama milimetarskog vala.

„Monospektralni slikovni senzori” (6.) mogu prikupljati slikovne podatke iz jednog odvojenog spektralnog područja.

„Integrirani sklop s više čipova” (3.) znači dva ili više „monolitnih integriranih sklopova” spojenih sa zajedničkom „podlogom”.

„Višekanalni analogno-digitalni pretvarač (ADC)” (3.) znači uređaji koji integriraju više od jednog analogno-digitalnog pretvarača, izrađeni tako da svaki analogno-digitalni pretvarač ima odvojen analogni ulaz.

„Multispektralni slikovni senzori” (6.) mogu istodobno ili serijski prikupljati slikovne podatke iz dvaju ili više odvojenih spektralnih područja. Senzori koji imaju više od dvadeset odvojenih spektralnih područja katkad se nazivaju hiperspektralni slikovni senzori.

„Prirodni uranij” (0.) znači uranij koji sadržava smjese izotopa kako se pojavljuju u prirodi.

„Upravljački sklop pristupa mreži” (4.) znači fizičko sučelje p