ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IX Luku - Siirtymämääräykset ja muut EKPJ:ää koskevat määräykset - 49 artikla: EKP:n oman pääoman vararahastojen ja varausten maksaminen myöhemmin



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0078



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IX Luku - Siirtymämääräykset ja muut EKPJ:ää koskevat määräykset - 49 artikla - EKP:n oman pääoman vararahastojen ja varausten maksaminen myöhemmin 49.1. Sen jäsenvaltion keskuspankki jota koskeva poikkeus on kumottu maksaa merkitsemänsä osuuden EKP:n pääomasta samassa suhteessa kuin muiden sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankit joita ei koske poikkeus ja siirtää EKP:lle valuuttavarantosaamisia 30.1 artiklan mukaisesti. Siirrettävä summa määräytyy kertomalla EKP:lle 30.1 artiklan mukaisesti jo siirrettyjen valuuttavarantosaamisten ecu- vasta-arvo kulloinkin voimassa olevaan vaihtokurssiin asianomaisen kansallisen keskuspankin merkitsemien osuuksien lukumäärän ja muiden kansallisten keskuspankkien jo maksamien osuuksien suhteella. 49.2. Edellä 49.1 artiklassa määrättyjen maksujen lisäksi keskuspankki jota asia koskee maksaa osuuden EKP:n vararahastoon vararahastoja vastaaviin varauksiin sekä siihen erään joka siirretään vararahastoon ja varauksiin ja joka vastaa tuloslaskelman loppusummaa 31 päivänä joulukuuta poikkeuksen kumoamista edeltävänä vuonna. Maksettava summa lasketaan kertomalla edellä määriteltyjen ja EKP:n vahvistetussa taseessa esitettyjen varojen yhteismäärä asianomaisen keskuspankin merkitsemien osuuksien määrän ja muiden keskuspankkien jo maksamien osuuksien määrän suhteella.
Sopimus Euroopan unionista - Julistus valuuttasuhteista San Marinon Vatikaanivaltion ja Monacon ruhtinaskunnan kanssa



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0099



Sopimus Euroopan unionista - Julistus valuuttasuhteista San Marinon Vatikaanivaltion ja Monacon ruhtinaskunnan kanssa Konferenssi on yhtä mieltä siitä että tämä sopimus ei vaikuta Italian ja San Marinon Italian ja Vatikaanivaltion eikä Ranskan ja Monacon välisiin valuuttasuhteisiin niin kauan kuin ecua ei ole otettu käyttöön yhteisön yhtenäisvaluuttana. Yhteisö sitoutuu helpottamaan uudelleen käytäviä neuvotteluja voimassa olevista järjestelyistä jotka saattavat muodostua tarpeellisiksi kun ecu otetaan käyttöön yhtenäisvaluuttana.
Sopimus Euroopan unionista - Julistus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan III ja VI osastosta



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0098



Sopimus Euroopan unionista - Julistus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan III ja VI osastosta Konferenssi vahvistaa että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan III osaston pääomia ja maksuja koskevassa 4 luvussa sekä talous- ja rahapolitiikkaa koskevassa VI osastossa tarkoitettujen määräysten soveltamiseksi jatketaan tavanomaista käytäntöä jonka mukaan neuvosto kokoontuu talous- ja valtiovarainministereiden muodostamassa kokoonpanossaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta 109 j artiklan 2-4 kohdan ja 109 k artiklan 2 kohdan määräysten soveltamista.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - I osasto: Yhteiset määräykset - 3 artikla - C artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0153 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0004



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 3 artikla Unionilla on yhteinen toimielinjärjestelmä, joka turvaa unionin tavoitteiden saavuttamiseksi suoritettavien toimien johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden yhteisön säännöstöä noudattaen ja kehittäen. Unioni huolehtii erityisesti kaiken ulkoisen toimintansa johdonmukaisuudesta ulkosuhde-, turvallisuus-, talous- ja kehityspolitiikassaan. Neuvosto ja komissio vastaavat tämän johdonmukaisuuden varmistamisesta ja toimivat tätä varten yhteistyössä. Ne turvaavat, kumpikin toimivaltansa mukaisesti, tällaisen politiikan toteuttamisen.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa - 42 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0168 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 42 artikla Neuvosto voi yksimielisesti komission tai jäsenvaltion aloitteesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan päättää, että toiminta 29 artiklassa tarkoitetuilla aloilla kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston alaan, ja samalla määrittää siihen liittyvät äänestysehdot. Se suosittaa jäsenvaltioille tällaisen päätöksen hyväksymistä kunkin jäsenvaltion valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VIII osasto: Loppumääräykset - 53 artikla - S artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0172 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0063



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 53 artikla Tämä sopimus, joka on laadittu yhtenä kappaleena englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, saksan ja tanskan kielellä, ja jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, talletetaan Italian tasavallan hallituksen arkistoon, ja tämä hallitus toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä muiden allekirjoittajavaltioiden hallituksille. Tämä sopimus on vuoden 1994 liittymissopimuksen nojalla todistusvoimainen myös ruotsin ja suomen kielellä laadittuina toisintoina.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VIII osasto: Loppumääräykset - 49 artikla - O artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0171 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0063



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 49 artikla Jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa 6 artiklan 1 kohdassa määrättyjä periaatteita, voi hakea unionin jäsenyyttä. Se osoittaa hakemuksensa neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin kaikkien jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä antaman puoltavan lausunnon. Liittymisehdoista ja liittymisen edellyttämistä mukautuksista niihin sopimuksiin, joihin unioni perustuu, määrätään jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevan valtion välisellä sopimuksella. Sopimusvaltiot ratifioivat sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta - yhteistyöstä rikosasioissa - 30 artikla - K.2 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0163 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0061



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 30 artikla 1. Poliisiyhteistyön yhteistä toimintaa on: a) jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten poliisi- ja tulliviranomaisten sekä muilla erityisaloilla lain noudattamista valvovien viranomaisten operatiivinen yhteistyö rikosten ehkäisemisessä, paljastamisessa ja tutkinnassa; b) asiaa koskevien tietojen kerääminen, tallettaminen, käsittely, analysointi ja vaihto, mukaan lukien lain noudattamista valvovien viranomaisten hallussa olevat tiedot, jotka koskevat Europolin ilmoituksia epäilyttävistä liiketoimista, ottaen kuitenkin huomioon henkilötietojen suojaa koskevat asianomaiset säännökset; c) koulutusta, yhteyshenkilöiden vaihtoa, henkilöstön työhön lähettämistä, välineistön käyttöä ja rikostutkintaa koskeva yhteistyö ja yhteiset aloitteet; d) erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden vakavien muotojen paljastamiseen liittyvien erityisten tutkintatekniikoiden yhteinen arviointi. 2. Neuvosto edistää Europolin kautta tapahtuvaa yhteistyötä ja erityisesti viiden vuoden kuluessa Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta se: a) mahdollistaa sen, että Europol helpottaa ja tukee jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien erityisten tutkintatoimien valmistelua ja edistää niiden yhteensovittamista ja toteuttamista, mukaan lukien sellaisten yhteisten työryhmien operatiiviset toimet, joihin Europolin edustajat osallistuvat tukemalla niitä; b) toteuttaa toimenpiteet sen mahdollistamiseksi, että Europol voi pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia suorittamaan ja sovittamaan yhteen tutkimuksia tietyissä tapauksissa ja että Europol voi kehittää erityisasiantuntemusta jäsenvaltioiden käyttöön niiden avustamiseksi järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten tutkinnassa; c) kehittää läheisessä yhteistyössä Europolin kanssa yhteydenpitojärjestelyjä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistuneiden syyttäjä- ja/tai tutkintaviranomaisten välillä; d) perustaa valtioiden rajat ylittävää rikollisuutta koskevan tutkimus-, dokumentointi- ja tilastoverkoston.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 27 b artikla



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0020 - 0020



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 27 b artikl 27 b artikla Tämän osaston nojalla toteutettava tiiviimpi yhteistyö koskee yhteisen toiminnan tai yhteisen kannan täytäntöönpanoa. Tiiviimpi yhteistyö ei voi koskea asioita, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 23 artikla



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0018 - 0018

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0160 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 23 artikla 23 artikla 1. Neuvosto tekee päätökset tässä osastossa tarkoitetuista kysymyksistä yksimielisesti. Henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten äänestämästä pidättyminen ei estä näiden päätösten tekemistä. Äänestämästä pidättyvä neuvoston jäsen voi perustella pidättymistään antamalla tämän alakohdan mukaisesti virallisen lausuman. Tällöin kyseinen jäsenvaltio ei ole velvollinen soveltamaan kyseistä päätöstä, mutta se on velvollinen hyväksymään, että päätös sitoo unionia. Keskinäistä yhteisvastuullisuutta noudattaen kyseisen jäsenvaltion on pidättäydyttävä toimista, jotka voivat olla ristiriidassa mainittuun päätökseen perustuvan unionin toiminnan kanssa tai estää sen toteuttamisen, ja muiden jäsenvaltioiden on kunnioitettava sen kantaa. Jos tällä tavoin pidättäytymisensä perustelleet neuvoston jäsenet edustavat yli kolmasosaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla painotetuista äänistä, päätöstä ei tehdä. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä: - hyväksyessään yhteisen strategian perusteella yhteisen toiminnan tai yhteisen kannan taikka tehdessään sen perusteella muun päätöksen, - tehdessään päätöksen yhteisen toiminnan tai yhteisen kannan täytäntöönpanosta, - nimittäessään erityisedustajan 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos neuvoston jäsen ilmoittaa, että se esittämistään tärkeistä kansalliseen politiikkaan liittyvistä syistä aikoo vastustaa päätöksen tekemistä määräenemmistöllä, asiasta ei äänestetä. Neuvosto voi määräenemmistöllä pyytää, että asia saatetaan Eurooppa-neuvoston yksimielisesti ratkaistavaksi. Neuvoston jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Ratkaisun edellytyksenä on vähintään 62 ääntä, jotka edustavat ainakin kymmentä asian puolesta äänestävää jäsentä(5). Tätä kohtaa ei sovelleta päätöksiin, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla. 3. Neuvosto tekee ratkaisunsa menettelykysymyksistä jäsentensä enemmistöllä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 11 artikla - J.1 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0013 - 0014

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0155 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0058



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 11 artikla J.1 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) 11 artikla 1. Unioni määrittelee ja toteuttaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, joka kattaa kaikki ulko- ja turvallisuuspolitiikan alat ja jonka tavoitteena on: - turvata unionin yhteiset arvot, perusedut, riippumattomuus ja koskemattomuus Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti, - lujittaa unionin turvallisuutta sen kaikissa muodoissa, - säilyttää rauha ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja Helsingin päätösasiakirjan periaatteiden sekä Pariisin peruskirjan tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien rauha ja turvallisuus ulkorajoilla, - edistää kansainvälistä yhteistyötä, - kehittää ja lujittaa kansanvaltaa ja oikeusvaltion periaatetta sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista. 2. Jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä. Jäsenvaltiot toimivat yhdessä lujittaakseen ja kehittääkseen keskinäistä poliittista yhteisvastuullisuuttaan. Ne pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa. Neuvosto huolehtii siitä, että näitä periaatteita noudatetaan.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 27 d artikla



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0020 - 0020



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 27 d artikl 27 d artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri huolehtii erityisesti siitä, että Euroopan parlamentti ja kaikki neuvoston jäsenet pidetään täysin selvillä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla toteutettavasta tiiviimmästä yhteistyöstä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta puheenjohtajavaltion ja komission toimivaltaa.
Euroopan Unionista tehdyn Sopimuksen (konsolidoitu toisinto) - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 27 A artikla



Virallinen lehti nro C 321 E , 29/12/2006 s. 0021 - 0022

Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0020 - Konsolidoitu toisinto



27a artikla 1. Tässä osastossa tarkoitetuilla aloilla toteutettavan tiiviimmän yhteistyön tavoitteena on vaalia koko unionin arvoja ja toimia sen etujen mukaisesti vahvistamalla unionin asemaa yhtenäisenä voimana kansainvälisissä yhteyksissä. Tiiviimmässä yhteistyössä otetaan huomioon: - yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan periaatteet, tavoitteet, yleiset suuntaviivat ja johdonmukaisuus sekä tämän politiikan alalla tehdyt päätökset, - Euroopan yhteisön toimivalta, ja - unionin kaikkien politiikkojen ja sen ulkoisen toiminnan yhdenmukaisuus. 2. Tämän artiklan mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön sovelletaan 11–27 sekä 27b–28 artiklaa, jollei 27 c artiklassa tai 43–45 artiklassa toisin määrätä. --------------------------------------------------
Euroopan Unionista tehdyn Sopimuksen (konsolidoitu toisinto) - A. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja - Pöytäkirja (N:o 1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklasta (1997)



Virallinen lehti nro C 321 E , 29/12/2006 s. 0190 - 0190



Pöytäkirja (N:o 1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklasta (1997) KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka PITÄVÄT MIELESSÄ tarpeen panna täysimittaisesti täytäntöön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 3 kohdan määräykset, PITÄVÄT MIELESSÄ, että 17 artiklan mukaisesti unionin politiikka ei vaikuta eräiden jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen, siinä pidetään arvossa niitä velvoitteita, joita Pohjois-Atlantin sopimuksen perusteella on tietyillä jäsenvaltioilla, jotka katsovat yhteisen puolustuksensa toteutuvan Pohjois-Atlantin liitossa (Nato), ja se on sopusoinnussa tuossa yhteydessä toteutettavan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kanssa, OVAT SOPINEET seuraavasta määräyksestä, joka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen: Euroopan unioni laatii yhdessä Länsi-Euroopan unionin kanssa niiden välistä lujitettua yhteistyötä koskevat järjestelyt vuoden kuluessa Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta. --------------------------------------------------
Euroopan Unionista tehdyn Sopimuksen (konsolidoitu toisinto) - I osasto - Yhteiset määräykset - 4 artikla



Virallinen lehti nro C 321 E , 29/12/2006 s. 0012 - 0012

Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0011 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0153 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0004



4 artikla Eurooppa-neuvosto antaa unionille sen kehittämiseksi tarvittavat virikkeet ja määrittelee kehittämisen yleiset poliittiset suuntaviivat. Eurooppa-neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sekä komission puheenjohtaja. Heitä avustavat jäsenvaltioiden ulkoasiainministerit sekä yksi komission jäsenistä. Eurooppa-neuvosto kokoontuu ainakin kahdesti vuodessa puheenjohtajanaan sen jäsenvaltion valtion- tai hallituksen päämies, joka on neuvoston puheenjohtajana. Eurooppa-neuvosto antaa Euroopan parlamentille kertomuksen jokaisesta kokouksestaan sekä kirjallisen vuosikertomuksen unionin toteutuneesta kehityksestä. --------------------------------------------------
Euroopan Unionista tehdyn Sopimuksen (konsolidoitu toisinto) - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 20 artikla



Virallinen lehti nro C 321 E , 29/12/2006 s. 0018 - 0018

Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0017 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0159 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0060



20 artikla Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja konsuliedustustot sekä komission edustustot kolmansissa maissa ja kansainvälisissä konferensseissa samoin kuin niiden edustajat kansainvälisissä järjestöissä ovat yhteistoiminnassa sen varmistamiseksi, että neuvoston hyväksymiä yhteisiä kantoja ja yhteisiä toimintoja noudatetaan ja että ne toteutetaan. Ne tiivistävät yhteistyötään vaihtamalla tietoja, laatimalla yhteisiä arvioita ja tukemalla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 20 artiklassa tarkoitettujen määräysten täytäntöönpanoa. --------------------------------------------------
2 artikla

Unioni asettaa tavoitteekseen:

- edistää taloudellista ja sosiaalista edistystä sekä työllisyyden korkeaa tasoa ja saavuttaa tasapainoinen ja kestävä kehitys etenkin luomalla alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, lujittamalla taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä perustamalla talous- ja rahaliiton, johon tämän sopimuksen määräysten mukaisesti lopulta sisältyy yhtenäisvaluutta,

- korostaa ominaislaatuaan kansainvälisellä tasolla erityisesti toteuttamalla yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, mukaan lukien asteittain määriteltävä yhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen 17 artiklan määräysten mukaisesti,

- lujittaa jäsenvaltioidensa kansalaisten oikeuksien ja etujen suojaa ottamalla käyttöön unionin kansalaisuuden,

- pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa henkilöiden vapaa liikkuvuus taataan toteuttamalla samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet,

- pitää kaikilta osin voimassa yhteisön säännöstön ja kehittää sitä tarkastelemalla, missä määrin tällä sopimuksella käyttöön otettuja politiikkaa ja yhteistyön muotoja on tarkistettava yhteisön menetelmien ja yhteisön toimielimien tehokkuuden turvaamiseksi.

Unionin tavoitteet toteutetaan tämän sopimuksen määräysten mukaisesti, niissä määrätyin edellytyksin ja niissä määrätyssä aikataulussa noudattaen toissijaisuusperiaatetta, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa.

--------------------------------------------------
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto - V OSASTO: YLEISET MÄÄRÄYKSET UNIONIN ULKOISESTA TOIMINNASTA JA ERITYISMÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKASTA - 2 luku: Erityismääräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 1 jakso: Yhteiset määräykset - 30 artikla (aiempi SEU-sopimuksen 22 artikla)



Virallinen lehti nro 115 , 09/05/2008 s. 0033 - 0033



30 artikla (aiempi SEU-sopimuksen 22 artikla) 1. Jokainen jäsenvaltio, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai korkea edustaja komission tukemana voi saattaa neuvoston käsiteltäväksi yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä, ja jäsenvaltiot voivat tehdä aloitteita ja korkea edustaja ehdotuksia neuvostolle. 2. Tapauksissa, joissa päätös on tehtävä nopeasti, korkea edustaja kutsuu koolle omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä neuvoston ylimääräisen kokouksen 48 tunnin kuluessa ja ehdottoman välttämättömissä tapauksissa lyhyemmänkin ajan kuluessa. --------------------------------------------------
12008M040

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto - V OSASTO: YLEISET MÄÄRÄYKSET UNIONIN ULKOISESTA TOIMINNASTA JA ERITYISMÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKASTA - 2 luku: Erityismääräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 1 jakso: Yhteiset määräykset - 40 artikla (aiempi SEU-sopimuksen 47 artikla)



Virallinen lehti nro 115 , 09/05/2008 s. 0037 - 0037
32 artikla

(aiempi SEU-sopimuksen 16 artikla)

Jäsenvaltiot neuvottelevat keskenään Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa kaikista yleisesti kiinnostavista ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksistä yhteisen lähestymistavan määrittelemiseksi. Kukin jäsenvaltio kuulee muita jäsenvaltioita Eurooppa-neuvostossa tai neuvostossa, ennen kuin se toteuttaa kansainvälisiä toimia tai tekee sitoumuksia, jotka voivat vaikuttaa unionin etuihin. Jäsenvaltiot varmistavat toimiaan lähentämällä, että unioni voi puolustaa etujaan ja arvojaan kansainvälisissä yhteyksissä. Jäsenvaltiot ovat toisiaan kohtaan solidaarisia.

Kun Eurooppa-neuvosto tai neuvosto on määritellyt ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun unionin yhteisen lähestymistavan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja jäsenvaltioiden ulkoasiainministerit sovittavat yhteen toimintansa neuvostossa.

Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja unionin edustustot kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä tekevät keskenään yhteistyötä ja osallistuvat yhteisen lähestymistavan muotoiluun ja täytäntöönpanoon.

--------------------------------------------------