ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - VI luku - EKPJ:n taloutta koskevat määräykset - 32 artikla: Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakaminen



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0075



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - VI luku - EKPJ:n taloutta koskevat määräykset - 32 artikla - Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakaminen 32.1. Kansalliselle keskuspankille EKPJ:n rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvä tulo jäljempänä «rahoitustulo» jaetaan kunkin tilikauden lopussa tämän artiklan mukaisesti. 32.2. Jollei 32.3 artiklasta muuta johdu kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa joka sille kertyy niistä saamisista jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä varat EKP:n neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti. 32.3. Jos EKP:n neuvosto kolmannen vaiheen alkamisen jälkeen katsoo että kansallisten keskuspankkien taseiden rakenteen vuoksi ei voida soveltaa 32.2 artiklaa se voi päättää määräenemmistöllä että 32.2 artiklasta poiketen rahoitustulo lasketaan enintään viiden vuoden ajan toisen menetelmän mukaisesti. 32.4. Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa. EKP:n neuvosto voi päättää että kansallisille keskuspankeille korvataan setelien liikkeeseen laskemisesta aiheutuneet kulut tai poikkeuksellisissa olosuhteissa EKPJ:n lukuun toteutetuista rahapoliittisista toimista aiheutuneet erityiset tappiot. EKP:n neuvosto päättää missä muodossa korvaus on asianmukaista antaa; nämä määrät voidaan vähentää kansallisista keskuspankeista saatavasta rahoitustulosta. 32.5. Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta jollei EKP:n neuvoston 33.2 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä muuta johdu. 32.6. EKP hoitaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvityksen ja siihen liittyvät maksut EKP:n neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti. 32.7. EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 6 artikla: Toiminnalliset ja tekniset tehtävät



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0080



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 6 artikla - Toiminnalliset ja tekniset tehtävät 6.1. ERI:n tehtävänä on: - huolehtia kansallisten keskuspankkien tukitoimenpiteistä yhteisön valuutoissa johtuvien positioiden monenvälistämisestä ja yhteisön sisäisten maksusuoritusten monenvälistämisestä; - hoitaa Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden keskuspankkien välillä Euroopan valuuttajärjestelmän toiminnan yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä maaliskuuta 1979 tehdyssä sopimuksessa jäljempänä «EVJ-sopimus» määrättyä erittäin lyhyen ajan rahoitusjärjestelmää sekä Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden keskuspankkien välillä 9 päivänä helmikuuta 1970 tehdyssä sopimuksessa sellaisena kuin se on muutettuna määrättyä lyhyen ajan valuuttatukijärjestelmää; - huolehtia yhtenäisen järjestelmän luomisesta jäsenvaltioiden maksutaseiden keskipitkän ajan tukea varten 24 päivänä kesäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1969/88 11 artiklassa tarkoitetuista tehtävistä. 6.2. ERI voi ottaa vastaan valuuttavarantoja kansallisilta keskuspankeilta ja laskea liikkeelleecuja tällaisia varantoja vastaan EVJ-sopimuksen täytäntöön panemiseksi. ERI ja kansalliset keskuspankit voivat käyttää näitä ecuja maksuvälineinä sekä keskuspankkien ja ERI:n välisiin toimiin. ERI toteuttaa tämän kohdan täytäntöön panemiseksi tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet. 6.3. ERI voi myöntää kolmansien maiden rahaviranomaisille ja kansainvälisille rahoituslaitoksille ecun "muun haltijan" aseman sekä vahvistaa ne ehdot ja edellytykset joilla ecun muut haltijat hankkivat pitävät hallussa tai käyttävät näitä ecuja. 6.4. ERI:llä on valtuudet pitää hallussaan ja hoitaa valuuttavarantoja kansallisten keskuspankkien asiamiehenä ja niiden pyynnöstä. Näistä varannoista johtuvilla voitoilla ja tappioilla hyvitetään tai vastaavasti veloitetaan varantoja tallettavaa kansallista keskuspankkia. ERI suorittaa tämän tehtävän kahdenvälisten sopimusten perusteella ERI:n päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Näillä säännöillä pyritään varmistamaan että näillä varannoilla toteutetut toimet eivät vaikuta jäsenvaltion rahaviranomaisen raha- ja valuuttapolitiikkaan ja että ne ovat ERI:n tavoitteiden ja EVJ:n valuuttakurssimekanismin moitteettoman toiminnan mukaiset.
Sopimus Euroopan unionista - Julistus talous- ja sosiaalikomiteasta



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0103



Sopimus Euroopan unionista - Julistus talous- ja sosiaalikomiteasta Konferenssi on yhtä mieltä siitä että talous- ja sosiaalikomitea on samalla tavalla riippumaton talousarvionsa ja henkilöstöhallintonsa osalta kuin tilintarkastustuomioistuin on tähän asti ollut.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - III luku - EKPJ:n organisaatio - 13 artikla: Puheenjohtaja



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0071



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - III luku - EKPJ:n organisaatio - 13 artikla - Puheenjohtaja 13.1. Puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja johtaa puhetta EKP:n neuvostossa ja johtokunnassa. 13.2. Puheenjohtaja tai hänen tätä varten nimeämänsä henkilö edustaa EKP:a ulospäin edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 39 artiklan soveltamista.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 5 artikla: Neuvoa-antava toiminta



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0080



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 5 artikla - Neuvoa-antava toiminta 5.1. Tämän sopimuksen 109 f artiklan 4 kohdan mukaisesti ERI voi antaa lausuntoja ja suosituksia raha- ja valuuttakurssipolitiikan yleisistä suuntaviivoista sekä niihin liittyvistä kussakin jäsenvaltiossa toteutetuista toimenpiteistä. Se voi antaa hallituksille ja neuvostolle lausuntoja ja suosituksia politiikasta joka on omiaan vaikuttamaan yhteisön rahatalouden sisäiseen tai ulkoiseen tilanteeseen ja erityisesti EVJ:n toimintaan. 5.2. ERI:n neuvosto voi myös antaa jäsenvaltioiden rahaviranomaisille suosituksia niiden rahapolitiikan harjoittamisesta. 5.3. Tämän sopimuksen 109 f artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvosto kuulee ERI:a ehdotuksista jotka koskevat sen toimialaan kuuluvia yhteisön säädöksiä. Jäsenvaltioiden viranomaisten on niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin jotka neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja ERI:a kuultuaan kuultava ERI:a suunnitelmista lainsäädännöksi sen toimivaltaan kuuluvalla etenkin 4.2 artiklassa tarkoitetulla alalla. 5.4. Tämän sopimuksen 109 f artiklan 5 kohdan mukaisesti ERI voi päättää julkistaa lausuntonsa ja suosituksensa.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - VI luku - EKPJ:n taloutta koskevat määräykset - 26 artikla: Tilinpito



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0073



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - VI luku - EKPJ:n taloutta koskevat määräykset - 26 artikla - Tilinpito 26.1. EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilikausi alkaa ensimmäisenä päivänä tammikuuta ja päättyy viimeisenä päivänä joulukuuta. 26.2. EKP:n tilinpäätöksen laatii johtokunta EKP:n neuvoston määrittämien periaatteiden mukaisesti. EKP:n neuvosto hyväksyy tilinpäätöksen ja sen jälkeen se julkistetaan. 26.3. Analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten johtokunta laatii EKPJ:n konsolidoidun taseen johon sisältyvät EKPJ:ään kuuluvat kansallisten keskuspankkien saamiset ja velat. 26.4. Tämän artiklan soveltamiseksi EKP:n neuvosto vahvistaa tarvittavat säännöt kansallisten keskuspankkien kirjanpidon ja niiden toimintaa koskevien tietojen standardoimiseksi.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IV luku - EKPJ:n rahapoliittiset tehtävät ja toimet - 20 artikla: Muut rahapolitiikan ohjauskeinot



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0073



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IV luku - EKPJ:n rahapoliittiset tehtävät ja toimet - 20 artikla - Muut rahapolitiikan ohjauskeinot EKP:n neuvosto voi päättää kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä muiden sellaisten rahapolitiikan ohjausmenetelmien käyttämisestä joita se 2 artikla huomioon ottaen pitää aiheellisina. Jos näistä menetelmistä aiheutuu velvoitteita kolmansille neuvosto määrittelee niiden soveltamisalan 42 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.5 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0059



Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.5 artikla 1. Puheenjohtajavaltio edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa. 2. Puheenjohtajavaltio vastaa yhteisten toimien toteuttamisesta; tässä ominaisuudessaan se esittää periaatteessa unionin kannan kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. 3. Tarvittaessa puheenjohtajavaltiota avustaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamisessa puheenjohtajuutta edeltäneellä kaudella hoitanut ja sitä seuraavalla kaudella hoitava jäsenvaltio. Komissio osallistuu täysimääräisesti näihin tehtäviin. 4. Niissä kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa edustettuina olevat jäsenvaltiot joissa kaikki jäsenvaltiot eivät ole edustettuina antavat viimeksi mainituille jäsenvaltioille tietoja kaikista yhteistä etua koskevista asioista edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta J.2 artiklan 3 kohdan ja J.3 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista. Jäsenvaltiot jotka ovat myös Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston jäseniä neuvottelevat keskenään ja pitävät muut jäsenvaltiot täysin asioista selvillä. Jäsenvaltiot jotka ovat turvallisuusneuvoston pysyviä jäseniä huolehtivat toiminnassaan unionin kantojen ja etujen puolustamisesta sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä velvollisuuksia joita niillä on Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan määräysten nojalla.
Sopimus Euroopan unionista - VII osasto: Loppumääräykset - O artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0063



Sopimus Euroopan unionista - VII osasto - Loppumääräykset - O artikla Jokainen Euroopan valtio voi hakea unionin jäsenyyttä. Se osoittaa hakemuksensa neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin kaikkien jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä antaman puoltavan lausunnon. Liittymisehdoista ja liittymisen edellyttämistä mukautuksista niihin sopimuksiin, joihin unioni perustuu, määrätään jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevan valtion välisellä sopimuksella. Sopimusvaltiot ratifioivat sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - I osasto: Yhteiset määräykset - 6 artikla - F artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0153 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0005



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 6 artikla 1. Unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. 2. Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. 3. Unioni pitää arvossa jäsenvaltioidensa kansallista ominaislaatua. 4. Unioni järjestää itselleen tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat keinot.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - EU sopimus (Maastricht 1992)



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0145 - 0172



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) SISÄLLYS Johdanto-osa I OSASTO - Yhteiset määräykset II OSASTO - Määräykset Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta Euroopan yhteisön perustamiseksi III OSASTO - Määräykset Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta IV OSASTO - Määräykset Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta V OSASTO - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta VI OSASTO - Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa VII OSASTO - Määräykset tiiviimmästä yhteistyöstä VIII OSASTO - Loppumääräykset II. PÖYTÄKIRJAT (pöytäkirjojen tekstiä ei esitetä) Huomautus: Pöytäkirjoissa olevat viittaukset sopimuksen artikloihin, osastoihin ja jaksoihin on mukautettu Amsterdamin sopimuksen liitteinä olevien vastaavuustaulukoiden mukaisesti. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja: - Pöytäkirja (N:o 1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklasta (1997) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyt pöytäkirjat: - Pöytäkirja (N:o 2) Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia (1997) - Pöytäkirja (N:o 3) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 14 artiklan tiettyjen näkökohtien soveltamisesta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin (1997) - Pöytäkirja (N:o 4) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta (1997) - Pöytäkirja (N:o 5) Tanskan asemasta (1997) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sekä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksiin liitetyt pöytäkirjat: - Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen liitetty pöytäkirja (N:o 6) (1992) - Pöytäkirja (N:o 7) toimielimistä silmällä pitäen Euroopan unionin laajentumista (1997) - Pöytäkirja (N:o 8) Euroopan yhteisöjen toimielinten ja tiettyjen elinten ja yksikköjen sekä Europolin kotipaikan sijainnista (1997) - Pöytäkirja (N:o 9) kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa (1997)
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa - 40 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0167 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 40 artikla 1. Jäsenvaltioille, jotka aikovat toteuttaa keskenään tiiviimpää yhteistyötä, voidaan, ottaen huomioon, mitä 43 ja 44 artiklassa määrätään, myöntää oikeus käyttää perussopimuksissa määrättyjä toimielimiä, menettelyjä ja järjestelyjä edellyttäen, että a) tässä yhteistyössä otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen toimivalta ja tässä osastossa määrätyt tavoitteet, ja että b) tämän yhteistyön tavoitteena on mahdollistaa unionin kehittyminen nopeammin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaksi alueeksi. 2. Neuvosto päättää 1 kohdassa tarkoitetusta oikeudesta määräenemmistöllä asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä sen jälkeen, kun komissiota on pyydetty antamaan lausuntonsa; pyyntö osoitetaan myös Euroopan parlamentille. Jos neuvoston jäsen ilmoittaa, että kansallisesta politiikasta johtuvista tärkeistä ja perustelluista syistä se aikoo vastustaa oikeuden myöntämistä määräenemmistöllä, asiasta ei äänestetä. Neuvosto voi määräenemmistöllä pyytää, että asia saatetaan Eurooppa-neuvoston yksimielisesti ratkaistavaksi. Neuvoston jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Neuvoston ratkaisun edellytyksenä on vähintään 62 ääntä, jotka edustavat ainakin kymmentä asian puolesta äänestävää jäsentä. 3. Jäsenvaltio, joka haluaa osallistua tämän artiklan mukaiseen yhteistyöhön, ilmoittaa aikomuksestaan neuvostolle ja komissiolle, joka antaa neuvostolle lausunnon kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta sekä mahdollisen suosituksen erityisjärjestelyistä, joita se pitää tarpeellisina, jotta kyseinen jäsenvaltio voi osallistua kyseiseen yhteistyöhön. Neuvosto tekee asiasta päätöksen neljän kuukauden kuluessa siitä, kun ilmoitus tehtiin ja päättää samalla mahdollisista tarpeellisina pitämistään erityisjärjestelyistä. Päätös katsotaan tehdyksi, jollei neuvosto määräenemmistöllä päätä sen lepäämään jättämisestä; tällöin neuvosto perustelee päätöksensä ja asettaa määräajan sen käsittelemiseksi uudelleen. Tätä kohtaa sovellettaessa neuvosto tekee ratkaisunsa 44 artiklassa määrätyllä tavalla. 4. Tämän artiklan mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön sovelletaan 29-41 artiklan määräyksiä, jollei tässä artiklassa tai 43 ja 44 artiklassa toisin määrätä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta ja sen käyttämisestä sovelletaan 1, 2 ja 3 kohtaan. 5. Tällä artiklalla ei rajoiteta Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 25 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0161 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 25 artikla Poliittinen komitea seuraa kansainvälistä tilannetta yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvilla aloilla sekä osallistuu politiikan määrittelemiseen antamalla neuvoston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan lausuntoja neuvostolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan soveltamista. Komitea seuraa myös sovitun politiikan toteuttamista, tämän kuitenkaan rajoittamatta puheenjohtajavaltion ja komission toimivaltaa.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - I osasto: Yhteiset määräykset - 7 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0154 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 7 artikla 1. Valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuva neuvosto voi yksimielisesti jäsenvaltioiden yhden kolmasosan ehdotuksesta tai komission ehdotuksesta ja saatuaan Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon todeta, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti ja jatkuvasti 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita, kehotettuaan ensin asianomaisen jäsenvaltion hallitusta esittämään huomautuksensa. 2. Jos rikkominen on näin todettu, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää pidättää väliaikaisesti tietyt tästä sopimuksesta johtuvat asianomaiselle jäsenvaltiolle kuuluvat oikeudet, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion hallituksen edustajan äänioikeuden neuvostossa. Tällöin neuvosto ottaa huomioon tällaisen oikeuksien pidättämisen mahdolliset vaikutukset luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin. Jäsenvaltiolle tästä sopimuksesta johtuvat velvoitteet sitovat kuitenkin edelleen asianomaista valtiota. 3. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää myöhemmin muuttaa 2 kohdan nojalla toteutettua toimenpidettä tai peruuttaa sen, jos sen toteuttamiseen johtaneessa tilanteessa tapahtuu muutos. 4. Tätä artiklaa sovellettaessa neuvosto tekee ratkaisunsa ottamatta huomioon asianomaisen jäsenvaltion hallituksen edustajan ääntä. Henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten pidättyminen äänestämästä ei estä 1 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä. Määräenemmistöllä tarkoitetaan yhtä suurta osuutta kyseisten neuvoston jäsenten painotetuista äänistä kuin se, josta määrätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa. Tätä kohtaa sovelletaan myös, kun jäsenvaltion äänioikeus pidätetään väliaikaisesti 2 kohdan nojalla. 5. Tätä artiklaa sovellettaessa Euroopan parlamentti tekee ratkaisunsa kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä, jotka edustavat sen jäsenten enemmistöä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 18 artikla - J.8 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0016 - 0017

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0159 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0060



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 18 artikla J.8 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) 18 artikla 1. Puheenjohtajavaltio edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa. 2. Puheenjohtajavaltio vastaa tämän osaston nojalla tehtyjen päätösten toteuttamisesta; tässä ominaisuudessaan se esittää periaatteessa unionin kannan kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. 3. Puheenjohtajavaltiota avustaa neuvoston pääsihteeri, joka toimii yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana. 4. Komissio osallistuu täysimääräisesti 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseen. Tarvittaessa puheenjohtajavaltiota avustaa edellä mainituissa tehtävissä puheenjohtajana seuraavalla kaudella toimiva jäsenvaltio. 5. Neuvosto voi, pitäessään sitä tarpeellisena, nimittää erityisedustajan hoitamaan tiettyjä poliittisia erityistehtäviä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa - 40 artikla



Virallinen lehti nro C 325 , 24/12/2002 s. 0026 - 0026

Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0167 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto Nizza) VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa 40 artikla 40 artikla 1. Tässä osastossa tarkoitetuilla aloilla toteutettavan tiiviimmän yhteistyön tavoitteena on mahdollistaa unionin kehittyminen nopeammin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaksi alueeksi niin, että otetaan huomioon Euroopan yhteisön toimivalta ja tässä osastossa määrätyt tavoitteet. 2. Tämän artiklan mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön sovelletaan 29-39 artiklaa sekä 40 a, 40 b ja 41 artiklaa, jollei 40 a artiklassa tai 43-45 artiklassa toisin määrätä. 3. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä yhteisön tuomioistuimen toimivallasta ja sen käyttämisestä sovelletaan 40 a ja 40 b artiklaan.