ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 11 artikla: Toimielinten välinen yhteistyö ja velvollisuus laatia kertomuksia



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0082



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 11 artikla - Toimielinten välinen yhteistyö ja velvollisuus laatia kertomuksia 11.1. Neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen voivat osallistua ERI:n neuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta. 11.2. ERI:n puheenjohtaja kutsutaan osallistumaan neuvoston kokouksiin silloin kun neuvosto käsittelee ERI:n tavoitteisiin ja tehtäviin liittyviä asioita. 11.3. Työjärjestyksessä vahvistettuna ajankohtana ERI laatii vuosikertomuksen toiminnastaan ja yhteisön valuutta- ja rahapoliittisesta tilanteesta. Vuosikertomus sekä ERI:n tilinpäätös annetaan Euroopan parlamentille neuvostolle komissiolle sekä Eurooppa-neuvostolle. ERI:n puheenjohtajaa voidaan kuulla Euroopan parlamentin toimivaltaisissa valiokunnissa joko Euroopan parlamentin pyynnöstä tai puheenjohtajan omasta aloitteesta. 11.4. ERI:n julkistamat kertomukset toimitetaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden käyttöön veloituksetta.
Sopimus Euroopan unionista - Sopimus sosiaalipolitiikasta muiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kesken - 4 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0092



Sopimus Euroopan unionista - Sopimus sosiaalipolitiikasta muiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kesken - 4 artikla 1. Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu yhteisön tasolla voi johtaa osapuolten niin halutessa sopimussuhteisiin mukaan lukien sopimusten tekeminen. 2. Yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön joko työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden omien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti tai 2 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta allekirjoittajaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä paitsi silloin kun kyseisessä sopimuksessa on yksi tai useampi määräys joka liittyy johonkin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista aloista jolloin se tekee ratkaisunsa yksimielisesti.
Sopimus Euroopan unionista - Sopimus sosiaalipolitiikasta muiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kesken - Sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaan liittyvä julistus



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0092



Sopimus Euroopan unionista - Sopimus sosiaalipolitiikasta muiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kesken - Sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaan liittyvä julistus Yksitoista korkeaa sopimuspuolta ilmoittavat että ensimmäiset järjestelyt työmarkkinaosapuolten välisten niiden yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten soveltamiseksi joihin viitataan 4 artiklan 2 kohdassa koostuvat sopimusten sisällön kehittämisestä kollektiivisin neuvotteluin ja kunkin jäsenvaltion säännösten mukaisesti ja että tämän vuoksi nämä järjestelyt eivät velvoita jäsenvaltioita soveltamaan sopimuksia suoraan tai luomaan sääntöjä niiden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tai muuttamaan voimassa olevia sisäisiä säännöksiä näiden täytäntöönpanon helpottamiseksi.
Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - III luku - EKPJ:n organisaatio - 16 artikla: Setelit



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0072



Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - III luku - EKPJ:n organisaatio - 16 artikla - Setelit Tämän sopimuksen 105 a artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n neuvostolla on yksinoikeus antaa lupa setelien liikkeeseen laskemiseen yhteisössä. EKP ja kansalliset keskuspankit voivat laskea liikkeeseen seteleitä. Ainoastaan EKP:n kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat setelit ovat laillisina maksuvälineinä kelpaavia seteleitä yhteisössä. EKP noudattaa siinä määrin kuin mahdollista olemassa olevia seteleiden liikkeeseen laskemista ja ulkoasua koskevia käytäntöjä.
Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.6 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0060



Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.6 artikla Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja konsuliedustustot sekä komission edustustot kolmansissa maissa ja kansainvälisissä konferensseissa samoin kuin niiden edustajat kansainvälisissä järjestöissä neuvottelevat keskenään sen varmistamiseksi että neuvoston hyväksymiä yhteisiä kantoja ja yhteisiä toimia noudatetaan ja että ne toteutetaan. Ne tiivistävät yhteistyötään vaihtamalla tietoja laatimalla yhteisiä arvioita ja tukemalla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 8 c artiklassa tarkoitettujen säännösten täytäntöönpanoa.
Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.11 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0060



Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.11 artikla 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 137 138 139-142 146 147 150-153 157-163 ja 217 artiklan määräyksiä sovelletaan tässä osastossa tarkoitettuja aloja koskeviin määräyksiin. 2. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvistä määräyksistä toimielimille aiheutuvat hallintomenot otetaan menoina Euroopan yhteisöjen talousarvioon. Neuvosto voi myös: - joko päättää yksimielisesti että kyseisten määräysten täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot otetaan menoina Euroopan yhteisöjen talousarvioon; tällöin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrättyä talousarviomenettelyä; - tai todeta että jäsenvaltiot vastaavat tällaisista menoista mahdollisesti vahvistettavan jakoperusteen mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista - VI osasto: Määräykset yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa - K.2 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0061



Sopimus Euroopan unionista - VI osasto - Määräykset yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa - K.2 artikla 1. Edellä K.1 artiklassa tarkoitettuja asioita käsitellään noudattaen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi 4 päivänä marraskuuta 1950 tehtyä Euroopan yleissopimusta sekä 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehtyä pakolaisten oikeusasemaa koskevaa yleissopimusta ja ottaen huomioon suojelun jonka jäsenvaltiot antavat poliittisista syistä vainotuille henkilöille. 2. Tämän osaston määräyksillä ei rajoiteta niitä velvollisuuksia joita jäsenvaltioilla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi.
Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.2 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0058



Sopimus Euroopan unionista - V osasto - Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - J.2 artikla 1. Jäsenvaltiot antavat toisilleen tietoja ja neuvottelevat keskenään neuvostossa kaikista yleisesti kiinnostavista ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksistä sen varmistamiseksi että jäsenvaltioiden yhdistettyä vaikutusvaltaa käytetään mahdollisimman tehokkaasti toisiaanlähentyvän toiminnan avulla. 2. Neuvosto määrittelee yhteisen kannan aina kun se pitää sitä tarpeellisena. Jäsenvaltiot huolehtivat siitä että niiden kansallinen politiikka on yhteisten kantojen mukaista. 3. Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa kansainvälisissä järjestöissa ja kansainvälisissä konferensseissa. Ne tukeutuvat niissä yhteisiin kantoihinsa.Niissä kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa joihin kaikki jäsenvaltiot eivät osallistu ne jäsenvaltiot jotka osallistuvat niihin tukeutuvat yhteisiin kantoihin.
Sopimus Euroopan unionista - VI osasto: Määräykset yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa - K.3 artikla



Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0061



Sopimus Euroopan unionista - VI osasto - Määräykset yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa - K.3 artikla 1. Jäsenvaltiot antavat toisilleen tietoja ja neuvottelevat keskenään neuvostossa K.1 artiklassa tarkoitettuja aloja koskevista kysymyksistä toimintansa yhteensovittamiseksi. Tätä varten ne järjestävät toimivaltaisten hallintoyksikköjensä välisen yhteistoiminnan. 2. Neuvosto voi - jäsenvaltion tai komission aloitteesta K.1 artiklan 1-6 alakohdassa tarkoitetuilla aloilla - jäsenvaltion aloitteesta K.1 artiklan 7 8 ja 9 alakohdassa tarkoitetuilla aloilla: a) hyväksyä yhteisiä kantoja sekä aiheellisin muodoin ja menettelyin edistää unionin tavoitteiden saavuttamisen kannalta aiheellista yhteistyötä; b) hyväksyä yhteisen toiminnan siltä osin kuin unionin tavoitteet voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi paremmin toteuttaa yhteisellä toiminnalla kuin siten että jäsenvaltiot toimivat erikseen; neuvosto voi päättää että yhteistä toimintaa koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet vahvistetaan määräenemmistöllä; c) tehdä yleissopimuksia joiden hyväksymistä se suosittaa jäsenvaltioille jäsenvaltioiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 220 artiklan soveltamista. Jollei tällaisissa yleissopimuksissatoisin määrätä niitä koskevat mahdolliset soveltamistoimenpiteet vahvistetaan neuvostossa korkeiden sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä. Tällaisissa yleissopimuksissa voidaan määrätä että yhteisön tuomioistuimella on toimivalta niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti jotka voidaan täsmentää yleissopimuksissa tulkita yleissopimusten määräyksiä ja ratkaista niiden soveltamista koskevat erimielisyydet.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 11 artikla - J.1 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0155 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0058



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 11 artikla 1. Unioni määrittelee ja toteuttaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, joka kattaa kaikki ulko- ja turvallisuuspolitiikan alat ja jonka tavoitteena on: - turvata unionin yhteiset arvot, perusedut, riippumattomuus ja koskemattomuus Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti; - lujittaa unionin turvallisuutta sen kaikissa muodoissa; - säilyttää rauha ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja Helsingin päätösasiakirjan periaatteiden sekä Pariisin peruskirjan tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien rauha ja turvallisuus ulkorajoilla; - edistää kansainvälistä yhteistyötä; - kehittää ja lujittaa kansanvaltaa ja oikeusvaltion periaatetta sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista. 2. Jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä. Jäsenvaltiot toimivat yhdessä lujittaakseen ja kehittääkseen keskinäistä poliittista yhteisvastuullisuuttaan. Ne pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa. Neuvosto huolehtii siitä, että näitä periaatteita noudatetaan.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 22 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0160 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 22 artikla 1. Jokainen jäsenvaltio tai komissio voi saattaa neuvoston käsiteltäväksi yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä sekä tehdä ehdotuksia neuvostolle. 2. Tapauksissa, joissa päätös on tehtävä nopeasti, puheenjohtajavaltio voi omasta aloitteestaan taikka komission tai jäsenvaltion pyynnöstä kutsua koolle neuvoston ylimääräisen kokouksen 48 tunnin kuluessa ja ehdottoman välttämättömissä tapauksissa lyhyemmänkin ajan kuluessa.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 18 artikla - J.8 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0159 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0060



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 18 artikla 1. Puheenjohtajavaltio edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa. 2. Puheenjohtajavaltio vastaa tämän osaston nojalla tehtyjen päätösten toteuttamisesta; tässä ominaisuudessaan se esittää periaatteessa unionin kannan kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. 3. Puheenjohtajavaltiota avustaa neuvoston pääsihteeri, joka toimii yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana. 4. Komissio osallistuu täysimääräisesti 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseen. Tarvittaessa puheenjohtajavaltiota avustaa edellä mainituissa tehtävissä puheenjohtajana seuraavalla kaudella toimiva jäsenvaltio. 5. Neuvosto voi, pitäessään sitä tarpeellisena, nimittää erityisedustajan hoitamaan tiettyjä poliittisia erityistehtäviä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VIII osasto: Loppumääräykset - 47 artikla - M artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0170 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0063



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 47 artikla Jollei Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta Euroopan yhteisön perustamiseksi, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta taikka Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta annetuista määräyksistä tai näistä loppumääräyksistä muuta johdu, tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin taikka niiden muuttamisesta tai täydentämisestä myöhemmin tehtyihin sopimuksiin tai asiakirjoihin.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta - yhteistyöstä rikosasioissa - 29 artikla - K.1 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0162 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0061



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 29 artikla Unionin tavoitteena on antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa sekä ehkäisemällä ja torjumalla rasismia ja muukalaisvihaa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön toimivaltaa. Tämä tavoite saavutetaan ehkäisemällä ja torjumalla järjestäytynyttä tai muuta rikollisuutta, erityisesti terrorismia, ihmiskauppaa ja lapsiin kohdistuvia rikoksia, laitonta huumausainekauppaa ja laitonta asekauppaa, lahjontaa ja petoksia: - jäsenvaltioiden poliisi- ja tulliviranomaisten sekä muiden toimivaltaisten viranomaisten välisellä tiiviimmällä yhteistyöllä sekä suoraan että Euroopan poliisiviraston (Europol) puitteissa 30 ja 32 artiklan määräysten mukaisesti; - jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välisellä tiiviimmällä yhteistyöllä 31 artiklan a-d alakohdan ja 32 artiklan määräysten mukaisesti; - lähentämällä tarvittaessa rikosasioita koskevia jäsenvaltioiden säännöksiä 31 artiklan e alakohdan määräysten mukaisesti.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 26 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0161 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 26 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri avustaa neuvostoa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvissa kysymyksissä erityisesti osallistumalla toimintaperiaatteita koskevien päätösten muotoilemiseen, valmisteluun ja täytäntöönpanoon ja tarvittaessa, toimien puheenjohtajavaltion pyynnöstä neuvoston puolesta, käymällä poliittista vuoropuhelua kolmansien osapuolten kanssa.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - I osasto: Yhteiset määräykset - 4 artikla - D artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0153 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0004



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 4 artikla Eurooppa-neuvosto antaa unionille sen kehittämiseksi tarvittavat virikkeet ja määrittelee kehittämisen yleiset poliittiset suuntaviivat. Eurooppa-neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sekä komission puheenjohtaja. Heitä avustavat jäsenvaltioiden ulkoasiainministerit sekä yksi komission jäsenistä. Eurooppa-neuvosto kokoontuu ainakin kahdesti vuodessa puheenjohtajanaan sen jäsenvaltion valtion- tai hallituksen päämies, joka on neuvoston puheenjohtajana. Eurooppa-neuvosto antaa Euroopan parlamentille kertomuksen jokaisesta kokouksestaan sekä kirjallisen vuosikertomuksen unionin toteutuneesta kehityksestä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - V osasto: Määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta - 23 artikla



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0160 - Konsolidoitu toisinto



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 23 artikla 1. Neuvosto tekee päätökset tässä osastossa tarkoitetuista kysymyksistä yksimielisesti. Henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten äänestämästä pidättyminen ei estä näiden päätösten tekemistä. Äänestämästä pidättyvä neuvoston jäsen voi perustella pidättymistään antamalla tämän alakohdan mukaisesti virallisen lausuman. Tällöin kyseinen jäsenvaltio ei ole velvollinen soveltamaan kyseistä päätöstä, mutta se on velvollinen hyväksymään, että päätös sitoo unionia. Keskinäistä yhteisvastuullisuutta noudattaen kyseisen jäsenvaltion on pidättäydyttävä toimista, jotka voivat olla ristiriidassa mainittuun päätökseen perustuvan unionin toiminnan kanssa tai estää sen toteuttamisen, ja muiden jäsenvaltioiden on kunnioitettava sen kantaa. Jos tällä tavoin pidättäytymisensä perustelleet neuvoston jäsenet edustavat yli kolmasosaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla painotetuista äänistä, päätöstä ei tehdä. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä: - hyväksyessään yhteisen strategian perusteella yhteisen toiminnan tai yhteisen kannan taikka tehdessään sen perusteella muun päätöksen; - tehdessään päätöksen yhteisen toiminnan tai yhteisen kannan täytäntöönpanosta. Jos neuvoston jäsen ilmoittaa, että se esittämistään tärkeistä kansalliseen politiikkaan liittyvistä syistä aikoo vastustaa päätöksen tekemistä määräenemmistöllä, asiasta ei äänestetä. Neuvosto voi määräenemmistöllä pyytää, että asia saatetaan Eurooppa-neuvoston yksimielisesti ratkaistavaksi. Neuvoston jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Ratkaisun edellytyksenä on vähintään 62 ääntä, jotka edustavat ainakin kymmentä asian puolesta äänestävää jäsentä. Tätä kohtaa ei sovelleta päätöksiin, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla. 3. Neuvosto tekee ratkaisunsa menettelykysymyksistä jäsentensä enemmistöllä.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VIII osasto: Loppumääräykset - 50 artikla - P artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0171 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0063



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 50 artikla 1. Kumotaan Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn, Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 1965 allekirjoitetun sopimuksen 2-7 ja 10-19 artikla. 2. Kumotaan Luxemburgissa 17 päivänä helmikuuta 1986 ja Haagissa 28 päivänä helmikuuta 1986 allekirjoitetun Euroopan yhtenäisasiakirjan 2 artikla, 3 artiklan 2 kohta ja III osasto.
Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) - VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta - yhteistyöstä rikosasioissa - 34 artikla - K.6 artikla - Unionisopimus (Maastricht 1992) -



Virallinen lehti nro C 340 , 10/11/1997 s. 0164 - Konsolidoitu toisinto

Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0062



Sopimus Euroopan unionista (konsolidoitu toisinto) 34 artikla 1. Jäsenvaltiot antavat toisilleen tietoja ja neuvottelevat keskenään neuvostossa tässä osastossa tarkoitettuja aloja koskevista kysymyksistä toimintansa yhteensovittamiseksi. Tätä varten ne järjestävät toimivaltaisten hallintoyksikköjensä yhteistoiminnan. 2. Neuvosto toteuttaa toimenpiteitä ja edistää tämän osaston määräysten mukaisesti aiheellisin muodoin ja menettelyin yhteistyötä unionin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten neuvosto voi jäsenvaltion tai komission aloitteesta yksimielisesti: a) hyväksyä yhteisiä kantoja unionin suhtautumisen määrittämiseksi tiettyyn erityiseen kysymykseen; b) tehdä puitepäätöksiä jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä. Puitepäätökset velvoittavat jäsenvaltioita saavutettavaan tulokseen nähden, mutta jättävät kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot. Niistä ei seuraa välitöntä oikeusvaikutusta; c) tehdä muita tämän osaston tavoitteiden mukaisia päätöksiä, jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä lukuun ottamatta. Nämä päätökset ovat velvoittavia, mutta niillä ei ole välitöntä oikeusvaikutusta; neuvosto toteuttaa määräenemmistöllä kyseisten päätösten täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet unionin tasolla; d) tehdä yleissopimuksia, joiden hyväksymistä se suosittaa jäsenvaltioille kunkin jäsenvaltion valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä aiheellisiin menettelyihin neuvoston asettamassa määräajassa. Yleissopimukset tulevat voimaan ne hyväksyneiden jäsenvaltioiden osalta, kun vähintään puolet jäsenvaltioista on ne hyväksynyt, jollei yleissopimuksissa toisin määrätä. Yleissopimusten soveltamista koskevat toimenpiteet vahvistetaan neuvostossa sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä. 3. Kun neuvoston ratkaisun edellytyksenä on määräenemmistö, jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla ja ratkaisun edellytyksenä on vähintään 62 ääntä, jotka edustavat ainakin kymmentä asian puolesta äänestävää jäsentä. 4. Neuvosto ratkaisee menettelykysymykset jäsentensä enemmistöllä.