EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
KONSOLIDOITU TOISINTOFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/13

JOHDANTO-OSA  
HÄNEN MAJESTEETTINSA BELGIAN KUNINGAS, HÄNEN MAJESTEETTINSA TANSKAN KUNINGATAR, SAKSAN LIIT ­
TOTASAVALLAN PRESIDENTTI, IRLANNIN PRESIDENTTI, HELLEENIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI, HÄNEN MAJES ­
TEETTINSA ESPANJAN KUNINGAS, RANSKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, ITALIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, 
HÄNEN KUNINKAALLINEN KORKEUTENSA LUXEMBURGIN SUURHERTTUA, HÄNEN MAJESTEETTINSA ALANKO ­
MAIDEN KUNINGATAR, PORTUGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI, HÄNEN MAJESTEETTINSA ISON-BRITANNIAN 
JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUNINGATAR (  1 ), jotka  
OVAT PÄÄTTÄNEET  toteuttaa uuden vaiheen siinä Euroopan yhdentymiskehityksessä, joka on aloitettu 
luomalla Euroopan yhteisöt,  
HAKEVAT INNOITUKSENSA  Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä, josta 
kehittyneitä yleismaailmallisia arvoja ovat ihmisen loukkaamattomat ja luovuttamattomat oikeudet 
sekä vapaus, kansanvalta, tasa-arvo ja oikeusvaltioperiaate,  
PALAUTTAVAT MIELEEN  Manner-Euroopan jaon päättymisen historiallisen merkityksen ja tarpeen luoda 
vakaa perusta tulevaisuuden Euroopan rakentamiselle,  
VAHVISTAVAT  sitoutumisensa vapauden ja kansanvallan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien 
kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin,  
VAHVISTAVAT  sitoutumisensa Torinossa 18 päivänä lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaa ­
lisessa peruskirjassa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön 
peruskirjassa määriteltyihin sosiaalisiin perusoikeuksiin,  
HALUAVAT  syventää kansojensa välistä yhteisvastuullisuutta niiden historiaa, kulttuuria ja perinteitä 
kunnioittaen,  
HALUAVAT  lujittaa toimielinten toiminnan kansanvaltaisuutta ja tehokkuutta, jotta ne voivat yhteisenä 
toimielinjärjestelmänä paremmin täyttää niille uskotut tehtävät,  
OVAT PÄÄTTÄNEET  lujittaa kansantalouksiaan ja varmistaa niiden lähentymisen sekä perustaa talous- ja 
rahaliiton, joka käsittää tämän sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti yhtenäisen ja vakaan valuutan,
 
OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET  edistää kansojensa taloudellista ja sosiaalista edistystä ottaen huomioon 
kestävän kehityksen periaatteen ja osana sisämarkkinoiden toteutumista, yhteenkuuluvuuden lujitta ­
mista ja ympäristön suojelemista sekä toteuttaa politiikkaa, jolla turvataan, että taloudellinen yhden ­
tyminen edistyy rinnakkain muiden alojen edistyksen kanssa,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/15  
( 1 ) Bulgarian tasavalta, Tšekin tasavalta, Viron tasavalta, Kyproksen tasavalta, Latvian tasavalta, Liettuan tasavalta, Unkarin 
tasavalta, Maltan tasavalta, Itävallan tasavalta, Puolan tasavalta, Romania, Slovenian tasavalta, Slovakian tasavalta, 
Suomen tasavalta ja Ruotsin kuningaskunta ovat sittemmin liittyneet Euroopan unionin jäseniksi.
OVAT PÄÄTTÄNEET  ottaa käyttöön yhteisen kansalaisuuden maidensa kansalaisille,  
OVAT PÄÄTTÄNEET  toteuttaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, mukaan lukien asteittain mää ­
riteltävä yhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen tämän sopimuksen 
42 artiklan mukaisesti, sekä näin lujittaa Euroopan ominaislaatua ja riippumattomuutta rauhan, 
turvallisuuden ja edistyksen edistämiseksi Euroopassa ja maailmassa,  
OVAT PÄÄTTÄNEET  helpottaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta varmistaen samalla kansojensa suojan ja 
turvallisuuden toteuttamalla tämän sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
määräysten mukaisesti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen,  
OVAT PÄÄTTÄNEET  jatkaa kehitystä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luo ­
miseksi, jossa päätökset toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tehdään mahdollisimman lähellä kansalai ­
sia, ja  
OTTAVAT HUOMIOON  ne myöhemmät vaiheet, jotka on toteutettava Euroopan yhdentymisen edis ­
tämiseksi,  
OVAT PÄÄTTÄNEET  perustaa Euroopan unionin ja tätä varten nimenneet täysivaltaisiksi edustajikseen:  
(täysivaltaisten edustajien luetteloa ei esitetä tässä)  
JOTKA  vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaiseksi todetut valtakirjansa ovat sopineet seuraavaa:  
I OSASTO  
YHTEISET MÄÄRÄYKSET  
1 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 1 artikla) (  1 ) 
Tällä sopimuksella korkeat sopimuspuolet perustavat keskenään Euroopan Unionin, jäljempänä 
’unioni’, jolle jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi.  
Tämä sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen 
välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman 
lähellä kansalaisia.  
Unioni perustuu tähän sopimukseen ja sopimukseen Euroopan unionin toiminnasta, jäljempänä 
’perussopimukset’. Kummallakin sopimuksella on sama oikeudellinen arvo. Unioni korvaa Euroopan 
yhteisön, jonka seuraaja se on.FI C 83/16 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010  
( 1 ) Tämä viite on vain ohjeellinen. Tarkempia tietoja varten kts. perussopimusten aiemman ja uuden numeroinnin väliset 
vastaavuustaulukot.
2 artikla  
Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, 
oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luet ­
tuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, 
syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.  
3 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 2 artikla)  
1. Unionin päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia.  
2. Unioni tarjoaa kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja 
ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, 
turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpi ­
teet.  
3. Unioni toteuttaa sisämarkkinat. Se pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat 
tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin 
kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön 
laadun parantaminen. Se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä.  
Unioni torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää sekä edistää yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta 
ja sosiaalista suojelua, naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lapsen 
oikeuksien suojelua.  
Unioni edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä jäsenvaltioiden välistä 
yhteisvastuuta.  
Unioni kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan 
kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä.  
4. Unioni perustaa talous- ja rahaliiton, jonka rahayksikkö on euro.  
5. Unioni vaalii ja puolustaa arvojaan ja etujaan kansainvälisissä suhteissaan ja edistää osaltaan 
kansalaistensa suojelua. Se edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta, maapallon kestävää kehitystä, kan ­
sojen välistä yhteisvastuuta ja keskinäistä kunnioitusta, vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa, köy ­
hyyden poistamista ja ihmisoikeuksien, erityisesti lapsen oikeuksien suojelua, sekä kansainvälisen 
oikeuden tarkkaa noudattamista ja kehittämistä, etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 
periaatteiden kunnioittamista.  
6. Unioni pyrkii tavoitteisiinsa asianmukaisin keinoin unionille perussopimuksissa annetun toimi ­
vallan mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/17
4 artikla  
1. Toimivalta, jota perussopimuksissa ei ole annettu unionille, kuuluu 5 artiklan mukaisesti jäsen ­
valtioille. 
2. Unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa sekä niiden kan ­
sallista identiteettiä, joka on olennainen osa niiden poliittisia ja valtiosäännön rakenteita, myös 
alueellisen ja paikallisen itsehallinnon osalta. Se kunnioittaa keskeisiä valtion tehtäviä, erityisesti niitä, joiden tavoitteena on valtion alueellisen koskemattomuuden turvaaminen, yleisen järjestyksen ylläpi
­
täminen sekä kansallisen turvallisuuden takaaminen. Erityisesti kansallinen turvallisuus säilyy yksin ­
omaan kunkin jäsenvaltion vastuulla.  
3. Vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti unioni ja jäsenvaltiot kunnioittavat ja avustavat 
toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään.  
Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki yleis- tai erityistoimenpiteet, joilla voidaan varmistaa perussopimuksista 
tai unionin toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttäminen.  
Jäsenvaltiot tukevat unionia sen täyttäessä tehtäviään ja pidättäytyvät kaikista toimenpiteistä, jotka 
voisivat vaarantaa unionin tavoitteiden toteutumisen.  
5 artikla  
(aiempi EY-sopimuksen 5 artikla)  
1. Unionin toimivalta määräytyy annetun toimivallan periaatteen mukaisesti. Unioni käyttää toi ­
mivaltaansa toissijaisuusperiaatetta ja suhteellisuusperiaatetta noudattaen.  
2. Annetun toimivallan periaatteen mukaisesti unioni toimii ainoastaan jäsenvaltioiden sille perus ­
sopimuksissa antaman toimivallan rajoissa ja kyseisissä sopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavut ­
tamiseksi. Toimivalta, jota perussopimuksissa ei ole annettu unionille, kuuluu jäsenvaltioille.  
3. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti unioni toimii aloilla, jotka eivät kuulu sen yksinomaiseen 
toimivaltaan, ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi keskushallinnon tasolla tai alu ­
eellisella taikka paikallisella tasolla riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan 
ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin 
tasolla. 
Unionin toimielimet soveltavat toissijaisuusperiaatetta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen sovel ­
tamisesta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti. Kansalliset parlamentit valvovat toissijaisuusperiaatteen nou ­
dattamista mainitussa pöytäkirjassa määrätyn menettelyn mukaisesti.  
4. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, 
mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi.  
Unionin toimielimet soveltavat suhteellisuusperiaatetta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen sovel ­
tamisesta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.FI C 83/18 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
6 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 6 artikla)  
1. Unioni tunnustaa oikeudet, vapaudet ja periaatteet, jotka esitetään 7 päivänä joulukuuta 2000 
hyväksytyssä ja Strasbourgissa 12 päivänä joulukuuta 2007 mukautetussa Euroopan unionin perus ­
oikeuskirjassa, jolla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla.  
Perusoikeuskirjan määräykset eivät millään tavoin laajenna perussopimuksissa määriteltyä unionin 
toimivaltaa. 
Perusoikeuskirjassa esitettyjä oikeuksia, vapauksia ja periaatteita on tulkittava perusoikeuskirjan tul ­
kintaa ja soveltamista koskevien perusoikeuskirjan VII osaston yleisten määräysten mukaisesti ja 
ottaen asianmukaisesti huomioon perusoikeuskirjassa tarkoitetut selitykset, joissa esitetään näiden 
määräysten lähteet.  
2. Unioni liittyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleis ­
sopimukseen. Liittyminen ei vaikuta perussopimuksissa määriteltyyn unionin toimivaltaan.  
3. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa 
taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä peri ­
aatteina osa unionin oikeutta.  
7 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 7 artikla)  
1. Neuvosto voi jäsenvaltioiden yhden kolmasosan, Euroopan parlamentin tai Euroopan komission 
perustellusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan todeta jäsentensä neljän 
viidesosan enemmistöllä, että on olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti 
2 artiklassa tarkoitettuja arvoja. Ennen tämän toteamista neuvosto kuulee kyseistä jäsenvaltiota ja 
voi, tehden ratkaisunsa samaa menettelyä noudattaen, antaa sille suosituksia.  
Neuvosto tarkistaa säännöllisesti, ovatko tällaiseen toteamiseen johtaneet perusteet edelleen olemassa.  
2. Eurooppa-neuvosto, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti, voi jäsenvaltioiden yhden kolmasosan 
ehdotuksesta tai Euroopan komission ehdotuksesta ja saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän todeta, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti ja jatkuvasti 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, kehotet
­
tuaan ensin asianomaista jäsenvaltiota esittämään huomautuksensa.  
3. Jos rikkominen on 2 kohdan mukaisesti todettu, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää 
pidättää väliaikaisesti tietyt perussopimuksista johtuvat asianomaiselle jäsenvaltiolle kuuluvat oikeu- 
det, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion hallituksen edustajan äänioikeuden neuvostossa. Tällöin 
neuvosto ottaa huomioon tällaisen oikeuksien pidättämisen mahdolliset vaikutukset luonnollisten 
henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/19
Jäsenvaltiolle perussopimuksista johtuvat velvoitteet sitovat kuitenkin edelleen asianomaista valtiota.  
4. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää myöhemmin muuttaa 3 kohdan nojalla toteutettua 
toimenpidettä tai peruuttaa sen, jos sen toteuttamiseen johtaneessa tilanteessa tapahtuu muutos.  
5. Euroopan parlamentissa, Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa tätä artiklaa sovellettaessa nou ­
datettavista äänestysmenettelyä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 354 artiklassa.  
8 artikla  
1. Unioni luo naapurimaittensa kanssa erityissuhteet pyrkien saamaan aikaan unionin arvoihin 
perustuvan alueen, jolla vallitsee vauraus ja hyvä naapuruus ja jolle ovat ominaisia yhteistyöhön perustuvat läheiset ja rauhanomaiset suhteet.  
2. Unioni voi 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tehdä erityisiä sopimuksia 
kyseisten valtioiden kanssa. Näihin sopimuksiin voi sisältyä vastavuoroisia oikeuksia ja velvollisuuksia 
sekä mahdollisuus toteuttaa yhteisiä toimia. Sopimusten täytäntöönpanosta neuvotellaan määräajoin.  
II OSASTO
 
MÄÄRÄYKSET DEMOKRATIAN PERIAATTEISTA  
9 artikla  
Unioni noudattaa kaikessa toiminnassaan kansalaistensa yhdenvertaisuuden periaatetta, jonka mukaan 
sen toimielimet, elimet ja laitokset kohtelevat kansalaisia yhdenvertaisesti. Unionin kansalainen on 
jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta.  
10 artikla  
1. Unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan.  
2. Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla.  
Jäsenvaltiota edustaa Eurooppa-neuvostossa valtion- tai hallituksen päämies ja neuvostossa hallitus, 
jotka puolestaan ovat demokratian mukaisessa vastuussa joko kansallisille parlamenteilleen tai kan
­
salaisilleen.  
3. Kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. Päätökset teh ­
dään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia.  
4. Euroopan tason poliittiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden 
muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen.FI C 83/20 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
11 artikla  
1. Toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti 
mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla asianmukaisten kanavien kautta.  
2. Toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan 
kanssa.  
3. Komissio kuulee laajasti asianomaisia osapuolia varmistaakseen unionin toimien johdonmukai ­
suuden ja avoimuuden.  
4. Vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi tehdä aloit ­
teen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen 
ehdotus asioista, joissa näiden kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi.  
Tällaisen aloitteen tekemistä varten vaadittavat menettelyt ja edellytykset vahvistetaan Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti.  
12 artikla  
Kansalliset parlamentit edistävät osaltaan aktiivisesti unionin moitteetonta toimintaa seuraavasti:  
a) ne saavat tietoja unionin toimielimiltä ja niille toimitetaan esitykset lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttäviksi unionin säädöksiksi kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa teh
­
dyn pöytäkirjan mukaisesti;  
b) ne huolehtivat siitä, että toissijaisuusperiaatetta noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaat ­
teen soveltamisesta tehdyssä pöytäkirjassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti;  
c) ne osallistuvat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta unionin tämän alan politiikko ­
jen täytäntöönpanoa koskeviin arviointimenettelyihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn so ­
pimuksen 70 artiklan mukaisesti ja osallistuvat Europolin poliittiseen valvontaan ja Eurojustin 
toiminnan arviointiin mainitun sopimuksen 85 ja 88 artiklan mukaisesti;  
d) ne osallistuvat perussopimusten tarkistusmenettelyyn tämän sopimuksen 48 artiklan mukaisesti;  
e) niille ilmoitetaan unioniin liittymistä koskevista hakemuksista tämän sopimuksen 49 artiklan 
mukaisesti;  
f) ne osallistuvat kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin väliseen yhteistyöhön kansal ­
listen parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/21
III OSASTO  
MÄÄRÄYKSET TOIMIELIMISTÄ  
13 artikla  
1. Unionilla on toimielinjärjestelmä, jolla pyritään edistämään unionin arvoja, ajamaan unionin 
tavoitteita, palvelemaan unionin, sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden etuja sekä varmistamaan unionin 
politiikkojen ja toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja jatkuvuus.  
Unionin toimielimet ovat seuraavat:  
— Euroopan parlamentti,  
— Eurooppa-neuvosto,  
— neuvosto,  
— Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’,  
— Euroopan unionin tuomioistuin,  
— Euroopan keskuspankki,  
— tilintarkastustuomioistuin.  
2. Kukin toimielin toimii sille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa sekä niissä mää ­
rättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti. Toimielimet tekevät keskenään vilpi ­
töntä yhteistyötä.  
3. Euroopan keskuspankkia ja tilintarkastustuomioistuinta koskevat määräykset sekä muita toimi ­
elimiä koskevat yksityiskohtaiset määräykset ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuk ­
sessa.  
4. Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota avustavat talous- ja sosiaalikomitea sekä alu ­
eiden komitea, joilla on neuvoa-antava tehtävä.  
14 artikla  
1. Euroopan parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttä ­
jänä. Se huolehtii poliittisesta valvonnasta ja antaa neuvoja perussopimuksissa määrättyjen edellytys ­
ten mukaisesti. Se valitsee komission puheenjohtajan.  
2. Euroopan parlamentti koostuu unionin kansalaisten edustajista. Edustajien määrä on puhemie ­
hen lisäksi enintään 750. Kansalaisten edustus on alenevasti suhteellinen siten, että vähimmäismäärä on kuusi jäsentä jäsenvaltiota kohden. Jäsenvaltio voi saada enintään 96 paikkaa.FI C 83/22 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Eurooppa-neuvosto tekee yksimielisesti Euroopan parlamentin aloitteesta ja sen hyväksynnän saa ­
tuaan päätöksen, jolla määritellään Euroopan parlamentin kokoonpano ensimmäisessä alakohdassa 
tarkoitettuja periaatteita noudattaen.  
3. Euroopan parlamentin jäsenet valitaan yleisillä, välittömillä, vapailla ja salaisilla vaaleilla viiden 
vuoden pituiseksi toimikaudeksi.  
4. Euroopan parlamentti valitsee jäsentensä keskuudesta puhemiehen ja puhemiehistön.  
15 artikla  
1. Eurooppa-neuvosto antaa unionille sen kehittämiseksi tarvittavat virikkeet ja määrittelee sen 
yleiset poliittiset suuntaviivat ja painopisteet. Se ei toimi lainsäätäjänä.  
2. Eurooppa-neuvostoon kuuluvat jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sekä Eu ­
rooppa-neuvoston puheenjohtaja ja komission puheenjohtaja. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuus ­
politiikan korkea edustaja osallistuu sen työskentelyyn.  
3. Eurooppa-neuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta kaksi kertaa puolivuotiskaudella. Eu ­
rooppa-neuvoston jäsenet voivat päättää, että kutakin heistä avustaa ministeri ja komission puheen ­
johtajaa komission jäsen, jos käsiteltävät asiat sitä edellyttävät. Puheenjohtaja kutsuu koolle Eu ­
rooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen, jos tilanne sitä vaatii.  
4. Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa yhteisymmärryksessä, jollei perussopimuksissa toisin mää ­
rätä. 
5. Eurooppa-neuvosto valitsee puheenjohtajansa määräenemmistöllä kaksi ja puoli vuotta kes ­
täväksi kaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Jos puheenjohtaja on estynyt tai syyllistynyt vakavaan 
rikkomukseen, Eurooppa-neuvosto voi päättää hänen toimikautensa samaa menettelyä noudattaen.  
6. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja 
a) toimii Eurooppa-neuvoston kokouksissa puheenjohtajana ja ohjaa sen työskentelyä;  
b) huolehtii yhteistyössä komission puheenjohtajan kanssa ja yleisten asioiden neuvoston työskente ­
lyn pohjalta Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelusta ja sen työskentelyn jatkuvuudesta;  
c) pyrkii helpottamaan yhteenkuuluvuutta ja yhteisymmärrystä Eurooppa-neuvostossa;  
d) antaa Euroopan parlamentille kertomuksen jokaisesta Eurooppa-neuvoston kokouksesta.  
Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja huolehtii omalla tasollaan ja tässä ominaisuudessa unionin ul ­
koisesta edustuksesta yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan toimivaltaa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/23
Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ei saa hoitaa kansallista tehtävää.  
16 artikla  
1. Neuvosto toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä. 
Se määrittelee ja sovittaa yhteen unionin politiikkoja perussopimuksissa määrättyjen edellytysten 
mukaisesti.  
2. Neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenval ­
tiosta ja joilla on edustamansa jäsenvaltion hallitusta sitovat valtuudet sekä sille kuuluva äänioikeus.  
3. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, jollei perussopimuksissa toisin määrätä.  
4. Määräenemmistöön tarvitaan 1 päivästä marraskuuta 2014 alkaen vähintään 55 prosenttia 
neuvoston jäsenistä; siihen on kuuluttava vähintään viisitoista jäsentä, jotka samalla edustavat jäsen ­
valtioita, joiden yhteenlaskettu väestö on vähintään 65 prosenttia unionin väestöstä.  
Määrävähemmistössä on oltava vähintään neljä neuvoston jäsentä; muussa tapauksessa katsotaan, että 
on saavutettu määräenemmistö.  
Muut määräenemmistöpäätöksentekoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdassa.  
5. Määräenemmistön määrittelyyn 31 päivään lokakuuta 2014 sovellettavat ja 1 päivästä marras ­
kuuta 2014 31 päivään maaliskuuta 2017 sovellettavat siirtymämääräykset vahvistetaan siirtymämää ­
räyksiä koskevassa pöytäkirjassa.  
6. Neuvosto kokoontuu eri kokoonpanoissa, joita koskeva luettelo hyväksytään Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 236 artiklan mukaisesti.  
Yleisten asioiden neuvosto huolehtii neuvoston eri kokoonpanojen työskentelyn johdonmukaisuu ­
desta. Se valmistelee Eurooppa-neuvoston kokoukset ja toteuttaa niistä aiheutuvat jatkotoimet ollen 
yhteydessä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaan ja komissioon.  
Ulkoasiainneuvosto muotoilee unionin ulkoista toimintaa Eurooppa-neuvoston määrittelemien stra ­
tegisten linjausten mukaisesti ja huolehtii unionin toiminnan johdonmukaisuudesta.  
7. Jäsenvaltioiden hallitusten pysyvien edustajien komitea huolehtii neuvoston työskentelyn val ­
mistelusta.  
8. Neuvoston istunnot ovat julkisia sen käsitellessä esitystä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttä ­
väksi säädökseksi tai äänestäessä siitä. Tätä varten jokainen neuvoston istunto on jaettu kahteen osaan, joista toisessa käsitellään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät unionin säädökset ja toisessa 
muut kuin lainsäädäntöasiat.
 
9. Neuvostossa olevat jäsenvaltioiden edustajat toimivat ulkoasiainneuvostoa lukuun ottamatta 
neuvoston kokoonpanojen puheenjohtajina tasaisen vuorottelun järjestelmän mukaisesti Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 236 artiklan mukaisesti vahvistetuin edellytyksin.FI C 83/24 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
17 artikla  
1. Komissio ajaa unionin yleistä etua ja tekee tätä varten tarvittavat aloitteet. Se huolehtii siitä, että 
perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan. Komissio 
valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. Se toteuttaa 
talousarvion ja hallinnoi ohjelmia. Komissio hoitaa yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointi ­
tehtäviä perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiik ­
kaa sekä muita perussopimuksissa määrättyjä tapauksia lukuun ottamatta se huolehtii unionin ulkoi ­
sesta edustuksesta. Se tekee aloitteet unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimiseksi 
pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin.  
2. Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä unionin säädös voidaan antaa ainoastaan komission 
ehdotuksesta, jollei perussopimuksissa toisin määrätä. Muut säädökset annetaan komission ehdotuk ­
sesta, kun perussopimuksissa niin määrätään.  
3. Komission toimikausi on viisi vuotta.  
Komission jäsenet valitaan heidän yleisen pätevyytensä ja Euroopan asiaan sitoutumisensa perusteella 
henkilöistä, joiden riippumattomuus on kiistaton.  
Komissio hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana. Tehtäviään hoitaessaan komission jäsenet eivät 
saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 artiklan 2 kohdan soveltamista. He pidättyvät kaikesta, mikä on ristirii
­
dassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa.  
4. Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivän ja 31 päivän lokakuuta 2014 välisenä aikana nimi ­
tettävän komission kokoonpanoon kuuluu yksi kansalainen kustakin jäsenvaltiosta, mihin luetaan mukaan komission puheenjohtaja ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, 
joka on yksi varapuheenjohtajista.  
5. Komission jäsenten lukumäärä, mukaan lukien sen puheenjohtaja ja unionin ulkoasioiden ja 
turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, vastaa 1 päivästä marraskuuta 2014 alkaen kahta kolmasosaa 
jäsenvaltioiden lukumäärästä, jollei Eurooppa-neuvosto yksimielisesti päätä muuttaa tätä lukumäärää.  
Komission jäsenet valitaan jäsenvaltioiden kansalaisista jäsenvaltioiden täysin tasapuolisen vuorottelun 
järjestelmän mukaisesti jäsenvaltioiden koko väestöllisen ja maantieteellisen kirjon huomioon ottaen. 
Eurooppa-neuvosto vahvistaa kyseisen järjestelmän yksimielisesti Euroopan unionin toiminnasta teh
­
dyn sopimuksen 244 artiklan mukaisesti.  
6. Komission puheenjohtaja  
a) määrittelee suuntaviivat, joiden mukaisesti komissio hoitaa tehtäväänsä;  
b) päättää komission sisäisestä organisaatiosta varmistaakseen komission toiminnan johdonmukai ­
suuden, tehokkuuden ja kollegiaalisuuden;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/25
c) nimittää komission jäsenten keskuudesta sen varapuheenjohtajat unionin ulkoasioiden ja turvalli ­
suuspolitiikan korkeaa edustajaa lukuun ottamatta.  
Komission jäsen eroaa, jos komission puheenjohtaja sitä häneltä pyytää. Unionin ulkoasioiden ja 
turvallisuuspolitiikan korkea edustaja eroaa 18 artiklan 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen, 
jos puheenjohtaja sitä häneltä pyytää.  
7. Eurooppa-neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan parlamentin vaalit, ehdottaa aiheellisten 
kuulemisten jälkeen määräenemmistöllä Euroopan parlamentille ehdokasta komission puheenjohta ­
jaksi. Euroopan parlamentti valitsee tämän ehdokkaan jäsentensä enemmistöllä. Jollei ehdokas saa 
taakseen vaadittua enemmistöä, Eurooppa-neuvosto ehdottaa määräenemmistöllä kuukauden kuluessa 
uutta ehdokasta, jonka Euroopan parlamentti valitsee samaa menettelyä noudattaen.  
Neuvosto hyväksyy yhteisymmärryksessä valitun puheenjohtajan kanssa luettelon muista henkilöistä, 
jotka neuvosto aikoo nimittää komission jäseniksi. Heidät valitaan jäsenvaltioiden tekemien ehdotus ­
ten pohjalta 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 5 kohdan toisessa alakohdassa määrättyjä valintaperus ­
teita noudattaen.  
Euroopan parlamentti äänestää komission puheenjohtajan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitii ­
kan korkean edustajan ja muiden komission jäsenten hyväksymisestä yhtenä kokoonpanona. Hyväk ­
synnän jälkeen Eurooppa-neuvosto nimittää komission määräenemmistöllä.  
8. Komissio on yhtenä kokoonpanona vastuussa Euroopan parlamentille. Euroopan parlamentti 
voi antaa komissiolle epäluottamuslauseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
234 artiklan mukaisesti. Jos epäluottamuslause annetaan, kaikkien komission jäsenten on samalla 
kertaa erottava tehtävistään ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan on 
erottava niistä tehtävistä, joita hän on hoitanut komissiossa.  
18 artikla  
1. Eurooppa-neuvosto nimittää määräenemmistöllä komission puheenjohtajan suostumuksella 
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan. Eurooppa-neuvosto voi päättää hänen toimikautensa samaa menettelyä noudattaen.  
2. Korkea edustaja johtaa unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Hän osallistuu ehdo
­
tuksillaan tämän politiikan muotoiluun ja toteuttaa sitä neuvoston valtuuttamana. Tämä koskee myös 
yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa.  
3. Korkea edustaja toimii ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana.FI C 83/26 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
4. Korkea edustaja on yksi komission varapuheenjohtajista. Hän huolehtii unionin ulkoisen toi ­
minnan johdonmukaisuudesta. Hän vastaa komissiossa tälle ulkosuhteiden alalla kuuluvista tehtävistä 
ja unionin ulkoisen toiminnan muiden näkökohtien yhteensovittamisesta. Hoitaessaan komissiossa 
näitä tehtäviä, ja ainoastaan näiden tehtävien osalta, korkean edustajan on noudatettava komission 
toimintaa sääteleviä menettelytapoja siltä osin kuin se on 2 ja 3 kohdan mukaista.  
19 artikla  
1. Euroopan unionin tuomioistuin käsittää unionin tuomioistuimen, unionin yleisen tuomiois ­
tuimen ja erityistuomioistuimia. Euroopan unionin tuomioistuin huolehtii siitä, että perussopimusten 
tulkinnassa ja soveltamisessa noudatetaan lakia.  
Jäsenvaltiot säätävät tarvittavista muutoksenhakukeinoista tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unio ­
nin oikeuteen kuuluvilla aloilla.  
2. Unionin tuomioistuimessa on yksi tuomari jäsenvaltiota kohden. Sitä avustavat julkisasiamiehet.  
Unionin yleisessä tuomioistuimessa on vähintään yksi tuomari jäsenvaltiota kohden.  
Unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomarit 
valitaan henkilöistä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät Euroopan unionin toi ­
minnasta tehdyn sopimuksen 253 ja 254 artiklassa tarkoitetut vaatimukset. Heidät nimitetään jäsen ­
valtioiden hallitusten yhteisellä sopimuksella kuudeksi vuodeksi. Tuomari tai julkisasiamies, jonka 
toimikausi päättyy, voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.  
3. Perussopimusten määräysten mukaisesti Euroopan unionin tuomioistuin  
a) tekee ratkaisun jäsenvaltion, toimielimen taikka luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nos ­
tamien kanteiden johdosta;  
b) antaa kansallisten tuomioistuinten pyynnöstä ennakkoratkaisun unionin oikeuden tulkinnasta tai 
toimielinten antamien säädösten pätevyydestä;  
c) tekee ratkaisun perussopimuksissa määrätyissä muissa tapauksissa.  
IV OSASTO  
MÄÄRÄYKSET TIIVIIMMÄSTÄ YHTEISTYÖSTÄ  
20 artikla  
(aiemmat SEU-sopimuksen 27 a–27 e, 40–40 b ja 43–45 artikla sekä EY-sopimuksen 11 ja 11 a artikla)  
1. Jäsenvaltiot, jotka haluavat aloittaa keskenään tiiviimmän yhteistyön muulla kuin unionin yksin ­
omaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla, voivat käyttää unionin toimielimiä ja tätä toimivaltaa perus ­
sopimusten asiaa koskevia määräyksiä soveltaen sekä tässä artiklassa ja Euroopan unionin toimin ­
nasta tehdyn sopimuksen 326–334 artiklassa tarkoitettuja rajoituksia ja menettelysääntöjä noudat ­
taen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/27
Tiiviimmän yhteistyön tarkoituksena on edistää unionin tavoitteiden saavuttamista, suojella sen etuja 
ja vahvistaa sen yhdentymiskehitystä. Yhteistyöhön voivat milloin tahansa sen aikana liittyä kaikki 
jäsenvaltiot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 328 artiklan mukaisesti.  
2. Neuvosto tekee päätöksen, jolla annetaan lupa tiiviimmälle yhteistyölle, viimeisenä keinona 
todetessaan, ettei koko unioni voi saavuttaa tälle yhteistyölle asetettuja tavoitteita kohtuullisessa ajassa, ja edellyttäen, että vähintään yhdeksän jäsenvaltiota osallistuu yhteistyöhön. Neuvosto tekee 
ratkaisunsa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 329 artiklassa määrättyä menettelyä 
noudattaen.  
3. Kaikki neuvoston jäsenet voivat osallistua asioiden käsittelyyn, mutta äänestykseen osallistuvat 
vain tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita edustavat neuvoston jäsenet. Äänestysmenet
­
telyä koskevista säännöistä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
330 artiklassa.  
4. Tiiviimmän yhteistyön alalla hyväksytyt säädökset sitovat ainoastaan kyseiseen yhteistyöhön 
osallistuvia valtioita. Niitä ei pidetä säännöstönä, joka unionin jäsenyyttä hakevien valtioiden on 
hyväksyttävä.  
V OSASTO  
YLEISET MÄÄRÄYKSET UNIONIN ULKOISESTA TOIMINNASTA JA ERITYISMÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ 
ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKASTA  
1 LUKU  
YLEISET MÄÄRÄYKSET UNIONIN ULKOISESTA TOIMINNASTA 
21 artikla  
1. Unionin toiminta kansainvälisellä tasolla perustuu sen perustamisen, kehittämisen ja laajentu ­
misen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin, joita unioni pyrkii edistämään muualla maailmassa: 
demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, 
ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo ja yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen.  
Unioni pyrkii kehittämään suhteita ja rakentamaan kumppanuuksia sellaisten kolmansien maiden ja 
kansainvälisten, alueellisten tai maailmanlaajuisten, järjestöjen kanssa, jotka noudattavat ensimmäi
­
sessä alakohdassa mainittuja periaatteita. Se pyrkii edistämään yhteisten ongelmien monenvälistä 
ratkaisemista erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa.  
2. Unioni määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa ja toimintaa sekä pyrkii saamaan aikaan 
pitkälle menevää yhteistyötä kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan:  
a) turvata omat arvonsa, perusetunsa, turvallisuutensa, riippumattomuutensa ja koskemattomuutensa;FI C 83/28 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
b) lujittaa ja tukea demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja kansainvälisen oikeuden periaatteita;  
c) säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta noudattaen Yhdistyneiden 
Kansakuntien peruskirjan päämääriä ja periaatteita sekä Helsingin päätösasiakirjan periaatteita ja 
Pariisin peruskirjan tavoitteita, ulkorajoja koskevat tavoitteet mukaan luettuina;  
d) edistää kehitysmaiden talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä ensisijai ­
sena tarkoituksenaan poistaa köyhyys;  
e) kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain 
kansainvälisen kaupan esteitä;  
f) osallistua kansainvälisten toimenpiteiden kehittämiseen ympäristön laadun ja maapallon luonnon ­
varojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi ja parantamiseksi varmistaakseen kestävän kehityksen;  
g) auttaa kansoja, maita ja alueita selviytymään luonnon tai ihmisen aiheuttamista suuronnettomuuk ­
sista; ja  
h) edistää kansainvälistä järjestelmää, joka perustuu entistä tiiviimpään monenväliseen yhteistyöhön, 
ja maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa.  
3. Unioni noudattaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja periaatteita ja pyrkii niissä mainittuihin tavoit ­
teisiin kehittäessään ja toteuttaessaan ulkoista toimintaansa tämän osaston ja Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla sekä muita poli ­
tiikkojaan niiden ulkoisten näkökohtien osalta.  
Unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä näiden ja muiden 
politiikkojensa välillä. Neuvosto ja komissio varmistavat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan avustamana tämän johdonmukaisuuden ja tekevät siinä tarkoituksessa yhteistyötä.  
22 artikla  
1. Eurooppa-neuvosto määrittää unionin strategiset edut ja tavoitteet 21 artiklassa lueteltujen 
periaatteiden ja tavoitteiden pohjalta.  
Eurooppa-neuvoston unionin strategisista eduista ja tavoitteista tekemät päätökset koskevat yhteistä 
ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja muita unionin ulkoisen toiminnan aloja. Ne voivat koskea unionin 
suhteita yksittäiseen maahan tai alueeseen taikka tiettyä aihetta. Päätöksissä määritellään päätösten 
voimassaoloaika sekä keinot, jotka unionin ja jäsenvaltioiden on tarjottava niiden toteuttamista 
varten.  
Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti neuvoston suosituksesta, jonka tämä antaa kunkin 
alan osalta määrättyjen menettelysääntöjen mukaisesti. Eurooppa-neuvoston päätökset pannaan täy
­
täntöön perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/29
2. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja yhteisen ulko- ja turvallisuus ­
politiikan alan osalta ja komissio muiden ulkoisen toiminnan alojen osalta voivat tehdä neuvostolle 
yhteisiä ehdotuksia.  
2 LUKU  
ERITYISMÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKASTA  
1 JAKSO 
YHTEISET MÄÄRÄYKSET  
23 artikla  
Tämän luvun mukaista unionin toimintaa kansainvälisissä yhteyksissä ohjaavat ne periaatteet, sillä 
pyritään niihin tavoitteisiin ja sitä harjoitetaan niiden yleisten määräysten mukaisesti, jotka esitetään 1 luvussa.  
24 artikla
 
(aiempi SEU-sopimuksen 11 artikla)  
1. Unionin toimivalta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla käsittää kaikki ulkopolitiikan 
osa-alueet ja kaikki unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset, muun muassa asteittain määriteltä ­
vän yhteisen puolustuspolitiikan, joka voi johtaa yhteiseen puolustukseen.  
Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan sovelletaan erityisiä sääntöjä ja menettelyjä. Eurooppa- 
neuvosto ja neuvosto määrittelevät ja toteuttavat sitä yksimielisesti, jollei perussopimuksissa toisin 
määrätä. Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä ei voida antaa. Unionin ulkoasioiden ja 
turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja jäsenvaltiot panevat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan 
täytäntöön perussopimusten mukaisesti. Perussopimuksissa määritellään Euroopan parlamentin ja 
komission erityisasema tällä alalla. Euroopan unionin tuomioistuimella ei ole näitä määräyksiä kos ­
kevaa toimivaltaa, lukuun ottamatta sen toimivaltaa valvoa tämän sopimuksen 40 artiklan noudat ­
tamista ja tutkia eräiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa 
kohdassa tarkoitettujen päätösten laillisuus.  
2. Euroopan unioni harjoittaa, määrittelee ja toteuttaa ulkoisen toimintansa periaatteiden ja ta ­
voitteiden puitteissa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, joka perustuu jäsenvaltioiden keskinäisen 
poliittisen yhteisvastuun kehittämiseen, yleistä etua koskevien kysymysten määrittämiseen ja jäsen ­
valtioiden toimien jatkuvaan lähentämiseen.  
3. Jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa us ­
kollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä ja kunnioittavat unionin toimintaa tällä 
alalla.FI C 83/30 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Jäsenvaltiot toimivat yhdessä lujittaakseen ja kehittääkseen keskinäistä poliittista yhteisvastuullisuut ­
taan. Ne pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan 
haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa.  
Neuvosto ja korkea edustaja huolehtivat siitä, että näitä periaatteita noudatetaan.  
25 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 12 artikla)  
Unioni toteuttaa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa:  
a) määrittelemällä yleiset suuntaviivat;  
b) tekemällä päätöksiä, joissa määritellään  
i) toimet, jotka unioni toteuttaa,  
ii) kannat, jotka unioni omaksuu,  
iii) i ja ii alakohdassa tarkoitettujen päätösten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt;  
ja 
c) tehostamalla jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä yhteistyötä niiden harjoittaessa politiikkaansa.  
26 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 13 artikla  
1. Eurooppa-neuvosto määrittelee unionin strategiset edut sekä vahvistaa yhteisen ulko- ja turvalli ­
suuspolitiikan tavoitteet ja määrittelee sen suuntaviivat, myös asioissa, joilla on merkitystä puolus ­
tuksen alalla. Se tekee tarpeelliset päätökset.  
Jos kansainvälinen tilanne sitä edellyttää, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja kutsuu koolle ylimää ­
räisen Eurooppa-neuvoston kokouksen unionin politiik an strategisten linjausten määrittelemiseksi 
kyseisen tilanteen osalta.  
2. Neuvosto muotoilee yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja tekee sen määrittelemiseksi ja 
toteuttamiseksi tarvittavat päätökset Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten suuntaviivojen ja 
strategisten linjausten perusteella.  
Neuvosto ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja huolehtivat unionin toi ­
minnan yhtenäisyydestä, johdonmukaisuudesta ja tehokkuudesta.  
3. Korkea edustaja ja jäsenvaltiot panevat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöön kan ­
sallisia ja unionin voimavaroja käyttäen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/31
27 artikla  
1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, joka toimii ulkoasiainneuvoston 
puheenjohtajana, osallistuu ehdotuksillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan muotoiluun sekä 
huolehtii Eurooppa-neuvoston ja neuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta.  
2. Korkea edustaja edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvissa asioissa. 
Hän käy unionin puolesta poliittista vuoropuhelua kolmansien osapuolten kanssa ja esittää unionin 
kannan kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa.  
3. Korkean edustajan hoitaessa tehtäviään häntä avustaa Euroopan ulkosuhdehallinto. Tämä hal ­
linto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen kanssa, ja se koostuu neuvoston pää ­
sihteeristön ja komission toimivaltaisten yksiköiden virkamiehistä sekä jäsenvaltioiden lähettämästä 
ulkoasiainhallinnon henkilöstöstä. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatio ja toiminta vahvis ­
tetaan neuvoston päätöksellä. Neuvosto tekee ratkaisunsa korkean edustajan ehdotuksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan ja saatuaan komission hyväksynnän.  
28 artikla
 
(aiempi SEU-sopimuksen 14 artikla)  
1. Kun kansainvälinen tilanne edellyttää unionin operatiivista toimintaa, neuvosto tekee tarvittavat 
päätökset. Päätöksissä vahvistetaan niiden tavoitteet, soveltamisala, unionille niiden toteuttamiseksi 
tarjottavat keinot, tarvittaessa niiden kesto sekä edellytykset niiden panemiseksi täytäntöön.  
Jos olosuhteet muuttuvat siten, että se vaikuttaa olennaisesti kysymykseen, jossa noudatetaan tällaista 
päätöstä, neuvosto tarkistaa päätöksen periaatteita ja tavoitteita sekä tekee tarpeelliset päätökset.  
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut päätökset sitovat jäsenvaltioiden kannanottoja ja niiden toimintaa.  
3. Kun jäsenvaltio 1 kohdassa tarkoitettua päätöstä sovellettaessa suunnittelee kansallista kannan ­
ottoa tai kansallista toimintaa, se ilmoittaa tästä niin ajoissa, että asiasta voidaan tarpeen vaatiessa 
ennalta neuvotella neuvostossa. Velvollisuus antaa tietoja ennalta ei koske toimenpiteitä, joilla pelkäs ­
tään saatetaan neuvoston päätöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöä.  
4. Jos se on tilanteen muuttumisen vuoksi ehdottoman välttämätöntä ja jos 1 kohdassa tarkoi ­
tettua neuvoston päätöstä ei ole tarkistettu, jäsenvaltiot saavat toteuttaa sellaiset tarpeelliset kiireelliset 
toimenpiteet, joissa otetaan huomioon kyseisen päätöksen yleiset tavoitteet. Jäsenvaltio, joka toteuttaa 
tällaisia toimenpiteitä, antaa niistä välittömästi neuvostolle tiedon.  
5. Jos jäsenvaltiolla on tässä artiklassa tarkoitetun päätöksen toteuttamisessa suuria vaikeuksia, se 
saattaa ne neuvoston käsiteltäväksi, joka keskustelee niistä ja pyrkii löytämään asianmukaisia ratkai ­
suja. Tällaiset ratkaisut eivät saa olla ristiriidassa 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen tavoitteiden kanssa tai haitata sen tehokkuutta.FI C 83/32 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
29 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 15 artikla)  
Neuvosto tekee päätökset, joissa määritellään unionin lähestymistapa tiettyyn maantieteelliseen tai 
aihekohtaiseen kysymykseen. Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden kansallinen politiikka on unionin 
kantojen mukaista.  
30 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 22 artikla)  
1. Jokainen jäsenvaltio, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai korkea 
edustaja komission tukemana voi saattaa neuvoston käsiteltäväksi yhteiseen ulko- ja turvallisuus ­
politiikkaan liittyviä kysymyksiä, ja ne voivat tehdä yhtäältä aloitteita ja toisaalta ehdotuksia neuvos ­
tolle. 
2. Tapauksissa, joissa päätös on tehtävä nopeasti, korkea edustaja kutsuu koolle omasta aloittees ­
taan tai jäsenvaltion pyynnöstä neuvoston ylimääräisen kokouksen 48 tunnin kuluessa ja ehdottoman 
välttämättömissä tapauksissa lyhyemmänkin ajan kuluessa.  
31 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 23 artikla)  
1. Eurooppa-neuvosto ja neuvosto tekevät tässä luvussa tarkoitetut päätökset yksimielisesti, jollei 
tässä luvussa toisin määrätä. Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä ei voida antaa.  
Äänestämästä pidättyvä neuvoston jäsen voi perustella pidättymistään antamalla tämän alakohdan 
mukaisesti virallisen lausuman. Tällöin kyseinen jäsenvaltio ei ole velvollinen soveltamaan kyseistä 
päätöstä, mutta se on velvollinen hyväksymään, että päätös sitoo unionia. Keskinäistä yhteisvastuul ­
lisuutta noudattaen kyseisen jäsenvaltion on pidättäydyttävä toimista, jotka voivat olla ristiriidassa 
mainittuun päätökseen perustuvan unionin toiminnan kanssa tai estää sen toteuttamisen, ja muiden 
jäsenvaltioiden on kunnioitettava sen kantaa. Jos tällä tavoin pidättymisensä perustelleet neuvoston 
jäsenet edustavat vähintään yhtä kolmasosaa jäsenvaltioista ja vähintään yhtä kolmasosaa unionin 
väestöstä, päätöstä ei tehdä.  
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä:  
— tehdessään päätöksen, jossa määritellään unionin toiminta tai kanta unionin strategisia etuja ja 
tavoitteita koskevan, 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Eurooppa-neuvoston päätöksen perus ­
teella;  
— tehdessään päätöksen, jossa määritellään unionin toiminta tai kanta ja joka perustuu unionin 
ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotukseen, joka on tehty sen jälkeen, 
kun Eurooppa-neuvosto on omasta aloitteestaan tai korkean edustajan aloitteesta sitä häneltä 
nimenomaisesti pyytänyt;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/33
— tehdessään päätöksen sellaisen päätöksen täytäntöönpanosta, jossa määritellään unionin toiminta 
tai kanta;  
— nimittäessään erityisedustajan 33 artiklan mukaisesti.  
Jos neuvoston jäsen ilmoittaa, että se esittämistään elintärkeistä kansalliseen politiikkaan liittyvistä 
syistä aikoo vastustaa päätöksen tekemistä määräenemmistöllä, asiasta ei äänestetä. Korkea edustaja 
pyrkii tiiviisti asianomaisen jäsenvaltion kanssa neuvotellen löytämään ratkaisun, jonka tämä voi 
hyväksyä. Jollei tulokseen päästä, neuvosto voi määräenemmistöllä pyytää asian saattamista Eu ­
rooppa-neuvoston käsiteltäväksi yksimielisen päätöksen tekemiseksi.  
3. Eurooppa-neuvosto voi tehdä yksimielisen päätöksen, jonka mukaan neuvosto tekee ratkaisunsa 
määräenemmistöllä muissakin kuin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.  
4. Edellä 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta päätöksiin, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä 
puolustuksen alalla.  
5. Neuvosto tekee ratkaisunsa menettelykysymyksistä jäsentensä enemmistöllä.  
32 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 16 artikla)  
Jäsenvaltiot neuvottelevat keskenään Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa kaikista yleisesti kiinnos ­
tavista ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksistä yhteisen lähestymistavan määrittelemiseksi. Kukin jäsenvaltio kuulee muita jäsenvaltioita Eurooppa-neuvostossa tai neuvostossa, ennen kuin se toteuttaa 
kansainvälisiä toimia tai tekee sitoumuksia, jotka voivat vaikuttaa unionin etuihin. Jäsenvaltiot var
­
mistavat toimiaan lähentämällä, että unioni voi puolustaa etujaan ja arvojaan kansainvälisissä yhte ­
yksissä. Jäsenvaltiot ovat toisiaan kohtaan solidaarisia.  
Kun Eurooppa-neuvosto tai neuvosto on määritellyt ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun unionin 
yhteisen lähestymistavan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja jäsenvalti ­
oiden ulkoasiainministerit sovittavat yhteen toimintansa neuvostossa.  
Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja unionin edustustot kolmansissa maissa ja kansainvälisissä 
järjestöissä tekevät keskenään yhteistyötä ja osallistuvat yhteisen lähestymistavan muotoiluun ja 
täytäntöönpanoon. 
33 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 18 artikla)  
Neuvosto voi unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta nimittää 
erityisedustajan hoitamaan tiettyjä poliittisia erityistehtäviä. Erityisedustaja hoitaa tehtäviään korkean 
edustajan alaisuudessa.FI C 83/34 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
34 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 19 artikla)  
1. Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konfe ­
rensseissa. Ne puolustavat niissä unionin kantoja. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan 
korkea edustaja vastaa tämän yhteensovittamisen järjestämisestä.  
Niissä kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa, joihin kaikki jäsenvaltiot eivät 
osallistu, ne jäsenvaltiot, jotka osallistuvat niihin, puolustavat unionin kantoja.  
2. Niissä kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa edustettuina olevat jäsen ­
valtiot, joissa kaikki jäsenvaltiot eivät ole edustettuina, antavat viimeksi mainituille jäsenvaltioille ja 
korkealle edustajalle tietoja kaikista yhteistä etua koskevista asioista 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
Jäsenvaltiot, jotka ovat myös Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston jäseniä, neuvottelevat 
keskenään ja pitävät muut jäsenvaltiot ja korkean edustajan täysin asioista selvillä. Jäsenvaltiot, jotka 
ovat turvallisuusneuvoston jäseniä, puolustavat toiminnassaan unionin kantoja ja etuja, sanotun 
kuitenkaan rajoittamatta niitä velvollisuuksia, joita niillä on Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 
määräysten nojalla.  
Jos unioni on määritellyt kannan Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston esityslistalla 
olevasta aiheesta, turvallisuusneuvoston jäseninä olevat jäsenvaltiot pyytävät, että korkea edustaja kutsutaan esittämään unionin kanta.  
35 artikla
 
(aiempi SEU-sopimuksen 20 artikla)  
Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja konsuliedustustot sekä unionin edustustot kolmansissa 
maissa ja kansainvälisissä konferensseissa samoin kuin niiden edustajat kansainvälisissä järjestöissä 
ovat yhteistoiminnassa sen varmistamiseksi, että tämän luvun nojalla tehtyjä päätöksiä, joissa mää ­
ritellään unionin kantoja ja toimintoja, noudatetaan ja että ne pannaan täytäntöön.  
Ne tiivistävät yhteistyötään vaihtamalla tietoja ja laatimalla yhteisiä arvioita.  
Ne edistävät sitä, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan c 
alakohdassa tarkoitettu unionin kansalaisten oikeus saada suojelua kolmannen maan alueella sekä 
edellä mainitun sopimuksen 23 artiklan nojalla hyväksytyt toimenpiteet pannaan täytäntöön.  
36 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 21 artikla)  
Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja kuulee säännöllisesti Euroopan parla ­
menttia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kes ­
keisistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja pitää Euroopan parlamentin tietoisena näiden politiikko ­
jen kehityksestä. Hän huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon. Erityisedustajat voivat osallistua tietojen antamiseen Euroopan parlamentille.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/35
Euroopan parlamentti voi tehdä kysymyksiä neuvostolle ja korkealle edustajalle tai antaa niille suo ­
situksia. Euroopan parlamentissa käydään kaksi kertaa vuodessa keskustelu yhteisen ulko- ja turvalli ­
suuspolitiikan, yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka mukaan lukien, toteuttamisessa tapahtu ­
neesta edistymisestä.  
37 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 24 artikla)  
Unioni voi tehdä sopimuksia yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa tämän 
luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.  
38 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 25 artikla)  
Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea seuraa kansainvälistä tilannetta yhteiseen ulko- ja turvalli ­
suuspolitiikkaan kuuluvilla aloilla sekä osallistuu politiikan määrittelemiseen antamalla neuvoston tai 
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 
lausuntoja neuvostolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn so ­
pimuksen 240 artiklan soveltamista. Komitea seuraa myös sovitun politiikan toteuttamista, tämän 
kuitenkaan rajoittamatta korkean edustajan toimivaltuuksia.  
Tätä lukua sovellettaessa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea huolehtii neuvoston ja korkean 
edustajan johdolla 43 artiklassa tarkoitettujen kriisinhallintaoperaatioiden poliittisesta valvonnasta ja 
strategisesta johdosta.  
Neuvosto voi kriisinhallintaoperaation toteuttamiseksi ja sen keston ajaksi, joista neuvosto päättää, 
valtuuttaa komitean tekemään asianmukaisia, operaation poliittista valvontaa ja strategista johtoa 
koskevia päätöksiä.  
39 artikla  
Neuvosto tekee päätöksen, jolla vahvistetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
16 artiklan mukaisesti ja sen 2 kohdasta poiketen luonnollisten henkilöiden suojaa koskevat säännöt, 
jotka koskevat jäsenvaltioiden tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa toteuttaessaan suo ­
rittamaa henkilötietojen käsittelyä, sekä säännöt, jotka koskevat näiden tietojen vapaata liikkuvuutta. 
Sääntöjen noudattamista valvoo riippumaton viranomainen.FI C 83/36 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
40 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 47 artikla)  
Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttaminen ei vaikuta niiden menettelyjen soveltamiseen 
eikä toimielinten toimivaltuuksien laajuuteen, joista perussopimuksissa määrätään Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 3–6 artiklassa tarkoitetun unionin toimivallan käyttämiseksi.  
Mainituissa artikloissa tarkoitettujen politiikkojen toteuttaminen ei myöskään vaikuta niiden menet ­
telyjen soveltamiseen eikä toimielinten niiden toimivaltuuksien laajuuteen, joista perussopimuksissa määrätään tämän luvun mukaisen unionin toimivallan käyttämiseksi.  
41 artikla
 
(aiempi SEU-sopimuksen 28 artikla)  
1. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisesta toimielimille aiheutuvat hallintomenot 
otetaan menoina unionin talousarvioon.  
2. Tämän luvun täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot otetaan myös menoina unionin 
talousarvioon, lukuun ottamatta sellaisista toimista joht uvia menoja, joilla on sotilaallista merkitystä 
tai merkitystä puolustuksen alalla, sekä tapauksia, joista neuvosto yksimielisesti päättää toisin.  
Jos menoja ei oteta menoina unionin talousarvioon, jäsenvaltiot vastaavat niistä bruttokansantulon 
mukaan määräytyvän asteikon mukaisesti, jollei neuvosto yksimielisesti päätä toisin. Ne jäsenvaltiot, 
joiden edustaja on antanut neuvostossa virallisen lausuman 31 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 
mukaisesti, eivät ole velvollisia osallistumaan sellaisten menojen rahoitukseen, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.  
3. Neuvosto tekee päätöksen erityismenettelyistä, joilla taataan, että määrärahat, jotka on otettu 
unionin talousarvioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tehtävien kiireellisten aloitteiden 
rahoittamista ja erityisesti 42 artiklan 1 kohdassa ja 43 artiklassa tarkoitetun tehtävän valmistelutoi
­
mia varten, saadaan nopeasti ja tehokkaasti käyttöön. Neuvosto tekee ratkaisunsa Euroopan parla ­
menttia kuultuaan.  
Jäljempänä 42 artiklan 1 kohdassa ja 43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien valmistelutoimet, joita ei 
oteta menoina unionin talousarvioon, rahoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista koostuvasta 
käynnistysrahastosta.  
Neuvosto tekee määräenemmistöllä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 
ehdotuksesta päätökset, joilla vahvistetaan:  
a) käynnistysrahaston perustamista ja rahoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, erityisesti 
rahastolle myönnettävän rahoituksen määrät;  
b) käynnistysrahaston hoitoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/37
c) varainhoidon valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.  
Jos 42 artiklan 1 kohdan ja 43 artiklan mukaisesti suunniteltua tehtävää ei voida rahoittaa unionin 
talousarviosta, neuvosto valtuuttaa korkean edustajan käyttämään tätä rahastoa. Korkea edustaja antaa 
neuvostolle kertomuksen tämän toimeksiannon hoitamisesta.  
2 JAKSO 
YHTEISTÄ TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLITIIKKAA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
42 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 17 artikla)  
1. Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on erottamaton osa yhteistä ulko- ja turvallisuus ­
politiikkaa. Se turvaa unionin operatiivisen toimintakyvyn, joka perustuu siviili- ja sotilasvoimavaroi ­
hin. Unioni voi käyttää niitä unionin ulkopuolella toteutettaviin tehtäviin huolehtiakseen rauhantur ­
vaamisesta, konfliktinestosta ja kansainvälisen turvallisuuden lujittamisesta Yhdistyneiden Kansakun ­
tien peruskirjan periaatteiden mukaisesti. Nämä tehtävät toteutetaan jäsenvaltioiden käyttöön asetta ­
mia voimavaroja käyttäen.  
2. Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka käsittää unionin asteittain määriteltävän yhteisen 
puolustuspolitiikan. Se johtaa yhteiseen puolustukseen, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin 
päättää. Tällöin se suosittelee, että kukin jäsenvaltio tekee tätä koskevan päätöksen valtiosääntönsä 
asettamien vaatimusten mukaisesti.  
Tässä jaksossa tarkoitettu unionin politiikka ei vaikuta tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolus ­
tuspolitiikan erityisluonteeseen, siinä pidetään arvossa niitä velvoitteita, joita Pohjois-Atlantin sopi ­
muksen perusteella on tietyillä jäsenvaltioilla, jotka katsovat yhteisen puolustuksensa toteutuvan Pohjois-Atlantin liitossa (Nato), ja se on sopusoinnussa tuossa yhteydessä määritettävän yhteisen 
turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kanssa.  
3. Jäsenvaltiot asettavat unionin käyttöön yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttami
­
seksi siviili- ja sotilasvoimavaroja myötävaikuttaakseen neuvoston määrittelemien tavoitteiden toteu ­
tumiseen. Ne jäsenvaltiot, jotka muodostavat keskenään monikansallisia joukkoja, voivat asettaa ne 
myös yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan käyttöön.  
Jäsenvaltiot sitoutuvat asteittain parantamaan sotilaallisia voimavarojaan. Puolustusvoimavarojen ke ­
hittämisestä, tutkimuksesta ja hankinnasta sekä puolustusmateriaaleista vastaava virasto, jäljempänä ’Euroopan puolustusvirasto’, määrittää operatiiviset tarpeet, edistää niiden täyttämiseen tähtääviä toimia, myötävaikuttaa puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamiseksi tarpeellisten 
toimenpiteiden määrittämiseen ja tarvittaessa toteuttamiseen, osallistuu voimavaroja ja puolustus
­
materiaalia koskevan eurooppalaisen politiikan määrittelyyn sekä avustaa neuvostoa sotilaallisten 
voimavarojen parantumisen arvioinnissa.FI C 83/38 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
4. Neuvosto tekee yksimielisesti unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 
ehdotuksesta tai jäsenvaltion aloitteesta päätökset, jotka koskevat yhteistä turvallisuus- ja puolustus ­
politiikkaa, mukaan lukien tässä artiklassa tarkoitetun tehtävän käynnistämistä koskevat päätökset. 
Korkea edustaja voi ehdottaa, tarvittaessa yhdessä komission kanssa, kansallisten voimavarojen sekä 
unionin välineiden käyttämistä.  
5. Neuvosto voi unionin arvojen vaalimiseksi ja sen etujen palvelemiseksi antaa unionin puitteissa 
suoritettavan tehtävän toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle. Tällaisen tehtävän toteuttamiseen so ­
velletaan 44 artiklaa.  
6. Jäsenvaltiot, joiden sotilaalliset voimavarat täyttävät korkeammat vaatimukset ja jotka ovat 
tehneet keskenään tiukempia sitoumuksia tällä alalla suorittaakseen vaativimpia tehtäviä, aloittavat 
unionin puitteissa pysyvän rakenteellisen yhteistyön. Tähän yhteistyöhön sovelletaan 46 artiklaa. 
Yhteistyö ei vaikuta 43 artiklan määräysten soveltamiseen.  
7. Jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsen ­
valtioilla on velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin Yhdistyneiden Kansa ­
kuntien peruskirjan 51 artiklan mukaisesti. Tämä ei vaikuta tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen.  
Tämän alan sitoumusten ja yhteistyön on oltava Pohjois-Atlantin liiton puitteissa tehtyjen sitoumus
­
ten mukaisia, ja Pohjois-Atlantin liitto on jäseninään oleville valtioille edelleen niiden yhteisen puolus ­
tuksen perusta ja sitä toteuttava elin.  
43 artikla  
1. Edellä 42 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tehtäviin, joiden yhteydessä unioni voi käyttää 
siviili- ja sotilasvoimavaroja, kuuluvat yhteiset toimet aseidenriisunnan alalla, humanitaariset ja pelas ­
tustehtävät, neuvonta ja tuki sotilasasioissa, konfliktinesto- ja rauhanturvaamistehtävät, taistelujouk ­
kojen tehtävät kriisinhallinnassa, rauhanpalauttaminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen mukaan luettuina. Kaikilla näillä tehtävillä voidaan edistää terrorismin torjumista, myös antamalla tukea kolmansille maille terrorismin torjumiseksi niiden alueella.  
2. Neuvosto tekee 1 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä koskevat päätökset ja määrittelee tehtävien 
tavoitteet ja laajuuden sekä niiden yleiset toteuttamistavat. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitii
­
kan korkea edustaja valvoo neuvoston alaisuudessa sekä tiiviissä ja jatkuvassa yhteydessä poliittisten 
ja turvallisuusasioiden komiteaan näiden tehtävien siviili- ja sotilasnäkökohtien yhteensovittamista.  
44 artikla  
1. Edellä 43 artiklan mukaisesti tehtävien päätösten yhteydessä neuvosto voi antaa tehtävän 
toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle, joka on siihen halukas ja jolla on tehtävään tarvittavat voi ­
mavarat. Asianomaiset jäsenvaltiot sopivat tehtävän hoidosta keskenään yhteistyössä unionin ulko ­
asioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/39
2. Tehtävän toteuttamiseen osallistuvat jäsenvaltiot tiedottavat omasta aloitteestaan tai muun jä ­
senvaltion pyynnöstä neuvostolle säännöllisesti tehtävän toteuttamisen etenemisestä. Asianomaiset 
jäsenvaltiot ottavat neuvostossa välittömästi esille tehtävän toteuttamisen, jos sillä on merkittäviä seurauksia tai se edellyttää, että 1 kohdassa tarkoitetuilla päätöksillä vahvistettua tehtävän tavoitetta, 
laajuutta tai toteuttamistapaa on muutettava. Tällöin neuvosto tekee tarvittavat päätökset.  
45 artikla  
1. Neuvoston alaisuudessa toimivan, 42 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun Euroopan puolustusviras
­
ton tehtävänä on:  
a) osallistua jäsenvaltioiden sotilaallisia voimavaroja koskevien tavoitteiden määrittämiseen ja sen 
arvioimiseen, miten jäsenvaltiot täyttävät voimavaroja koskevat sitoumuksensa;  
b) edistää operatiivisten tarpeiden yhdenmukaistamista sekä tehokkaiden ja yhteensopivien hankin ­
tamenetelmien omaksumista;  
c) ehdottaa monenvälisiä hankkeita sotilaallisia voimavaroja koskevien tavoitteiden täyttämiseksi ja 
huolehtia jäsenvaltioiden toteuttamien ohjelmien yhteensovittamisesta sekä erityisten yhteistyö ­
ohjelmien hallinnoinnista;  
d) tukea puolustusteknologian tutkimusta sekä sovittaa yhteen ja suunnitella yhteisiä tutkimustoimia 
ja tutkimuksia, joilla pyritään löytämään teknisiä ratkaisuja tuleviin operatiivisiin tarpeisiin;  
e) osallistua sellaisten tarpeellisten toimenpiteiden määrittämiseen ja tarvittaessa toteuttamiseen, joilla 
vahvistetaan puolustusalan teollista ja teknologista perustaa ja joilla tehostetaan sotilasmenojen 
käyttöä. 
2. Euroopan puolustusviraston toimintaan voivat osallistua kaikki halukkaat jäsenvaltiot. Neuvosto 
tekee määräenemmistöllä päätöksen viraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista 
säännöistä. Päätöksessä otetaan huomioon se, missä laajuudessa viraston toimintaan tosiasiassa osal ­
listutaan. Viraston sisälle muodostetaan erityisryhmiä yhteisiä hankkeita toteuttavien jäsenvaltioiden 
kesken. Virasto suorittaa tehtävänsä ollen tarvittaessa yhteydessä komissioon.  
46 artikla  
1. Jäsenvaltiot, jotka haluavat osallistua 42 artiklan 6 kohdassa määriteltyyn pysyvään rakenteel ­
liseen yhteistyöhön ja jotka täyttävät pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyssä pöytäkirjassa 
esitetyt sotilaallisia voimavaroja koskevat vaatimukset ja tekevät niitä koskevat sitoumukset, ilmoit ­
tavat aikomuksestaan neuvostolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edus ­
tajalle.  
2. Neuvosto tekee kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta päätöksen, 
jolla vahvistetaan pysyvä rakenteellinen yhteistyö ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelo. Neu ­
vosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä korkeaa edustajaa kuultuaan.FI C 83/40 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
3. Jäsenvaltio, joka haluaa myöhemmin osallistua pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön, ilmoittaa 
aikomuksestaan neuvostolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle.  
Neuvosto tekee päätöksen, jossa vahvistetaan asianomaisen, vaatimukset täyttävän ja pysyvästä ra ­
kenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa tarkoitetut sitoumukset hyväksyvän 
jäsenvaltion osallistuminen. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä korkeaa edustajaa kuul ­
tuaan. Äänestykseen osallistuvat vain pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita edustavat neuvoston jäsenet.  
Määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 koh
­
dan a alakohdan mukaisesti.  
4. Jos osallistuva jäsenvaltio ei enää täytä vaatimuksia tai ei voi enää vastata pysyvästä rakenteel ­
lisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa tarkoitetuista sitoumuksista, neuvosto voi 
tehdä päätöksen tämän valtion osallistumisen keskeyttämisestä.  
Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä. Äänestykseen osallistuvat vain pysyvään rakenteelli ­
seen yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita edustavat neuvoston jäsenet, asianomaista jäsenvaltiota 
lukuun ottamatta.  
Määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 koh ­
dan a alakohdan mukaisesti.  
5. Jos osallistuva jäsenvaltio haluaa lopettaa pysyvän rakenteellisen yhteistyön, se ilmoittaa aiko ­
muksestaan neuvostolle, joka panee merkille tämän jäsenvaltion osallistumisen päättymisen.  
6. Pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa hyväksyttävät muut kuin 2–5 kohdassa tarkoitetut 
neuvoston päätökset ja suositukset hyväksytään yksimielisesti. Tätä artiklaa sovellettaessa yksimieli ­
syyteen vaaditaan ainoastaan osallistuvien jäsenvaltioiden edustajien äänet.  
VI OSASTO  
LOPPUMÄÄRÄYKSET  
47 artikla  
Unioni on oikeushenkilö.  
48 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 48 artikla)  
1. Perussopimuksia voidaan muuttaa tavanomaisen tarkistusmenettelyn mukaisesti. Niitä voidaan 
muuttaa myös yksinkertaistettujen tarkistusmenettelyjen mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/41
Tavanomainen tarkistusmenettely  
2. Jäsenvaltion hallitus, Euroopan parlamentti tai komissio voi tehdä neuvostolle ehdotuksia perus ­
sopimusten muuttamiseksi. Ehdotukset voivat muun muassa koskea perussopimuksissa unionille 
annetun toimivallan lisäämistä tai vähentämistä. Neuvosto toimittaa nämä ehdotukset Eurooppa- 
neuvostolle, ja ne annetaan tiedoksi kansallisille parlamenteille.  
3. Jos Eurooppa-neuvosto Euroopan parlamenttia ja komissiota kuultuaan tekee yksinkertaisella 
enemmistöllä ehdotettujen muutosten käsittelemistä puoltavan päätöksen, Eurooppa-neuvoston pu ­
heenjohtaja kutsuu koolle valmistelukunnan, joka koostuu kansallisten parlamenttien, jäsenvaltioiden 
valtion- tai hallitusten päämiesten, Euroopan parlamentin ja komission edustajista. Institutionaalisista 
muutoksista raha-asiain alalla kuullaan myös Euroopan keskuspankkia. Valmistelukunta tutkii muu ­
tosehdotukset ja antaa yhteisymmärryksessä suosituksen 4 kohdassa tarkoitetulle jäsenvaltioiden 
hallitusten edustajien konferenssille.  
Eurooppa-neuvosto voi päättää yksinkertaisella enemmistöllä, Euroopan parlamentin hyväksynnän 
saatuaan, olla kutsumatta valmistelukuntaa koolle, jos muutosten laajuus ei sitä edellytä. Tällöin 
Eurooppa-neuvosto antaa valtuutuksen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssille.  
4. Neuvoston puheenjohtaja kutsuu jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin koolle hy ­
väksymään yhteisellä sopimuksella perussopimuksiin tehtävät muutokset.  
Muutokset tulevat voimaan, kun kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet ne valtiosääntönsä asettamien 
vaatimusten mukaisesti.  
5. Jos kahden vuoden kuluttua perussopimusten muuttamisesta tehdyn sopimuksen allekirjoitta ­
misesta neljä viidesosaa jäsenvaltioista on ratifioinut mainitun sopimuksen, mutta ratifiointi tuottaa 
yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle vaikeuksia, Eurooppa-neuvosto ottaa asian käsiteltäväkseen.  
Yksinkertaistetut tarkistusmenettelyt  
6. Jäsenvaltion hallitus, Euroopan parlamentti tai komissio voi tehdä Eurooppa-neuvostolle ehdo ­
tuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevien, unionin sisäi ­
siä politiikkoja ja toimia koskevien määräysten tarkistamiseksi kokonaan tai osittain.  
Eurooppa-neuvosto voi tehdä päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolman ­
nen osan määräysten muuttamisesta kokonaan tai osittain. Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa 
yksimielisesti kuultuaan Euroopan parlamenttia ja komissiota, sekä Euroopan keskuspankkia siltä 
osin kuin on kysymys institutionaalisista muutoksista raha-asiain alalla. Tämä päätös tulee voimaan, 
kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.  
Toisessa alakohdassa tarkoitetulla päätöksellä ei voida lisätä perussopimuksissa unionille annettua 
toimivaltaa.FI C 83/42 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
7. Kun Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa tai tämän sopimuksen V osastossa 
määrätään, että neuvosto tekee ratkaisunsa tietyllä alalla tai tietyssä tapauksessa yksimielisesti, Eu ­
rooppa-neuvosto voi tehdä päätöksen, jonka mukaan neuvosto voi tehdä ratkaisunsa kyseisellä alalla 
tai kyseisessä tapauksessa määräenemmistöllä. Tätä alakohtaa ei sovelleta päätöksiin, joilla on soti ­
laallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.  
Kun Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään, että neuvosto antaa säädökset 
erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen, Eurooppa-neuvosto voi tehdä päätöksen, jonka mukaan 
nämä säädökset voidaan hyväksyä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.  
Eurooppa-neuvoston ensimmäisen tai toisen alakohdan nojalla tekemä aloite toimitetaan kansallisille 
parlamenteille. Jos kansallinen parlamentti kuuden kuukauden kuluessa aloitteen tiedoksi antamisesta 
ilmoittaa vastustavansa ehdotusta, ensimmäisessä tai toisessa alakohdassa tarkoitettua päätöstä ei 
tehdä. Jollei aloitetta vastusteta, Eurooppa-neuvosto voi tehdä mainitun päätöksen.  
Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä tehdessään Eurooppa-neuvosto tekee 
ratkaisunsa yksimielisesti saatuaan Euroopan parlamentin jäsentensä enemmistöllä antaman hyväk ­
synnän.  
49 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 49 artikla)  
Jokainen Euroopan valtio, joka kunnioittaa 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuu edistämään 
niitä, voi hakea unionin jäsenyyttä. Hakemuksesta ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja kansallisille 
parlamenteille. Hakijavaltio osoittaa hakemuksensa neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti 
kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin kaikkien jäsentensä enemmistöllä antaman 
hyväksynnän. Eurooppa-neuvoston hyväksymät unioniin liittymistä koskevat vaatimukset otetaan 
huomioon.  
Liittymisehdoista ja liittymisen edellyttämistä mukautuksista niihin sopimuksiin, joihin unioni perus ­
tuu, määrätään jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevan valtion välisellä sopimuksella. Sopimusvaltiot ratifioivat sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.  
50 artikla  
1. Jäsenvaltio voi valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti päättää erota unionista.  
2. Jäsenvaltio, joka päättää erota, ilmoittaa aikomuksestaan Eurooppa-neuvostolle. Unioni neuvot
­
telee ja tekee kyseisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen eroamiseen sovellettavista yksityiskohtaisista määräyksistä Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen perusteella ja ottaen huomioon puitteet, jotka sääntelevät kyseisen valtion myöhempiä suh teita unioniin. Kyseinen sopimus neuvotellaan 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen tekee 
unionin puolesta neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä Euroopan parlamentin hyväk
­
synnän saatuaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/43
3. Perussopimuksia lakataan soveltamasta asianomaiseen jäsenvaltioon sinä päivänä, jona erosopi ­
mus tulee voimaan tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua 2 kohdassa tarkoitetusta 
ilmoituksesta, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa päätä yksimielisesti pidentää tätä määräaikaa.  
4. Sovellettaessa 2 ja 3 kohtaa eroavaa jäsenvaltiota edustava Eurooppa-neuvoston ja neuvoston 
jäsen ei osallistu kyseistä jäsenvaltiota koskevan asian käsittelyyn eikä sitä koskevien päätösten tekemiseen Eurooppa-neuvostossa tai neuvostossa.  
Määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 koh
­
dan b alakohdan mukaisesti.  
5. Jos unionista eronnut jäsenvaltio hakee uudelleen jäsenyyttä, sen hakemus käsitellään 
49 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.  
51 artikla  
Perussopimuksiin liitetyt pöytäkirjat ja niiden liitteet ovat erottamaton osa näitä sopimuksia.  
52 artikla  
1. Perussopimuksia sovelletaan Belgian kuningaskuntaan, Bulgarian tasavaltaan, Tšekin tasavaltaan, 
Tanskan kuningaskuntaan, Saksan liittotasavaltaan, Viron tasavaltaan, Irlantiin, Helleenien tasavaltaan, 
Espanjan kuningaskuntaan, Ranskan tasavaltaan, Italian tasavaltaan, Kyproksen tasavaltaan, Latvian 
tasavaltaan, Liettuan tasavaltaan, Luxemburgin suurherttuakuntaan, Unkarin tasavaltaan, Maltan tasa ­
valtaan, Alankomaiden kuningaskuntaan, Itävallan tasavaltaan, Puolan tasavaltaan, Portugalin tasaval ­
taan, Romaniaan, Slovenian tasavaltaan, Slovakian tasavaltaan, Suomen tasavaltaan, Ruotsin kunin ­
gaskuntaan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan.  
2. Perussopimusten alueellinen soveltamisala täsmennetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 355 artiklassa.  
53 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 51 artikla)  
Tämä sopimus on tehty rajoittamattomaksi ajaksi.  
54 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 52 artikla)  
1. Korkeat sopimuspuolet ratifioivat tämän sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten 
mukaisesti. Ratifioimiskirjat talletetaan Italian tasavallan hallituksen huostaan.FI C 83/44 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
2. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993, jos kaikki ratifioimiskirjat on 
talletettu siihen mennessä, tai muussa tapauksessa viimeisen ratifioimiskirjan tallettamista seuraavan 
kuukauden ensimmäisenä päivänä.  
55 artikla  
(aiempi SEU-sopimuksen 53 artikla)  
1. Tämä sopimus, joka on laadittu yhtenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, 
iirin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portug alin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, 
slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jonka jokainen teksti on yhtä 
todistusvoimainen, talletetaan Italian tasavallan hallituksen arkistoon, ja tämä hallitus toimittaa oike ­
aksi todistetun jäljennöksen siitä muiden allekirjoittajavaltioiden hallituksille.  
2. Tämä sopimus voidaan kääntää myös kaikille niille kielille, joilla jäsenvaltioiden ilmoitusten 
mukaan on niiden valtiosäännön mukaisesti virallinen asema koko niiden alueella tai osassa sitä. Asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat käännösten oikeaksi todistetut jäljennökset talletettaviksi neu
­
voston arkistoon.  
TÄMÄN VAKUUDEKSI  alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.  
Tehty Maastrichtissa seitsemäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkym ­
mentäkaksi.  
(allekirjoittajien luetteloa ei esitetä tässä)FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/45
PÖYTÄKIRJATFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/201

PÖYTÄKIRJA (N:o 1)  
KANSALLISTEN PARLAMENTTIEN ASEMASTA 
EUROOPAN UNIONISSA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
PALAUTTAVAT MIELEEN , että tapa, jolla kansalliset parlamentit valvovat maansa hallituksen toimintaa 
Euroopan unioniin liittyvissä kysymyksissä, on kunkin jäsenvaltion valtiosäännön mukaiseen järjes ­
telmään ja käytäntöön kuuluva asia,  
HALUAVAT  rohkaista kansallisia parlamentteja osallistumaan entistä enemmän Euroopan unionin 
toimintaan ja parantaa niiden mahdollisuuksia ilmaista näkemyksensä esityksistä, jotka koskevat 
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä Euroopan unionin säädöksiä, samoin kuin muista kysymyk ­
sistä, jotka voivat olla niiden kannalta erityisen tärkeitä,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
I OSASTO  
TIETOJEN ANTAMINEN KANSALLISILLE PARLAMENTEILLE  
1 artikla  
Komissio toimittaa suoraan kansallisille parlamenteille komission tausta-asiakirjat (vihreät ja valkoiset 
kirjat sekä tiedonannot) silloin, kun ne julkaistaan. Komissio toimittaa kansallisille parlamenteille 
myös vuotuisen lainsäädäntöohjelman samoin kuin kaikki muut lainsäädännön suunnittelua tai 
poliittista strategiaa koskevat asiakirjat samaan aikaan kuin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.  
2 artikla  
Euroopan parlamentille ja neuvostolle osoitetut esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi 
säädöksiksi toimitetaan kansallisille parlamenteille.  
Tässä pöytäkirjassa ilmaisulla ’esitys lainsä ätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi’ tarkoite ­
taan sellaisia komission ehdotuksia, jäsenvaltioiden ryhmän aloitteita, Euroopan parlamentin aloit ­
teita, unionin tuomioistuimen pyyntöjä, Euroopan keskuspankin suosituksia ja Euroopan investoin ­
tipankin pyyntöjä, joiden tarkoituksena on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädöksen anta ­
minen.  
Komissio toimittaa siltä lähtöisin olevat esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi 
suoraan kansallisille parlamenteille samaan aikaan kuin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.  
Euroopan parlamentti toimittaa siltä lähtöisin olevat esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttä ­
viksi säädöksiksi suoraan kansallisille parlamenteille.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/203
Neuvosto toimittaa jäsenvaltioiden ryhmältä, unionin tuomioistuimelta, Euroopan keskuspankilta tai 
Euroopan investointipankilta lähtöisin olevat esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi sää ­
döksiksi kansallisille parlamenteille.  
3 artikla  
Kansalliset parlamentit voivat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyssä pöytä ­
kirjassa määrättyä menettelyä noudattaen toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle sekä neuvos ­
ton ja komission puheenjohtajille perustellun lausunnon siitä, onko esitys lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttäväksi säädökseksi toissijaisuusperiaatteen mukainen.  
Kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin jäsenvaltioiden ryh ­
mältä, neuvoston puheenjohtaja toimittaa esitystä koskevat perustellut lausunnot näiden jäsenvaltioi ­
den hallituksille.  
Kun esitys on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin unionin tuomiois ­
tuimelta, Euroopan keskuspankilta tai Euroopan investointipankilta, neuvoston puheenjohtaja toimit ­
taa esitystä koskevat perustellut lausunnot asianomaiselle toimielimelle tai elimelle.  
4 artikla  
Esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi voidaan ottaa neuvoston esityslistaehdo ­
tukseen säädöksen hyväksymistä tai jonkin lainsäädäntömenettelyn yhteydessä tapahtuvaa yhteisen kannan vahvistamista varten aikaisintaan kahdeksan viikon kuluttua siitä, kun esitys on toimitettu kansallisille parlamenteille unionin virallisilla kielillä. Kiireellisissä tapauksissa tästä voidaan tehdä 
poikkeus, jonka perustelut esitetään kyseisessä säädöksessä tai neuvoston yhteisessä kannassa. Lukuun 
ottamatta kiireellisiä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia minkäänlaista lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä koskevaan esitykseen liittyvää sopimusta ei voida todeta saavutetun näiden 
kahdeksan viikon aikana. Lukuun ottamatta kiireellisiä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia kanta 
voidaan vahvistaa aikaisintaan kymmenen päivän kuluttua siitä, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttäväksi säädökseksi on otettu neuvoston esityslistaehdotukseen.  
5 artikla  
Neuvoston istuntojen esityslistat ja käsittelyn tulokset, mukaan lukien niiden neuvoston istuntojen 
pöytäkirjat, joissa on käsitelty esityksiä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi, toimi
­
tetaan suoraan kansallisille parlamenteille samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden hallituksille.  
6 artikla  
Kun Eurooppa-neuvosto aikoo soveltaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 7 kohdan 
ensimmäistä tai toista alakohtaa, Eurooppa-neuvoston aloitteesta ilmoitetaan kansallisille parlamen ­
teille vähintään kuusi kuukautta ennen päätöksen tekemistä.  
7 artikla  
Tilintarkastustuomioistuin toimittaa vuosikertomuksensa tiedoksi kansallisille parlamenteille samaan 
aikaan kuin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.FI C 83/204 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
8 artikla  
Siinä tapauksessa, että kansallinen parlamenttijärjestelmä ei ole yksikamarinen, 1–7 artiklaa sovelle ­
taan parlamentin muodostaviin kamareihin.  
II OSASTO  
PARLAMENTTIEN VÄLINEN YHTEISTYÖ  
9 artikla  
Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä parlamenttien välisen tehokkaan ja 
säännöllisen yhteistyön järjestämisestä ja edistämisestä unionissa.  
10 artikla  
Unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssi voi saattaa aiheellisina pitämänsä 
näkemykset Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tietoon. Konferenssi edistää muun mu ­
assa kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin välistä tietojen ja parhaiden toimintatapojen 
vaihtoa, myös niiden erityisvaliokuntien välillä. Konferenssi voi myös järjestää parlamenttien välisiä kokouksia tietyistä aiheista, etenkin keskustellakseen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyk
­
sistä, yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka mukaan luettuna. Konferenssin näkemykset eivät sido kansallisia parlamentteja eivätkä määrää ennalta niiden kantaa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/205
PÖYTÄKIRJA (N:o 2)  
TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEEN 
SOVELTAMISESTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
HALUAVAT  varmistaa, että päätökset tehdään mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia,  
OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET  vahvistaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklaan sisältyvien 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevat edellytykset sekä perustaa järjestelmän 
sen valvomiseksi, miten näitä periaatteita sovelletaan,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Kukin toimielin huolehtii jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määriteltyjen 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta.  
2 artikla  
Komissio kuulee laajalti eri tahoja ennen kuin se tekee ehdotuksen lainsäätämisjärjestyksessä hyväk ­
syttäväksi säädökseksi. Kuulemisissa on tarvittaessa otettava huomioon suunniteltujen toimien alu ­
eellinen ja paikallinen ulottuvuus. Poikkeuksellisen kiireellisissä tapauksissa komissio ei järjestä täl ­
laista kuulemista. Se perustelee tätä koskevan päätöksensä ehdotuksessaan.  
3 artikla  
Tässä pöytäkirjassa ilmaisulla ’esitys lainsä ätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi’ tarkoite ­
taan komission ehdotuksia, jäsenvaltioiden ryhmän aloitteita, Euroopan parlamentin aloitteita, unio ­
nin tuomioistuimen pyyntöjä, Euroopan keskuspankin suosituksia ja Euroopan investointipankin 
pyyntöjä, joiden tarkoituksena on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädöksen antaminen.  
4 artikla  
Komissio toimittaa esityksensä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi sekä muutetut 
esityksensä jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille samaan aikaan kuin unionin lainsäätäjälle.  
Euroopan parlamentti toimittaa esityksensä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi sekä 
muutetut esityksensä kansallisille parlamenteille.  
Neuvosto toimittaa jäsenvaltioiden ryhmältä, unionin tuomioistuimelta, Euroopan keskuspankilta tai 
Euroopan investointipankilta lähtöisin olevat esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi sää ­
döksiksi sekä muutetut esitykset jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille.FI C 83/206 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmat ja neuvoston kannat toimitetaan kansallisille par ­
lamenteille heti niiden tultua hyväksytyiksi.  
5 artikla  
Esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi perustellaan toissijaisuus- ja suhteelli ­
suusperiaatteen soveltamisen kannalta. Kaikkiin esityksiin, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttävää säädöstä, olisi liitettävä selvitys, jonka sisältämien yksityiskohtaisten tietojen perusteella 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista voidaan arvioida. Selvityksessä olisi esitettävä 
tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida esityksen rahoitusvaikutuksia ja, kun kyse on direktiivistä, sen vaikutuksia lainsäädäntöön, joka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön, tarvittaessa myös alueel
­
liseen lainsäädäntöön. Syyt, joiden perusteella todetaan, että unionin tavoite voidaan saavuttaa pa ­
remmin unionin tasolla, osoitetaan laadullisin ja, aina kun se on mahdollista, määrällisin perustein. Esityksessä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi otetaan huomioon, että unionille, 
jäsenvaltioiden hallituksille, alueellisille tai paikallisille viranomaisille, taloudellisille toimijoille ja kan
­
salaisille aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä 
ja sen olisi oltava suhteutettu saavutettavaan tavoitteeseen.  
6 artikla  
Kansallinen parlamentti tai kansallisen parlamentin kamari voi kahdeksan viikon kuluessa siitä, kun 
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä koskeva esitys on toimitettu unionin virallisilla 
kielillä, antaa Euroopan parlamentin puhemiehelle sekä neuvoston ja komission puheenjohtajille 
perustellun lausunnon syistä, joiden perusteella se arvioi, että kyseessä oleva esitys ei ole toissijai ­
suusperiaatteen mukainen. Kansallisen parlamentin tai kansallisen parlamentin kamarin on tarvitta ­
essa itse järjestettävä lainsäädäntövaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien kuuleminen.  
Kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin jäsenvaltioiden ryh ­
mältä, neuvoston puheenjohtaja toimittaa lausunnon näiden jäsenvaltioiden hallituksille.  
Kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin unionin tuomioistui ­
melta, Euroopan keskuspankilta tai Euroopan investointipankilta, neuvoston puheenjohtaja toimittaa lausunnon asianomaiselle toimielimelle tai laitokselle.  
7 artikla  
1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tai jäsenvaltioiden ryhmä, unionin tuomioistuin, 
Euroopan keskuspankki tai Euroopan investoin tipankki, kun kyse on niiden tekemästä esityksestä 
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, ottavat huomioon kansallisten parlamenttien tai jonkin kansallisen parlamentin kamarin perustellut lausunnot.  
Kullakin kansallisella parlamentilla on kaksi ääntä, jotka jakautuvat kansallisen parlamenttijärjestel
­
män perusteella. Kaksikamarisessa parlamenttijärjestelmässä kummallakin kamarilla on yksi ääni.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/207
2. Jos vähintään kolmasosa kansallisten parlamenttien 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesta 
kokonaisäänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan esityksessä lainsää ­
tämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, esitystä on 
tarkasteltava uudelleen. Tarvittava äänten vähimmäismäärä on neljännes, kun on kyse Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevan 
76 artiklan perusteella tehdystä esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi.  
Tarkasteltuaan esitystä uudelleen komissio tai jäsenvaltioiden ryhmä, unionin tuomioistuin, Euroopan 
keskuspankki tai Euroopan investointipankki, jos kyse on niiden tekemästä esityksestä lainsäätämis ­
järjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, voi päättää joko pitää voimassa esityksensä, muuttaa sitä 
tai peruuttaa sen. Tämä päätös on perusteltava.  
3. Jos tavallista lainsäätämisjärjestystä noudatettaessa vähintään yksinkertainen enemmistö kansal ­
listen parlamenttien 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesta äänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja 
lausuntoja, joiden mukaan ehdotuksessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole 
noudatettu toissijaisuusperiaatetta, ehdotusta on niin ikään tarkasteltava uudelleen. Tarkasteltuaan 
ehdotusta uudelleen komissio voi päättää joko pitää ehdotuksen voimassa, muuttaa sitä tai peruuttaa 
sen.  
Jos komissio päättää pitää ehdotuksen voimassa, sen on esitettävä perustellussa lausunnossa ne syyt, 
joiden vuoksi se katsoo ehdotuksen olevan toissijaisuusperiaatteen mukainen. Tämä perusteltu lau ­
sunto, samoin kuin kansallisten parlamenttien perustellut lausunnot, toimitetaan unionin lainsää ­
täjälle, joka ottaa ne huomioon menettelyn aikana:  
a) ennen ensimmäisen käsittelyn päättämistä lainsäätäjä (Euroopan parlamentti ja neuvosto) tarkas ­
telee sitä, onko lainsäädäntöehdotus toissijaisuusperiaatteen mukainen, ottaen erityisesti huomioon kansallisten parlamenttien enemmistön ilmaisemat yhteiset perusteet sekä komission perustellun 
lausunnon;  
b) jos lainsäätäjä neuvoston jäsenten 55 prosentin enemmistöllä tai Euroopan parlamentissa annet
­
tujen äänten enemmistöllä katsoo, ettei ehdotus ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, lainsäädän ­
töehdotuksen käsittely päättyy.  
8 artikla  
Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kanteet, jotka perustuvat siihen, että 
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, ja 
jotka jäsenvaltio on pannut vireille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
263 artiklan määräysten mukaisesti tai jotka se on oikeusjärjestyksensä mukaisesti kansallisen par ­
lamenttinsa tai kansallisen parlamenttinsa kamarin puolesta toimittanut Euroopan unionin tuomiois ­
tuimelle.  
Myös alueiden komitea voi panna vireille mainitun artiklan mukaisesti tällaisen kanteen, kun on kyse 
sellaisista lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävistä säädöksistä, joiden hyväksyminen Euroopan unio ­
nin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää sen kuulemista.FI C 83/208 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
9 artikla  
Komissio antaa Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja kansallisille parlamen ­
teille vuosittain kertomuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan soveltamisesta. Tämä 
vuosittainen kertomus toimitetaan myös talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/209
PÖYTÄKIRJA (N:o 3)  
EUROOPAN UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PERUSSÄÄNNÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
HALUAVAT  vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 281 artiklassa tarkoitetun 
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionin tuomioistuimen järjestäytymisessä ja toiminnassa noudatetaan, mitä perussopi ­
muksissa, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa (Euratomin perustamissopimus) 
ja tässä perussäännössä määrätään.  
I OSASTO  
TUOMARIT JA JULKISASIAMIEHET  
2 artikla  
Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kukin tuomari vannoo unionin tuomioistuimen julkisessa istunnossa 
valan, jonka mukaan hän suorittaa tehtävänsä puolueettomasti ja tunnollisesti eikä ilmaise neuvot ­
telusalaisuuksia.  
3 artikla  
Tuomareilla on lainkäytöllinen koskemattomuus. Heidän koskemattomuutensa jatkuu heidän tehtä ­
vänsä päätyttyä heidän virassaan suorittamiensa toimien osalta, suulliset lausumat ja kirjalliset esi ­
tykset mukaan luettuina.  
Unionin tuomioistuin voi täysistuntopäätöksellä pidättää koskemattomuuden. Jos päätös koskee 
unionin yleisen tuomioistuimen tai jonkin erityistuomioistuimen jäsentä, unionin tuomioistuin tekee ratkaisunsa kuultuaan asianomaista tuomioistuinta.  
Jos koskemattomuus on pidätetty ja tuomaria vastaan pannaan vireille oikeudenkäynti rikosasiassa, 
asian voi tutkia vain sellainen jäsenvaltion tuomioistuin, joka on toimivaltainen tuomitsemaan kor
­
keimpien kansallisten tuomioistuinten jäseniä.FI C 83/210 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajaan sekä avustaviin esitteli ­
jöihin sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 11–14 artiklaa 
sekä 17 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tuomareiden lainkäytöllistä koskemattomuutta kos ­
kevien edellisten kohtien soveltamista.  
4 artikla  
Tuomareilla ei saa olla poliittista tai hallinnollista tointa.  
Tuomarit eivät saa harjoittaa palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa, ellei neuvosto poikkeus ­
tapauksessa yksinkertaisella enemmistöllä anna siihen erityislupaa.  
Tehtäväänsä ryhtyessään tuomarit antavat juhlallisen vakuutuksen siitä, että he toimikautensa aikana 
ja sen päätyttyä kunnioittavat tehtävästään johtuvia velvollisuuksia ja varsinkin osoittavat kunnialli ­
suutta ja pidättyvyyttä, kun heille toimikauden päätyttyä tarjotaan tiettyjä tehtäviä tai etuja.  
Unionin tuomioistuin ratkaisee epäselvät tapaukset. Jos päätös koskee unionin yleisen tuomioistui ­
men tai jonkin erityistuomioistuimen jäsentä, unionin tuomioistuin tekee ratkaisunsa kuultuaan 
asianomaista tuomioistuinta.  
5 artikla  
Lukuun ottamatta kuolemantapauksia ja niitä tapauksia, joissa tuomarin tilalle nimitetään toinen 
tuomari tavallisessa järjestyksessä, tuomarin tehtävä päättyy, kun hän eroaa.  
Tuomarin erotessa erokirje osoitetaan unionin tuomioistuimen presidentille toimitettavaksi edelleen 
neuvoston puheenjohtajalle. Paikka tulee avoimeksi viimeksi mainitusta ilmoituksesta.  
Jollei 6 artiklaa sovelleta, tuomari jatkaa tehtävässään, kunnes hänen seuraajansa ryhtyy tehtäväänsä.  
6 artikla  
Tuomari voidaan vapauttaa tehtävästään taikka häneltä voidaan evätä oikeus eläkkeeseen tai muihin 
vastaaviin etuuksiin vain, jos unionin tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten yksimielisen 
tuomion mukaan hän ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvolli ­
suuksia. Tuomari, jota asia koskee, ei saa osallistua asian ratkaisemiseen. Jos asia koskee unionin 
yleisen tuomioistuimen tai jonkin erityistuomioistuimen jäsentä, unionin tuomioistuin tekee ratkai ­
sunsa kuultuaan asianomaista tuomioistuinta.  
Kirjaaja antaa unionin tuomioistuimen päätöksen tiedoksi Euroopan parlamentin puhemiehelle ja 
komission puheenjohtajalle sekä ilmoittaa päätöksestä neuvoston puheenjohtajalle.  
Jos tuomari vapautetaan tehtävästään tällaisella päätöksellä, paikka tulee avoimeksi viimeksi maini ­
tusta ilmoituksesta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/211
7 artikla  
Jos tuomarin tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimitetään 
toinen tuomari.  
8 artikla  
Mitä 2–7 artiklassa määrätään, sovelletaan julkisasiamiehiin.  
II OSASTO  
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO  
9 artikla  
Osa tuomareista vaihtuu joka kolmas vuosi. Tämä koskee vuoroin neljäätoista ja vuoroin kolmea ­
toista tuomaria.  
Osa julkisasiamiehistä vaihtuu joka kolmas vuosi. Tämä koskee joka kerran neljää julkisasiamiestä.  
10 artikla  
Kirjaaja vannoo unionin tuomioistuimessa valan, jonka mukaan hän suorittaa tehtävänsä puolueet ­
tomasti ja tunnollisesti eikä ilmaise neuvottelusalaisuuksia.  
11 artikla  
Unionin tuomioistuin järjestää kirjaajalle sijaisen tapauksissa, joissa hän on estynyt.  
12 artikla  
Unionin tuomioistuimen yhteydessä on sen tehtävien hoitamista varten virkamiehiä ja muuta hen ­
kilöstöä. He ovat kirjaajan alaisia presidentin valvonnassa.  
13 artikla  
Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat unionin tuomioistuimen pyynnöstä tavallista lainsäätämis ­
järjestystä noudattaen säätää avustavien esittelijöiden nimittämisestä ja vahvistaa heitä koskevat hen ­
kilöstösäännöt. Avustavia esittelijöitä voidaan työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin pyytää osallis ­
tumaan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä olevien asiain valmisteluun ja työskentelemään yhdessä 
esittelevän tuomarin kanssa.  
Neuvosto nimittää yksinkertaisella enemmistöllä avustavat esittelijät, jotka valitaan henkilöistä, joiden 
riippumattomuus on kiistaton ja joilla on tarvittava lainopillinen pätevyys. He vannovat unionin 
tuomioistuimessa valan, jonka mukaan he suorittavat tehtävänsä puolueettomasti ja tunnollisesti 
eivätkä ilmaise neuvottelusalaisuuksia.FI C 83/212 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
14 artikla  
Tuomarit, julkisasiamiehet ja kirjaaja ovat velvollisia asumaan unionin tuomioistuimen kotipaikka ­
kunnalla.  
15 artikla  
Unionin tuomioistuin hoitaa tehtäviään pysyvästi. Se vahvistaa lomakausiensa pituuden ottaen ai ­
heellisella tavalla huomioon tehtäviensä asettamat vaatimukset.  
16 artikla  
Unionin tuomioistuin perustaa keskuudestaan kolmen ja viiden tuomarin jaostoja. Tuomarit valitsevat 
keskuudestaan jaostojen puheenjohtajat. Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan kolmeksi 
vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajan toimeen voidaan valita sama henkilö kerran uudelleen.  
Suureen jaostoon kuuluu kolmetoista tuomaria. Suuren jaoston puheenjohtajana toimii tuomiois ­
tuimen presidentti. Suureen jaostoon kuuluvat lisäksi viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat ja muut työjärjestyksen ehtojen mukaisesti siihen nimetyt tuomarit.  
Unionin tuomioistuin kokoontuu suurena jaostona, jos oikeudenkäynnissä asianosaisena oleva jäsen
­
valtio tai unionin toimielin pyytää sitä.  
Unionin tuomioistuin kokoontuu täysistunnossa, jos sen käsiteltäväksi saatetaan asia Euroopan unio ­
nin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 2 kohdan, 245 artiklan 2 kohdan ja 247 artiklan 
tai 286 artiklan 6 kohdan mukaisesti.  
Lisäksi unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan päättää antaa käsiteltäväkseen saatetun 
asian täysistunnon ratkaistavaksi, jos se pitää kyseistä asiaa poikkeuksellisen merkittävänä.  
17 artikla  
Unionin tuomioistuimen päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu pariton määrä 
sen tuomareista.  
Kolmen tai viiden tuomarin jaostojen päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu 
kolme tuomaria.  
Suuren jaoston päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu yhdeksän tuomaria.  
Unionin tuomioistuimen täysistunnossa tekemät päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn 
osallistuu viisitoista tuomaria.  
Jos jonkin jaoston tuomari on estynyt, toisen jaoston tuomari voidaan kutsua osallistumaan asian 
käsittelyyn työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/213
18 artikla  
Tuomari tai julkisasiamies ei saa osallistua asian käsittelyyn, jos hän on aikaisemmin ollut asiassa 
asiamiehenä, avustajana tai asianosaisen edustajana taikka jos hänet on kutsuttu antamaan asiassa 
lausuma jonkin tuomioistuimen tai tutkintalautakunnan jäsenenä tai muussa ominaisuudessa.  
Jos tuomari tai julkisasiamies jostakin erityisestä syystä katsoo, että hänen ei tulisi osallistua ratkai ­
suun tai käsittelyyn tietyssä asiassa, hänen on ilmoitettava siitä presidentille. Jos presidentti katsoo, 
että tuomarin tai julkisasiamiehen ei jostakin erityisestä syystä tulisi osallistua käsittelyyn tai ratkai ­
suun tietyssä asiassa, hänen on ilmoitettava tästä asianomaiselle.  
Unionin tuomioistuin ratkaisee tämän artiklan soveltamisessa ilmenevät ongelmat.  
Asianosainen ei voi pyytää unionin tuomioistuimen tai jonkin sen jaoston kokoonpanon muutta ­
mista tuomarin kansalaisuuden takia tai sen perusteella, että unionin tuomioistuimessa tai jossain sen 
jaostossa ei ole tuomaria, jolla olisi sama kansalaisuus kuin hänellä.  
III OSASTO  
ASIAN KÄSITTELY UNIONIN TUOMIOISTUIMESSA  
19 artikla  
Unionin tuomioistuimessa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä edustaa kutakin asiaa varten määrätty 
asiamies; asiamiehellä voi olla apunaan avustaja tai asianajaja.  
Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen muita sopimuspuolia kuin jäsenvaltioita, sekä kyseisessä 
sopimuksessa tarkoitettua EFTAn valvontaviranomaista edustetaan samalla tavoin.  
Muiden asianosaisten edustajan on oltava asianajaja.  
Vain asianajaja, jolla on oikeus esiintyä jonkin jäsenvaltion tai jonkin Euroopan talousalueesta tehdyn 
sopimuksen sopimuspuolena olevan valtion tuomioistuimessa, voi edustaa tai avustaa jotain asiano ­
saista unionin tuomioistuimessa.  
Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on unionin tuomioistuimessa esiintyessään työjärjestyksessä 
määrätyin edellytyksin ne oikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen, jotta he voivat hoitaa tehtäväänsä 
riippumattomina.  
Unionin tuomioistuimella on työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin esiintyvien avustajien ja asian ­
ajajien osalta samat toimivaltuudet kuin yleensä tuomioistuimilla.  
Jos korkeakoulujen opettajilla on sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jonka kansalaisia he ovat, 
oikeus esiintyä tuomioistuimessa asiamiehenä, heillä on unionin tuomioistuimessa samat oikeudet kuin tämän artiklan nojalla on asianajajilla.FI C 83/214 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
20 artikla  
Käsittely unionin tuomioistuimessa jakaantuu kirjalliseen ja suulliseen vaiheeseen.  
Kirjallisessa käsittelyssä asianosaisille sekä niille unionin toimielimille, joiden päätökset ovat riidan 
kohteena, annetaan tiedoksi kannekirjelmät, kirjelmät, vastineet, huomautukset sekä niihin mahdol ­
lisesti annetut vastaukset samoin kuin kaikki kirjallinen todistusaineisto ja muut asiakirjat, joihin 
vedotaan, taikka niiden oikeiksi todistetut jäljennökset.  
Kirjaaja toimittaa tiedoksiannot työjärjestyksessä määrätyllä tavalla ja siinä määrätyssä määräajassa.  
Suullisessa käsittelyssä luetaan esittelevän tuomarin kertomus, ja unionin tuomioistuin kuulee asia ­
miehiä, avustajia ja asianajajia samoin kuin julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen sekä tarvittaessa 
kuulee todistajia ja asiantuntijoita.  
Jos unionin tuomioistuin katsoo, että asiassa ei tule esiin uutta oikeuskysymystä, se voi päättää 
julkisasiamiestä kuultuaan, että asia ratkaistaan ilman julkisasiamiehen ratkaisuehdotusta.  
21 artikla  
Asia pannaan unionin tuomioistuimessa vireille kirjaajalle osoitetulla kirjallisella kanteella. Kanteessa 
on mainittava kantajan nimi ja kotipaikka sekä allekirjoittaneen asema, asianosainen, jota vastaan tai 
asianosaiset, joita vastaan kanne on nostettu, riidan kohde, vaatimukset sekä yhteenveto seikoista, joihin kanne perustuu.  
Kanteeseen on tarvittaessa liitettävä säädös, jonka mitättömäksi julistamista pyydetään, tai Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa siihen on liitettävä asiakirjat, joista ilmenee minä päivänä näissä artikloissa tarkoitettu kehotus on annettu tai esitetty. Jos 
näitä asiakirjoja ei ole liitetty kanteeseen, kirjaaja kehottaa asianosaista toimittamaan asiakirjat koh
­
tuullisessa ajassa; kannetta ei tällöin jätetä tutkimatta, vaikka asiakirjat toimitetaan vasta asian vireil ­
lepanoa koskevan määräajan päätyttyä.  
22 artikla  
Euratomin perustamissopimuksen 18 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa asia pannaan unionin tuo ­
mioistuimessa vireille kirjaajalle osoitetulla kanteella. Kanteessa on mainittava kantajan nimi ja koti ­
paikka sekä allekirjoittajan asema, tiedot päätöksestä, jota vastaan kanne on nostettu, vastapuolten 
nimet, riidan kohde, väitteet sekä yhteenveto seikoista, joihin kanne perustuu.  
Kanteeseen on liitettävä oikeaksi todistettu jäljennös siitä välityslautakunnan päätöksestä, johon kanne 
kohdistuu.  
Jos unionin tuomioistuin hylkää kanteen, välityslautakunnan päätöksestä tulee lopullinen.  
Jos unionin tuomioistuin julistaa välityslautakunnan päätöksen mitättömäksi, käsittely välityslauta ­
kunnassa voidaan jonkun asianosaisena olevan pyynnöstä tarvittaessa aloittaa uudelleen. Välityslauta ­
kunta on sidottu unionin tuomioistuimen ratkaisuun oikeudellisista kysymyksistä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/215
23 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa jäsenval ­
tion tuomioistuin ilmoittaa unionin tuomioistuimelle päätöksestään, jolla se lykkää asian käsittelyä ja 
saattaa asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Unionin tuomioistuimen kirjaaja antaa sen jäl ­
keen päätöksen tiedoksi asianosaisille, jäsenvaltioille ja komissiolle sekä unionin sille toimielimelle, 
elimelle tai laitokselle, joka on hyväksynyt säädöksen, jonka pätevyys tai tulkinta on riidan kohteena.  
Kahden kuukauden kuluessa tästä tiedoksiannosta asianosaisilla, jäsenvaltioilla, komissiolla ja tarvit ­
taessa unionin sillä toimielimellä, elimellä tai laitoksella, joka on hyväksynyt säädöksen, jonka päte ­
vyys tai tulkinta on riidan kohteena, on oikeus toimittaa unionin tuomioistuimelle kirjelmiä ja 
kirjallisia huomautuksia.  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa unionin 
tuomioistuimen kirjaaja antaa lisäksi jäsenvaltion tuomioistuimen päätöksen tiedoksi Euroopan talo ­
usalueesta tehdyn sopimuksen muille sopimuspuolille kuin jäsenvaltioille sekä kyseisessä sopimuk ­
sessa tarkoitetulle EFTAn valvontaviranomaiselle, joilla, jos on kyse jostain sopimuksen soveltamis ­
alasta, on kahden kuukauden kuluessa tiedoksiannosta valtuudet toimittaa unionin tuomioistuimelle kirjelmiä ja kirjallisia huomautuksia.  
Jos tiettyä alaa koskevassa neuvoston ja yhden tai useamman kolmannen valtion välillä tehdyssä 
sopimuksessa määrätään, että kolmansilla valtioilla on oikeus esittää kirjelmiä tai kirjallisia huomau
­
tuksia siinä tapauksessa, että jonkin jäsenvaltion tuomioistuin esittää unionin tuomioistuimelle ky ­
seisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan ennakkoratkaisukysymyksen, kansallisen tuomioistui ­
men päätös, joka sisältää tällaisen kysymyksen, annetaan tiedoksi myös asianomaisille kolmansille valtioille, jotka voivat toimittaa unionin tuomioistuimeen kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia kah
­
den kuukauden kuluessa tästä tiedoksiannosta.  
23 a artikla (  1 ) 
Työjärjestyksessä voidaan määrätä nopeutetusta menettelystä ja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeu ­
teen perustuvaa aluetta koskevien ennakkoratkaisupyyntöjen osalta kiireellisestä menettelystä.  
Näissä menettelyissä voidaan kirjelmien tai kirjallisten huomautusten jättämiselle määrätä määräaika, 
joka on 23 artiklassa määrättyä määräaikaa lyhyempi, ja 20 artiklan neljännestä kohdasta poiketen voidaan määrätä, että julkisasiamies ei anna ratkaisuehdotusta.  
Kiireellisessä menettelyssä voidaan lisäksi määrätä rajoituksista sen suhteen, millä 23 artiklassa mai
­
nituilla asianosaisilla ja muilla osapuolilla on oikeus jättää kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia, ja erittäin kiireellisissä tapauksissa voidaan määrätä, että kirjallista käsittelyä ei toteuteta.FI C 83/216 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010  
( 1 ) Artikla lisätty päätöksellä 2008/79/EY, Euratom (EUVL L 24, 29. tammikuuta 2008, s. 42).
24 artikla  
Unionin tuomioistuin voi vaatia asianosaisia toimittamaan kaikki sen haluamat asiakirjat ja antamaan 
kaikki sen haluamat tiedot. Jos asianosainen kieltäytyy, unionin tuomioistuin toteaa tämän.  
Unionin tuomioistuin voi vaatia myös niitä jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä, elimiä tai laitoksia, 
jotka eivät ole oikeudenkäynnissä asianosaisia, antamaan kaikki tiedot, joita unionin tuomioistuin 
pitää oikeudenkäynnin kannalta tarpeellisina.  
25 artikla  
Unionin tuomioistuin voi milloin tahansa antaa valitsemalleen henkilölle, yhteisölle, viranomaiselle, 
komitealle tai elimelle tehtäväksi asiantuntijalausunnon antamisen.  
26 artikla  
Todistajia voidaan kuulla siten kuin työjärjestyksessä määrätään.  
27 artikla  
Todistajan niskoitellessa unionin tuomioistuimella on tuomioistuimille yleensä kuuluvat toimivaltuu ­
det, ja se voi tuomita maksuseuraamuksen siten kuin sen työjärjestyksessä määrätään.  
28 artikla  
Todistajia ja asiantuntijoita voidaan kuulla valan nojalla siten, että he vannovat valan unionin tuo ­
mioistuimen työjärjestyksessä määrättyä kaavaa noudattaen taikka todistajan tai asiantuntijan kansal ­
lisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla.  
29 artikla  
Unionin tuomioistuin voi määrätä, että todistajaa tai asiantuntijaa on kuultava hänen kotipaikkansa 
oikeusviranomaisessa.  
Määräys lähetetään unionin tuomioistuimen työjärjestyksen määräysten mukaisesti täytäntöön pan ­
tavaksi toimivaltaiselle oikeusviranomaiselle. Oikeusapupyynnön täytäntöönpanon yhteydessä laaditut 
asiakirjat palautetaan unionin tuomioistuimelle samojen määräysten mukaisesti.  
Unionin tuomioistuin vastaa kustannuksista, jollei se aiheellisissa tapauksissa määrää niitä asianosais ­
ten vastattavaksi.  
30 artikla  
Kukin jäsenvaltio käsittelee todistajan tai asiantuntijan väärää valaa samalla tavoin kuin tekoa, joka on 
tapahtunut riita-asioita käsittelevässä kyseisen jäsenvaltion tuomioistuimessa. Unionin tuomioistui ­
men ilmoituksesta asianomaisen jäsenvaltion on saatettava tekijä syytteeseen toimivaltaisessa kansal ­
lisessa tuomioistuimessa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/217
31 artikla  
Istunto on julkinen, jollei unionin tuomioistuin erityisin perustein viran puolesta tai asianosaisten 
pyynnöstä toisin päätä.  
32 artikla  
Käsittelyn aikana unionin tuomioistuin voi kuulla asiantuntijoita, todistajia ja asianosaisia henkilö ­
kohtaisesti. Viimeksi mainitut voivat kuitenkin esiintyä vain edustajien kautta.  
33 artikla  
Jokaisesta istunnosta pidetään pöytäkirjaa, jonka presidentti ja kirjaaja allekirjoittavat.  
34 artikla  
Presidentti vahvistaa asialuettelon.  
35 artikla  
Unionin tuomioistuimen neuvottelut ovat salaisia ja pysyvät sellaisina.  
36 artikla  
Tuomiot perustellaan. Niissä mainitaan asian ratkaisemiseen osallistuneiden tuomareiden nimet.  
37 artikla  
Presidentti ja kirjaaja allekirjoittavat tuomiot. Ne luetaan julkisessa istunnossa.  
38 artikla  
Unionin tuomioistuin päättää oikeudenkäyntikuluista.  
39 artikla  
Unionin tuomioistuimen presidentti voi yksinkertaistetussa menettelyssä, jossa voidaan tarpeellisessa 
määrin poiketa eräistä tämän perussäännön määräyksistä ja josta määrätään työjärjestyksessä, rat ­
kaista vaatimukset, jotka koskevat täytäntöönpanon lykkäämistä Euroopan unionin toiminnasta teh ­
dyn sopimuksen 278 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisesti, Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 279 artiklassa tarkoitettua päätöstä välitoimista tai täytän ­
töönpanon lykkäämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan neljännen 
kohdan tai Euratomin perustamissopimuksen 164 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.FI C 83/218 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Presidentin ollessa estynyt hänen sijaisenaan on toinen tuomari siten kuin työjärjestyksessä mää ­
rätään. 
Presidentin tai hänen sijaisensa asiassa antama ratkaisu on väliaikainen, eikä se millään tavoin vaikuta 
unionin tuomioistuimen pääasiassa tekemään ratkaisuun.  
40 artikla  
Jäsenvaltiot ja unionin toimielimet voivat olla väliintulijoina unionin tuomioistuimessa vireillä ole ­
vissa asioissa.  
Tämä oikeus on myös unionin elimillä ja laitoksilla sekä kaikilla muilla, jotka pystyvät osoittamaan, 
että unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu koskee niiden etua tai heidän 
etuaan. Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt eivät voi olla väliintulijoina jäsenvaltioiden keskinäi ­
sissä asioissa, unionin toimielimien keskinäisissä asioissa eikä jäsenvaltioiden ja unionin toimielimien 
välisissä asioissa.  
Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen muut sopimuspuolet kuin jäsenvaltiot, sekä kyseisessä 
sopimuksessa tarkoitettu EFTAn valvontaviranomainen, voivat olla väliintulijoina unionin tuomiois ­
tuimessa vireillä olevissa asioissa, jos on kyse jostain tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvasta 
asiasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen kohdan soveltamista.  
Väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen vaatimuksia tukevia vaatimuksia.  
41 artikla  
Jos oikeassa järjestyksessä haastettu vastaaja ei anna kirjallista vastinetta, asiassa annetaan yksipuoli ­
nen tuomio. Asian uudelleenkäsittelyä voidaan vaatia kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antami ­
sesta. Vaatimus asian uudelleenkäsittelystä ei lykkää yksipuolisen tuomion täytäntöönpanoa, ellei 
unionin tuomioistuin päätä toisin.  
42 artikla  
Jäsenvaltiot, unionin toimielimet, elimet ja laitokset ja muut, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt 
voivat työjärjestyksessä määrätyissä tapauksissa ja siinä määrätyin edellytyksin kolmansina osapuolina 
vaatia asian käsittelemistä uudelleen, jos tuomio on annettu asianomaisia kuulematta ja loukkaa 
näiden oikeuksia.  
43 artikla  
Jos tuomio on epäselvä sisällykseltään tai ulottuvuudeltaan, unionin tuomioistuin tulkitsee sitä sel ­
laisen asianosaisen tai unionin toimielimen pyynnöstä, joka osoittaa sen koskevan etuaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/219
44 artikla  
Hakemus tuomion purkamiseksi ja asian ottamiseksi uudelleen unionin tuomioistuimessa käsiteltä ­
väksi voidaan tehdä vain, jos tietoon tulee merkitykseltään ratkaiseva tosiseikka, joka ei ole ollut 
unionin tuomioistuimen eikä uutta käsittelyä pyytävän asianosaisen tiedossa tuomiota annettaessa.  
Uusi käsittely aloitetaan unionin tuomioistuimen tuomiolla, jossa nimenomaisesti todetaan, että on 
olemassa uusi tosiseikka sekä katsotaan, että tosiseikka luonteeltaan on sellainen, että se edellyttää 
uutta käsittelyä, ja hakemukseen voidaan tällä perusteella suostua.  
Purkamishakemusta ei voida tehdä sen jälkeen kun tuomion antamisesta on kulunut kymmenen 
vuotta. 
45 artikla  
Työjärjestyksessä määrätään määräaikojen pidentämisestä pitkien etäisyyksien vuoksi.  
Määräajan päättyminen ei johda oikeudenmenetyksiin, jos se, jota asia koskee, osoittaa, että on ollut 
ennalta arvaamattomia seikkoja tai ylivoimainen este.  
46 artikla  
Vanhentumisaika sopimussuhteen ulkopuolista unionin vastuuta koskevissa asioissa on viisi vuotta 
tapahtumasta, johon korvausvelvollisuus perustuu. Vanhentumisaika keskeytyy, jos asia pannaan vireille unionin tuomioistuimessa tai jos vahinkoa kärsinyt sitä ennen esittää asiassa vaatimuksen asianomaiselle unionin toimielimelle. Viimeksi mainitussa tapauksessa asia on pantava vireille Euroo
­
pan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan mukaisesti kahden kuukauden kuluessa; tarvittaessa sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan toisen koh
­
dan määräyksiä.  
Tätä artiklaa sovelletaan myös sopimussuhteen ulkopuolista Euroopan keskuspankin vastuuta kos ­
keviin asioihin.  
IV OSASTO  
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN  
47 artikla  
Tämän perussäännön 9 artiklan ensimmäistä kohtaa, 14 ja 15 artiklaa, 17 artiklan ensimmäistä, 
toista, neljättä ja viidettä kohtaa ja 18 artiklaa sovelletaan unionin yleiseen tuomioistuimeen ja sen 
jäseniin.  
Tämän perussäännön 3 artiklan neljättä kohtaa sekä 10, 11 ja 14 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin 
unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajaan.  
48 artikla  
Unionin yleisessä tuomioistuimessa on 27 tuomaria.FI C 83/220 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
49 artikla  
Unionin yleisen tuomioistuimen jäseniä voidaan pyytää hoitamaan julkisasiamiehen tehtäviä.  
Julkisasiamiesten tehtävänä on täysin puolueettomina ja riippumattomina esittää julkisessa istunnossa 
perustellut ratkaisuehdotukset unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetuissa asioissa avus ­
taakseen unionin yleistä tuomioistuinta sille kuuluvassa tehtävässä.  
Asioiden valintaperusteet sekä yksityiskohtaiset säännöt julkisasiamiesten nimeämisestä määrätään 
unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksessä.  
Unionin yleisen tuomioistuimen jäsen, jota on pyydetty toimimaan julkisasiamiehenä asiassa, ei voi 
osallistua tämän asian ratkaisemiseen.  
50 artikla  
Unionin yleinen tuomioistuin kokoontuu kolmen tai viiden tuomarin jaostoissa. Tuomarit valitsevat 
keskuudestaan jaostojen puheenjohtajat. Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan kolmeksi 
vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajan toimeen voidaan valita sama henkilö kerran uudelleen.  
Työjärjestyksessä määrätään jaostojen kokoonpanosta ja asioiden jakamisesta jaostoille. Tietyissä 
tapauksissa, joista määrätään työjärjestyksessä, unionin yleinen tuomioistuin voi kokoontua täysis ­
tunnossa tai yhden tuomarin kokoonpanossa.  
Työjärjestyksessä voidaan myös määrätä, että unionin yleinen tuomioistuin kokoontuu suurena 
jaostona niissä tapauksissa ja niillä ehdoilla, jotka on työjärjestyksessä määritelty.  
51 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 256 artiklan 1 kohdassa esitetystä säännöstä 
poiketen ainoastaan unionin tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 263 ja 265 artiklassa tarkoitetut kanteet, jotka jäsenvaltio nostaa:  
a) Euroopan parlamentin tai neuvoston tai näiden kahden toimielimen yhdessä toteuttamasta toi ­
mesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä, lukuun ottamatta  
— neuvoston päätöksiä, jotka se on tehnyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
108 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan nojalla;  
— neuvoston toimia, jotka se on toteuttanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
207 artiklassa tarkoitetuista kauppaa suojaavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen 
perusteella;  
— neuvoston toimia, joilla se käyttää täytäntöönpanovaltaa Euroopan unionin toiminnasta teh ­
dyn sopimuksen 291 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/221
b) komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 331 artiklan 1 kohdan nojalla 
toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä.  
Ainoastaan unionin tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat myös ne näissä samoissa artikloissa tar ­
koitetut kanteet, jotka unionin toimielin on nostanut Euroopan parlamentin, neuvoston, näiden 
kahden toimielimen yhdessä tai komission toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyö ­
misestä tai jotka unionin toimielin on nostanut Euroopan keskuspankin toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä.  
52 artikla  
Unionin tuomioistuimen presidentti ja unionin yleisen tuomioistuimen presidentti vahvistavat yhteis
­
ymmärryksessä yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten unionin tuomioistuimen virkamiehet ja sen muu 
henkilöstö voivat antaa palveluja unionin yleiselle tuomioistuimelle tämän toiminnan varmistami ­
seksi. Tietyt virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat ovat unionin yleisen tuomioistuimen 
kirjaajan alaisia unionin yleisen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.  
53 artikla  
Asian käsittelystä unionin yleisessä tuomioistuimessa määrätään III osastossa.  
Asian käsittelyä unionin yleisessä tuomioistuimessa koskevia täsmentäviä ja täydentäviä määräyksiä 
annetaan tarvittaessa sen työjärjestyksessä. Työjärjestyksessä voidaan poiketa 40 artiklan neljännestä kohdasta sekä 41 artiklasta, jotta niiden riita-asioiden erityispiirteet, jotka kuuluvat henkisen omai
­
suuden alaan, voidaan ottaa huomioon.  
Poiketen siitä, mitä 20 artiklan neljännessä kohdassa määrätään, julkisasiamies voi esittää perustellut 
ratkaisuehdotuksensa kirjallisesti.  
54 artikla  
Jos unionin yleiselle tuomioistuimelle osoitettu kanne tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on 
erehdyksessä toimitettu unionin tuomioistuimen kirjaajalle, tämä toimittaa sen välittömästi unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajalle; samoin jos unionin tuomioistuimelle osoitettu kanne tai muu asian 
käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä toimitettu unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajalle, 
tämä toimittaa sen välittömästi unionin tuomioistuimen kirjaajalle.  
Jos unionin yleinen tuomioistuin katsoo, ettei se ole toimivaltainen ratkaisemaan unionin tuomiois
­
tuimen toimivaltaan kuuluvaa asiaa, se siirtää asian unionin tuomioistuimelle; samoin jos unionin tuomioistuin katsoo asian kuuluvan unionin yleiselle tuomioistuimelle, se siirtää asian unionin ylei
­
selle tuomioistuimelle, joka ei tällöin voi katsoa, ettei se olisi toimivaltainen kyseisessä asiassa.  
Jos unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu asiat, joilla 
on sama kohde tai jotka koskevat samaa tulkintakysymystä taikka joissa kyse on saman toimen 
pätevyydestä, unionin yleinen tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan lykätä asian käsittelyä, kunnes 
unionin tuomioistuin on antanut tuomion, tai jos on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 263 artiklan nojalla nostetuista kanteista, se voi luopua asian käsittelystä, jotta unionin 
tuomioistuin voi ratkaista nämä kanteet. Unionin tuomioistuin voi samoin edellytyksin myös päättää 
lykätä sen käsiteltäväksi saatetun asian käsittelyä; tällöin asian käsittelyä unionin yleisessä tuomiois ­
tuimessa jatketaan.  
Jos sekä jäsenvaltio että unionin toimielin riitauttavat saman toimen, unionin yleinen tuomioistuin 
luopuu asian käsittelystä, jotta unionin tuomioistuin voi ratkaista nämä kanteet.FI C 83/222 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
55 artikla  
Unionin yleisen tuomioistuimen kirjaaja antaa unionin yleisen tuomioistuimen lopulliset päätökset 
sekä päätökset, joilla tehdään vain osittainen asiaratkaisu taikka joilla ratkaistaan väite toimivallan 
puuttumisesta tai siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta, tiedoksi kaikille asianosaisille samoin kuin kaikille jäsenvaltioille ja unionin toimielimille, vaikka nämä eivät olisi olleet asiassa 
väliintulijana unionin yleisessä tuomioistuimessa.  
56 artikla  
Unionin yleisen tuomioistuimen lopullisiin päätöksiin sekä päätöksiin, joilla tehdään vain osittainen 
asiaratkaisu taikka joilla ratkaistaan väite toimivallan puuttumisesta tai siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta, voidaan hakea muutosta unionin tuomioistuimelta kahden kuukauden kulu
­
essa muutoksenhaun kohteena olevan päätöksen tiedoksiantamisesta.  
Muutosta voivat hakea kaikki asianosaiset, joiden vaatimukset on kokonaan tai osittain hylätty. Muut 
väliintulijana olleet kuin jäsenvaltiot ja unionin toimielimet voivat kuitenkin hakea muutosta ainoas ­
taan silloin, kun unionin yleisen tuomioistuimen päätös koskee heitä suoraan.  
Lukuun ottamatta tapauksia, jotka koskevat unionin ja sen henkilöstön välisiä riitoja, muutosta voivat 
hakea myös jäsenvaltiot ja unionin toimielimet, jotka eivät ole olleet väliintulijana asiassa unionin 
yleisessä tuomioistuimessa. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot ja toimielimet ovat samassa asemassa kuin ne jäsenvaltiot tai toimielimet, jotka olivat väliintulijana ensimmäisessä oikeusasteessa.  
57 artikla  
Se, jonka väliintulohakemus on hylätty, voi hakea muutosta unionin yleisen tuomioistuimen hylkäys
­
päätökseen unionin tuomioistuimelta kahden viikon kuluessa siitä, kun hylkäävä päätös annettiin 
tiedoksi.  
Asianosaiset voivat hakea muutosta unionin yleisen tuomioistuimen päätöksiin, jotka se on tehnyt 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 278 tai 279 artiklan taikka 299 artiklan neljän ­
nen kohdan nojalla tai Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan taikka 164 artiklan kolmannen 
kohdan nojalla, unionin tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa niiden tiedoksiantamisesta.  
Tämän artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa tarkoitettuja muutoksenhakuja käsitellään ja niistä 
päätetään 39 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.  
58 artikla  
Unionin tuomioistuimelta voidaan hakea muutosta vain oikeuskysymysten osalta. Muutoksenhaun 
perusteena voi olla toimivallan puuttuminen unionin yleiseltä tuomioistuimelta, asian käsittelyssä 
unionin yleisessä tuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirhe, joka on hakijan edun vastainen, tai unionin yleisessä tuomioistuimessa tapahtunut unionin oikeuden rikkominen.  
Muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin, kuka vastaa oikeu
­
denkäyntikuluista.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/223
59 artikla  
Kun unionin yleisen tuomioistuimen päätökseen haetaan muutosta, käsittely unionin tuomioistui ­
messa jakaantuu kirjalliseen ja suulliseen vaiheeseen. Työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin unionin 
tuomioistuin voi julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.  
60 artikla  
Muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 278 ja 279 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan soveltamista.  
Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 280 artiklassa määrätään, 
unionin yleisen tuomioistuimen päätökset, joilla julistetaan asetus mitättömäksi, tulevat voimaan vasta tämän perussäännön 56 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluttua tai jos muutosta on haettu tämän ajan kuluessa, muutoksenhaun hylkäämisestä, sanotun kuitenkaan rajoit
­
tamatta asianosaisen mahdollisuutta pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 278 ja 279 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan nojalla unionin tuomioistuinta 
lykkäämään mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutuksia tai päättämään muista välitoimista.  
61 artikla  
Jos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi, unionin tuomioistuin julistaa unionin yleisen tuomiois
­
tuimen päätöksen mitättömäksi. Se voi joko itse ratkaista asian lopullisesti, jos asia on ratkaisukel ­
poinen, tai palauttaa asian unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.  
Palauttamistapauksessa unionin yleinen tuomioistuin on sidottu unionin tuomioistuimen asiassa 
ratkaisemiin oikeusseikkoihin.  
Jos sellaisen jäsenvaltion tai unionin toimielimen tekemä muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi, joka 
ei ole ollut asiassa väliintulijana unionin yleisessä tuomioistuimessa, unionin tuomioistuin voi, jos se katsoo sen tarpeelliseksi, todeta, mitä unionin yleisen tuomioistuimen mitättömäksi julistetun pää
­
töksen vaikutuksista on pidettävä riidan asianosaisten kannalta pysyvinä.  
62 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 256 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa 
tapauksissa ensimmäinen julkisasiamies voi ehdottaa, että unionin tuomioistuin käsittelee uudelleen 
unionin yleisen tuomioistuimen päätöksen, jos hän katsoo, että päätös voi vakavasti vahingoittaa 
unionin oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta.  
Ehdotus on tehtävä kuukauden kuluessa siitä, kun unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt päätök ­
sensä. Unionin tuomioistuin päättää kuukauden kuluessa unionin ensimmäisen julkisasiamiehen 
ehdotuksesta, onko aihetta käsitellä päätös uudelleen.  
62a artikla  
Unionin tuomioistuin ratkaisee uudelleen käsiteltäväksi otetun asian kiireellistä menettelyä noudat ­
taen niiden asiakirjojen perusteella, jotka unionin yleinen tuomioistuin on sille siirtänyt.FI C 83/224 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Tämän perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuilla asianosaisilla sekä Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 256 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa unionin yleisen tuomiois ­
tuimen käsittelemän asian asianosaisilla on oikeus toimittaa unionin tuomioistuimelle kirjelmiä ja 
kirjallisia huomautuksia uudelleenkäsittelyn kohteena olevista kysymyksistä tätä varten asetetussa 
määräajassa.  
Unionin tuomioistuin voi päättää aloittaa suullisen käsittelyn ennen asian ratkaisemista.  
62b artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 256 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 
ehdotuksella asian käsittelemisestä uudelleen ja päätöksellä uudelleenkäsittelyä koskevan menettelyn 
aloittamisesta ei ole lykkäävää vaikutusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toi ­
minnasta tehdyn sopimuksen 278 ja 279 artiklan soveltamista. Jos unionin tuomioistuin toteaa, että 
unionin yleisen tuomioistuimen päätös vahingoittaa unionin oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmu ­
kaisuutta, se palauttaa asian unionin yleiseen tuomioistuimeen, joka on sidottu unionin tuomiois ­
tuimen ratkaisemiin oikeusseikkoihin. Unionin tuomioistuin voi todeta, mitä unionin yleisen tuomi ­
oistuimen päätöksen vaikutuksista on pidettävä riidan asianosaisten kannalta lopullisina. Jos kuitenkin 
asian ratkaisu on, kun otetaan huomioon uudelleenkäsittelyn tulos, johdettavissa unionin yleisen 
tuomioistuimen määrittämästä tosiseikastosta, johon se on perustanut päätöksensä, unionin tuomio ­
istuin ratkaisee asian lopullisesti.  
Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 256 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa ta ­
pauksissa ei esitetä uudelleenkäsittelyä koskevaa ehdotusta tai tehdä päätöstä uudelleenkäsittelyä koskevan menettelyn aloittamisesta, unionin yleisen tuomioistuimen yksi tai useampi vastaus sille osoitettuihin kysymyksiin tulee voimaan 62 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen määräaikojen 
päätyttyä. Jos aloitetaan uudelleenkäsittelyä koskeva menettely, kyseisen käsittelyn kohteena oleva 
yksi tai useampi vastaus tulee voimaan menettelyn päätyttyä, ellei unionin tuomioistuin toisin päätä. 
Jos unionin tuomioistuin toteaa, että unionin yleisen tuomioistuimen päätös vahingoittaa unionin oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta, unionin tuomioistuimen antama vastaus uudelleenkä
­
sittelyn kohteena oleviin kysymyksiin korvaa unio nin yleisen tuomioistuimen antaman vastauksen.  
IVa OSASTO  
ERITYISTUOMIOISTUIMET  
62c artikla 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 257 artiklan nojalla perustettujen erityistuomio ­
istuinten toimivaltaa, kokoonpanoa, organisaatiota ja menettelyä koskevat määräykset ovat tämän perussäännön liitteessä.  
V OSASTO
 
LOPPUMÄÄRÄYKSET  
63 artikla  
Unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestykset sisältävät tämän perus ­
säännön soveltamisen ja täydentämisen kannalta tarpeelliset määräykset.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/225
64 artikla  
Säännöt Euroopan unionin tuomioistuimessa sovellettavasta kieliä koskevasta järjestelystä vahvis ­
tetaan neuvoston yksimielisesti antamalla asetuksella. Asetus annetaan joko unionin tuomioistuimen 
pyynnöstä komission ja Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen taikka komission ehdotuksesta 
unionin tuomioistuimen ja Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen.  
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksessä ja unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksessä olevaa 
kieliä koskevaa järjestelyä sovelletaan, kunnes edellä mainitut säännöt on annettu. Poiketen siitä, mitä 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 253 ja 254 artiklassa määrätään, näiden mää ­
räysten muuttaminen tai kumoaminen edellyttää neuvoston yksimielistä hyväksyntää.  
LIITE I  
EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIESTUOMIOISTUIN  
1 artikla  
Euroopan unionin virkamiestuomioistuimella, jäljempänä ’virkamiestuomioistuin’, on ensimmäisenä oikeusasteena toimi ­
valta ratkaista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 270 artiklassa tarkoitetut unionin ja sen henkilöstön 
väliset riita-asiat, mukaan luettuina unionin elinten ja laitosten sekä niiden henkilöstön väliset riita-asiat, joiden osalta 
toimivalta on annettu Euroopan unionin tuomioistuimelle.  
2 artikla  
Virkamiestuomioistuimessa on seitsemän tuomaria. Unionin tuomioistuimen pyynnöstä neuvosto voi määräenemmistöllä 
lisätä tuomareiden lukumäärää.  
Tuomarit nimitetään kuudeksi vuodeksi. Tuomari, jonka toimikausi päättyy, voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.  
Tuomareiden vapautuneet paikat täytetään nimittämällä uusi tuomari kuudeksi vuodeksi.  
3 artikla  
1. Neuvosto nimittää tuomarit tehden ratkaisunsa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 257 artiklan 
neljännen kohdan mukaisesti tässä artiklassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan. Tuomareita nimittäessään neuvosto huo ­
lehtii siitä, että virkamiestuomioistuimessa on edustettuna tasapuolisesti mahdollisimman laaja maantieteellinen kirjo eri 
jäsenvaltioiden kansalaisia samoin kuin heidän edustamiaan kansallisia oikeusjärjestelmiä.  
2. Kuka tahansa sellainen henkilö, joka on Euroopan unionin kansalainen ja täyttää Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen 257 artiklan neljännessä kohdassa määrätyt edellytykset, voi ilmoittautua ehdokkaaksi. Neuvosto vahvistaa 
unionin tuomioistuimen suosituksesta ehdokkuuksien esittämisen ja käsittelyn edellytykset ja sitä koskevat yksityiskoh ­
taiset säännöt.  
3. Perustetaan seitsemästä henkilöstä koostuva komitea, jossa on unionin tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita. Neuvosto nimeää komitean jäsenet ja vahvistaa sen 
toimintasäännöt unionin tuomioistuimen presidentin suosituksesta.FI C 83/226 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
4. Komitea antaa lausunnon siitä, ovatko ehdokkaiden ansiot riittävät virkamiestuomioistuimen tuomarin tehtävien 
hoitamiseen. Komitea liittää lausuntoonsa luettelon ehdokkaista, joilla on tehtävään parhaiten soveltuva korkeatasoinen 
kokemus. Luettelossa on oltava ehdokkaita vähintään kaksi kertaa niin paljon kuin neuvoston on määrä nimittää 
tuomareita.  
4 artikla  
1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan virkamiestuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Hänet voi ­
daan valita uudeksi toimikaudeksi.  
2. Virkamiestuomioistuin kokoontuu kolmen tuomarin jaostoissa. Tietyissä tapauksissa, joista määrätään sen työjärjes ­
tyksessä, se voi kokoontua myös täysistunnossa, viiden tuomarin jaostossa tai yhden tuomarin kokoonpanossa.  
3. Virkamiestuomioistuimen presidentti toimii täysistunnon ja viiden tuomarin jaoston puheenjohtajana. Kolmen 
tuomarin jaostojen puheenjohtaja nimetään 1 kohdassa säädetyin tavoin. Jos virkamiestuomioistuimen presidentti on 
mukana kolmen tuomarin jaoston kokoonpanossa, hän toimii asianomaisen jaoston puheenjohtajana.  
4. Työjärjestyksessä määrätään täysistunnon toimivaltuuksista ja päätösvaltaisuudesta sekä jaostojen kokoonpanosta ja 
asioiden jakamisesta jaostoille.  
5 artikla  
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 2–6 artiklaa sekä 14 ja 15 artiklaa, 17 artiklan ensimmäistä, toista ja 
viidettä kohtaa sekä 18 artiklaa sovelletaan virkamiestuomioistuimeen ja sen jäseniin.  
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 2 artiklassa tarkoitettu vala vannotaan unionin tuomioistuimessa ja 
unionin tuomioistuin tekee perussäännön 3, 4 ja 6 artiklassa tarkoitetut päätökset virkamiestuomioistuinta kuultuaan.  
6 artikla  
1. Virkamiestuomioistuin käyttää unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen palveluita. Unionin tuo ­
mioistuimen presidentti ja tarvittaessa unionin yleisen tuomioistuimen presidentti vahvistavat yhteisymmärryksessä virka ­
miestuomioistuimen presidentin kanssa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti unionin tuomioistuimen tai unionin 
yleisen tuomioistuimen virkamiehet ja muu henkilöstö antavat palveluja virkamiestuomioistuimelle sen toiminnan varmis ­
tamiseksi. Tietyt virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat ovat virkamiestuomioistuimen kirjaajan alaisia virkamies ­
tuomioistuimen presidentin valvonnassa.  
2. Virkamiestuomioistuin nimittää kirjaajansa ja vahvistaa hänen tehtäväänsä koskevat säännöt. Euroopan unionin 
tuomioistuimen perussäännön 3 artiklan neljättä kohtaa sekä 10, 11 ja 14 artiklaa sovelletaan virkamiestuomioistuimen 
kirjaajaan.  
7 artikla  
1. Asian käsittelystä virkamiestuomioistuimessa määrätään Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön III osas ­
tossa, lukuun ottamatta sen 22 ja 23 artiklaa. Täsmentäviä ja täydentäviä määräyksiä annetaan tarvittaessa virkamies ­
tuomioistuimen työjärjestyksessä.  
2. Unionin yleisessä tuomioistuimessa käytettäviä kieliä koskevaa järjestelyä sovelletaan virkamiestuomioistuimeen.  
3. Menettelyn kirjallinen vaihe muodostuu kanteen ja vastineen jättämisestä, paitsi jos virkamiestuomioistuin päättää, 
että toinen kirjelmien vaihto on tarpeen. Toisen kirjelmien vaihdon jälkeen virkamiestuomioistuin voi asianosaisten 
suostumuksella päättää ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/227
4. Virkamiestuomioistuin voi kaikissa menettelyn vaiheissa, myös kanteen jättämisen yhteydessä, tutkia mahdollisuuk ­
sia päästä sovintoratkaisuun ja pyrkiä helpottamaan tällaista ratkaisua.  
5. Virkamiestuomioistuin päättää oikeudenkäyntikuluista. Jollei työjärjestyksessä erityisesti toisin määrätä, asianosainen, 
joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.  
8 artikla  
1. Jos virkamiestuomioistuimelle osoitettu kanne tai muu asian käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä toimitettu 
unionin tuomioistuimen tai unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajalle, tämä toimittaa sen välittömästi virkamiestuomiois ­
tuimen kirjaajalle. Jos unionin tuomioistuimelle tai unionin yleiselle tuomioistuimelle osoitettu kanne tai muu asian 
käsittelyyn liittyvä asiakirja on erehdyksessä toimitettu virkamiestuomioistuimen kirjaajalle, tämä toimittaa sen samoin 
välittömästi unionin tuomioistuimen tai unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajalle.  
2. Jos virkamiestuomioistuin katsoo, ettei se ole toimivaltainen ratkaisemaan unionin tuomioistuimen tai unionin 
yleisen tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaa asiaa, se siirtää asian unionin tuomioistuimelle tai unionin yleiselle tuo ­
mioistuimelle. Jos unionin tuomioistuin tai unionin yleinen tuomioistuin katsoo asian kuuluvan virkamiestuomioistui ­
melle, se siirtää samoin asian tämän käsiteltäväksi, joka ei tällöin voi katsoa, ettei se olisi toimivaltainen kyseisessä asias sa. 
3. Jos virkamiestuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu asiat, jotka koskevat samaa 
tulkintakysymystä tai joissa on kyse saman säädöksen pätevyydestä, virkamiestuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan 
lykätä asian käsittelyä, kunnes unionin yleinen tuomioistuin on antanut tuomion.  
Jos virkamiestuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu asiat, joilla on sama kohde, 
virkamiestuomioistuin toteaa, ettei sillä ole asiassa toimivaltaa, jotta unionin yleinen tuomioistuin voi ratkaista nämä asiat.  
9 artikla  
Virkamiestuomioistuimen lopullisiin päätöksiin samoin kuin päätöksiin, joilla tehdään vain osittainen asiaratkaisu, tai 
päätöksiin, joilla ratkaistaan väite toimivallan puuttumisesta tai siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta, voida an 
hakea muutosta unionin yleiseltä tuomioistuimelta kahden kuukauden kuluessa sen päätöksen tiedoksiantamisesta, johon 
muutoksenhaku kohdistetaan.  
Muutosta voivat hakea kaikki asianosaiset, joiden vaatimukset on kokonaan tai osittain hylätty. Muut väliintulijana olleet 
asianosaiset kuin jäsenvaltiot ja unionin toimielimet voivat kuitenkin hakea muutosta ainoastaan silloin, kun virkamies ­
tuomioistuimen päätös koskee niitä suoraan.  
10 artikla 
1. Se, jonka väliintulohakemus on hylätty, voi hakea muutosta virkamiestuomioistuimen hylkäyspäätökseen unionin 
yleiseltä tuomioistuimelta kahden viikon kuluessa hylkäävän päätöksen tiedoksi antamisesta.  
2. Asianosaiset voivat hakea unionin yleiseltä tuomioistuimelta muutosta virkamiestuomioistuimen päätöksiin, jotka se 
on tehnyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 278 tai 279 artiklan taikka 299 artiklan neljännen kohdan 
nojalla tai Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan taikka 164 artiklan kolmannen kohdan nojalla, kahden kuu ­
kauden kuluessa niiden tiedoksiantamisesta.  
3. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi ratkaista tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut muutoksenhaut 
yksinkertaistetussa menettelyssä, jossa voidaan tarpeellisessa määrin poiketa eräistä tämän liitteen määräyksistä ja josta määrätään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksessä.FI C 83/228 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
11 artikla 
1. Unionin yleiseltä tuomioistuimelta voidaan hakea muutosta vain oikeuskysymysten osalta. Muutoksenhaun perus ­
teena voi olla virkamiestuomioistuimen puuttuva toimivalta, asian käsittelyssä mainitussa tuomioistuimessa tapahtunut 
oikeudenkäyntivirhe, joka on kyseisen asianosaisen etujen vastainen, tai virkamiestuomioistuimessa tapahtunut unionin 
oikeuden rikkominen.  
2. Muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuuden ja niiden määrän osalta.  
12 artikla 
1. Muutoksenhaulla unionin yleisessä tuomioistuimessa ei ole lykkäävää vaikutusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 278 ja 279 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan 
soveltamista.  
2. Kun virkamiestuomioistuimen päätökseen haetaan muutosta, käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa jakaantuu 
kirjalliseen ja suulliseen vaiheeseen. Työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin unionin yleinen tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan ratkaista asian ilman suullista käsittelyä.  
13 artikla 
1. Jos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi, unionin yleinen tuomioistuin kumoaa virkamiestuomioistuimen päätök
­
sen ja ratkaisee asian itse. Se palauttaa asian virkamiestuomioistuimen ratkaistavaksi, jos asia ei ole ratkaisukelpoinen.  
2. Palauttamistapauksessa virkamiestuomioistuin on sidottu unionin yleisen tuomioistuimen asiassa ratkaisemiin 
oikeusseikkoihin.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/229
PÖYTÄKIRJA (N:o 4)  
EUROOPAN KESKUSPANKKIJÄRJESTELMÄN JA 
EUROOPAN KESKUSPANKIN PERUSSÄÄNNÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
HALUAVAT  vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 2 kohdassa 
tarkoitetun Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
I LUKU  
EUROOPAN KESKUSPANKKIJÄRJESTELMÄ 
1 artikla  
Euroopan keskuspankkijärjestelmä  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 282 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan keskuspankki 
(EKP) ja kansalliset keskuspankit muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). EKP ja 
niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, muodostavat eurojärjes ­
telmän.  
EKPJ ja EKP hoitavat tehtäviään ja harjoittavat toimintaansa perussopimusten ja tämän perussäännön 
määräysten mukaisesti.  
II LUKU  
EKPJ:N TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT 
2 artikla  
Tavoitteet  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 1 kohdan ja 282 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti EKPJ:n ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. EKPJ tukee yleistä talous ­
politiikkaa unionissa myötävaikuttaakseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa mää ­
riteltyjen unionin tavoitteiden saavuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hintatason vakauden 
tavoitteen toteuttamista. EKPJ toimii vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen markkinatalouden 
periaatteen mukaisesti, edistämällä voimavarojen tehokasta kohdentamista ja noudattaen Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 119 artiklassa määrättyjä periaatteita.FI C 83/230 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
3 artikla  
Tehtävät  
3.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti EKPJ:n 
perustehtäviä ovat:  
— unionin rahapolitiikan määritteleminen ja toteuttaminen;  
— valuuttamarkkinatoimien suorittaminen mainitun sopimuksen 219 artiklan mukaisesti;  
— jäsenvaltioiden virallisten valuuttavarantojen hallussapito ja hoito;  
— maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen.  
3.2 Mainitun sopimuksen 127 artiklan 3 kohdan mukaisesti 3.1 artiklan kolmas luetelmakohta ei 
rajoita jäsenvaltioiden hallitusten mahdollisuutta pitää hallussaan ja hoitaa valuuttamääräisiä käyttö ­
varoja. 
3.3 Mainitun sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti EKPJ myötävaikuttaa luottolaitosten 
toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viran ­
omaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.  
4 artikla  
Neuvoa-antava toiminta  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan mukaisesti:  
a) EKP:a kuullaan:  
— ehdotuksista unionin säädöksiksi EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla;  
— suunnitelmista lainsäädännöksi EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, mutta niissä rajoissa ja 
sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen; 
tällöin EKP:a kuulevat kansalliset viranomaiset;  
b) EKP voi toimivaltaansa kuuluvilla aloilla antaa lausuntoja unionin toimielimille, elimille ja laitok ­
sille sekä kansallisille viranomaisille.  
5 artikla  
Tilastotietojen kerääminen  
5.1 EKPJ:n tehtävistä huolehtiakseen EKP kerää kansallisten keskuspankkien avustuksella tarvittavat 
tilastotiedot joko toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta tai suoraan taloudellisilta toimijoilta. Tätä 
varten se toimii yhteistyössä unionin toimielinten ja laitosten kanssa sekä jäsenvaltioiden tai kolman ­
sien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/231
5.2 Kansalliset keskuspankit hoitavat, siinä määrin kuin mahdollista, 5.1 artiklassa kuvattuja teh ­
täviä. 
5.3 EKP:n tehtävänä on tarvittaessa edistää tilastotietojen keräämistä, laatimista ja jakamista kos ­
kevien sääntöjen ja niiden käytäntöjen yhdenmukaistamista sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.  
5.4 Neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, ketkä luonnolliset henkilöt 
ja oikeushenkilöt ovat velvollisia antamaan tietoja, luottamuksellisuutta koskevat määräykset sekä 
täytäntöönpanoa ja seuraamuksia koskevat aiheelliset määräykset.  
6 artikla  
Kansainvälinen yhteistyö  
6.1 EKP päättää, miten EKPJ on edustettuna EKPJ:lle uskottuja tehtäviä koskevassa kansainvälisessä 
yhteistyössä.  
6.2 EKP ja sen suostumuksella myös kansalliset keskuspankit voivat osallistua kansainvälisten 
rahalaitosten toimintaan.  
6.3 Mitä 6.1 ja 6.2 artiklassa määrätään, ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 138 artiklan soveltamista.  
III LUKU  
EKPJ:N ORGANISAATIO  
7 artikla  
Riippumattomuus  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 130 artiklan mukaisesti EKP tai kansallinen 
keskuspankki taikka EKP:n tai kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen jäsen ei käyttäessään 
perussopimuksilla ja tällä perussäännöllä annettuja valtuuksiaan ja suorittaessaan niillä annettuja 
tehtäviään ja velvollisuuksiaan pyydä eikä ota ohjeita unionin toimielimiltä, elimiltä tai laitoksilta, 
jäsenvaltioiden hallituksilta eikä miltään muultakaan taholta. Unionin toimielimet, elimet ja laitokset 
sekä jäsenvaltioiden hallitukset sitoutuvat kunnioittamaan tätä periaatetta ja pidättymään yrityksistä 
vaikuttaa EKP:n tai kansallisten keskuspankkien päätöksentekoelinten jäseniin heidän suorittaessaan 
tehtäviään.  
8 artikla  
Yleinen periaate  
EKPJ:ää johtavat EKP:n päätöksentekoelimet.FI C 83/232 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
9 artikla  
Euroopan keskuspankki  
9.1 EKP:lla, joka Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 282 artiklan 3 kohdan mu ­
kaisesti on oikeushenkilö, on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeus ­
henkilöllä oleva oikeuskelpoisuus; EKP voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omai ­
suutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.  
9.2 EKP huolehtii, että EKPJ:lle mainitun sopimuksen 127 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan nojalla 
uskotut tehtävät suoritetaan joko osana sen omaa toimintaa tämän perussäännön mukaisesti tai 
että kansalliset keskuspankit suorittavat ne 12.1 ja 14 artiklan mukaisesti.  
9.3 Mainitun sopimuksen 129 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n päätöksentekoelimet ovat 
EKP:n neuvosto ja johtokunta.  
10 artikla  
EKP:n neuvosto  
10.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n 
neuvoston muodostavat EKP:n johtokunnan jäsenet sekä niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskus ­
pankkien pääjohtajat, joiden rahayksikkö on euro.  
10.2 Kullakin EKP:n neuvoston jäsenellä on yksi ääni. Siitä päivästä alkaen, jona EKP:n neuvoston 
jäsenten lukumäärä ylittää 21, kullakin johtokunnan jäsenellä on yksi ääni ja äänioikeutettujen 
kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä on 15. Viimeksi mainitut 15 äänioikeutta jaetaan 
ja ne kiertävät seuraavalla tavalla:  
— Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 15, siihen 
saakka, kunnes lukumäärä on 22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kahteen ryh ­
mään sillä perusteella, millä sijalla heidän keskuspankkejaan vastaava jäsenvaltio on järjestyksessä, 
joka määräytyy sen mukaan, miten suuri osuus kullakin jäsenvaltiolla on niiden jäsenvaltioiden, 
joiden rahayksikkö on euro, yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin ja rahalai ­
tosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista. Osuuksille yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta 
markkinahinnoin annetaan paino 5/6, ja osuuksille rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonais ­
varoista annetaan paino 1/6. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä kansallisen keskuspankin 
pääjohtajasta ja toinen ryhmä jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista. Ensim ­
mäiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on oltava äänioikeus vä ­
hintään yhtä usein kuin toiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla. 
Jollei edellisestä virkkeestä muuta johdu, ensimmäiselle ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta ja 
toiselle ryhmälle yksitoista äänioikeutta.  
— Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumääräksi tulee vähintään 
22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kolmeen ryhmään edellä esitettyjen arvioin ­
tiperusteiden mukaan määräytyvän järjestyksen mukaisesti. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä 
kansallisen keskuspankin pääjohtajasta, ja ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta. Toiseen ryh ­
mään kuuluu puolet kansallisten keskuspankkien pääjohtajien kokonaismäärästä, missä yhtey ­
dessä mahdollinen murtoluku pyöristetään ylöspäin lähimpään kokonaislukuun, ja ryhmälle osoi ­
tetaan kahdeksan äänioikeutta. Kolmas ryhmä koostuu jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista, ja ryhmälle osoitetaan kolme äänioikeutta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/233
— Kullakin kansallisen keskuspankin pääjohtajalla on kunkin ryhmän sisällä äänioikeus yhtä pitkän 
ajan. 
— Osuuksien laskemiseen yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin sovelletaan 
29.2 artiklaa. Rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvarat lasketaan Euroopan unionissa 
laskentahetkellä sovellettavien tilastointimenetelmien mukaisesti.  
— Ryhmien kokoa ja/tai koostumusta mukautetaan edellä mainittuja periaatteita noudattaen aina 
kun yhteenlaskettua bruttokansantuotetta markkinahinnoin tarkistetaan perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti tai kun kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä kasvaa.  
— EKP:n neuvosto, joka tekee päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä kaikista sekä äänioi
­
keutetuista että vailla äänioikeutta olevista jäsenistään, toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet 
edellä esitettyjen periaatteiden täytäntöönpanemiseksi ja voi päättää lykätä vuorottelujärjestelmän 
aloittamisen siihen päivään, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 18.  
Äänioikeutta käytetään henkilökohtaisesti. Poiketen tästä säännöstä 12.3 artiklassa tarkoitetussa työ ­
järjestyksessä voidaan määrätä, että EKP:n neuvoston jäsenet voivat äänestää teleneuvottelussa. Työ ­
järjestyksessä määrätään myös, että EKP:n neuvoston jäsen, joka on pidemmän aikaa estynyt osallis ­
tumasta EKP:n neuvoston kokouksiin, voi nimetä varajäsenen EKP:n neuvoston jäseneksi.  
Edellisten kohtien säännöksillä ei rajoiteta kaikilla EKP:n neuvoston äänioikeutetuilla ja vailla äänioi ­
keutta olevilla jäsenillä 10.3, 40.2 ja 40.3 artiklan nojalla olevia äänioikeuksia.  
Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, EKP:n neuvoston päätökset tehdään äänioikeutettujen 
jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee.  
EKP:n neuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänioikeutetuista jäsenistä on läsnä. 
Jos EKP:n neuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä.  
10.3 Kaikkien 28, 29, 30, 32 ja 33 artiklan nojalla tehtävien päätösten edellytyksenä olevat EKP:n 
neuvoston jäsenten äänet painotetaan sen mukaan, miten suuri osuus kansallisella keskuspankilla on 
EKP:n merkitystä pääomasta. Johtokunnan jäsenten äänet painotetaan nollaksi. Määräenemmistöä 
edellyttävä päätös tehdään, jos sen puolesta annetut äänet edustavat vähintään kahta kolmasosaa 
EKP:n merkitystä pääomasta ja vähintään puolta osakkaista. Jos kansallisen keskuspankin pääjohtaja 
on estynyt osallistumasta kokoukseen, hän voi nimetä varajäsenen käyttämään painotettua ääntään.  
10.4 Kokoukset ovat luottamuksellisia. EKP:n neuvosto voi päättää julkistaa, mihin se on käsitte
­
lyssään päätynyt.  
10.5 EKP:n neuvosto kokoontuu vähintään kymmenen kertaa vuodessa.FI C 83/234 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
11 artikla  
Johtokunta  
11.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan ensimmäisen 
alakohdan mukaisesti johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta 
jäsentä.  
Jäsenet hoitavat tehtäväänsä päätoimisesti. Jäsen ei saa harjoittaa muuta palkallista tai palkatonta 
ammattitoimintaa, ellei EKP:n neuvosto ole poikkeuksellisesti myöntänyt hänelle tähän lupaa.  
11.2 Mainitun sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti Eurooppa-neu ­
vosto nimittää johtokunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut jäsenet määräenemmistöllä neuvoston suosituksesta henkilöistä, joilla on arvostettu asema ja ammattikokemus rahatalouden tai pankkitoiminnan alalla; neuvosto antaa suosituksensa Euroopan parlamenttia ja EKP:n neuvostoa 
kuultuaan.  
Heidän toimikautensa on kahdeksan vuotta, eikä heitä voida nimittää uudeksi toimikaudeksi.  
Johtokunnan jäsenenä voi olla vain jäsenvaltion kansalainen.  
11.3 Johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista ja erityisesti heidän palkastaan, eläkkeestään 
ja muista sosiaaliturvaetuuksistaan sovitaan EKP:n kanssa tehtävässä sopimuksessa, ja ne vahvistaa 
EKP:n neuvosto kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston nimeämästä jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. Johtokunnan jäsenillä ei ole äänioikeutta tässä kohdassa tarkoitetuissa kysy
­
myksissä.  
11.4 Jos johtokunnan jäsen ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai 
hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen, unionin tuomioistuin voi EKP:n neuvoston tai johto ­
kunnan pyynnöstä päättää, että hänet erotetaan.  
11.5 Jokaisella läsnä olevalla johtokunnan jäsenellä on äänioikeus ja tätä varten yksi ääni. Jollei 
toisin määrätä, johtokunta tekee päätöksensä yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä. Jos 
äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee. Äänestystä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
täsmennetään 12.3 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä.  
11.6 Johtokunta vastaa EKP:n juoksevien tehtävien hoitamisesta.  
11.7 Johtokunnan vapautuneet paikat täytetään nimittämällä uusi jäsen 11.2 artiklan mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/235
12 artikla  
Päätöksentekoelinten velvollisuudet  
12.1 EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat ja tekee tarvittavat päätökset EKPJ:lle perussopimuksissa ja 
tässä perussäännössä uskottujen tehtävien suorittamiseksi. EKP:n neuvosto määrittelee unionin raha ­
politiikan, mukaan lukien tarvittaessa päätökset, jotka koskevat rahapolitiikan välitavoitteita, virallisia 
korkoja ja varantojen hankkimista EKPJ:ssä sekä antaa tarvittavat suuntaviivat niiden täytäntöön 
panemiseksi.  
Johtokunta toteuttaa rahapolitiikkaa EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen ja päätösten mukai ­
sesti. Tässä yhteydessä johtokunta antaa tarvittavat ohjeet kansallisille keskuspankeille. Lisäksi EKP:n 
neuvoston päätöksellä voidaan johtokunnalle siirtää toimivaltaa tietyissä kysymyksissä.  
Siltä osin kuin se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, EKP käyttää kansallisia keskuspankkeja 
sellaisten toimien suorittamiseen, jotka kuuluvat EKPJ:n tehtäviin, edellä sanotun kuitenkaan rajoit ­
tamatta tämän artiklan soveltamista.  
12.2 Johtokunta vastaa EKP:n neuvoston kokousten valmistelusta.  
12.3 EKP:n neuvosto hyväksyy työjärjestyksensä, jossa määritetään EKP:n sisäinen organisaatio ja 
sen päätöksentekoelimet.  
12.4 EKP:n neuvosto huolehtii 4 artiklassa tarkoitettujen neuvoa-antavien tehtävien hoitamisesta.  
12.5 EKP:n neuvosto tekee 6 artiklassa tarkoitetut päätökset.  
13 artikla  
Puheenjohtaja  
13.1 Puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja johtaa puhetta EKP:n neuvos ­
tossa ja johtokunnassa.  
13.2 Puheenjohtaja tai hänen tätä varten nimeämänsä henkilö edustaa EKP:a ulospäin, edellä 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 38 artiklan soveltamista.  
14 artikla  
Kansalliset keskuspankit  
14.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 131 artiklan mukaisesti jokainen jäsen ­
valtio huolehtii siitä, että sen kansallinen lainsäädäntö, sen kansallisen keskuspankin perussääntö 
mukaan luettuna, on sopusoinnussa perussopimusten ja tämän perussäännön kanssa.  
14.2 Kansallisten keskuspankkien perussäännöissä on erityisesti määrättävä, että keskuspankin 
pääjohtajan toimikausi on vähintään viisi vuotta.FI C 83/236 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Pääjohtaja voidaan erottaa tehtävästään ainoastaan, jos hän ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita 
hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen. Pääjohtaja, jota 
asia koskee, tai EKP:n neuvosto voi saattaa tämän päätöksen unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi 
sillä perusteella, että perussopimuksia tai niiden soveltamista koskevaa oikeussääntöä on rikottu. Tämä kanne on pantava vireille kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta tai siitä, 
kun se on annettu kantajalle tiedoksi, taikka jollei päätöstä ole julkaistu tai annettu tiedoksi, kahden 
kuukauden kuluessa siitä, kun kantaja on saanut siitä tiedon.  
14.3 Kansalliset keskuspankit ovat erottamaton osa EKPJ:ää ja toimivat EKP:n suuntaviivojen ja 
ohjeiden mukaisesti. EKP:n neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EKP:n 
suuntaviivoja ja ohjeita noudatetaan, ja se voi vaatia, että sille toimitetaan kaikki tarvittavat tiedot.  
14.4 Kansalliset keskuspankit voivat suorittaa myös muita tehtäviä kuin niitä, joista määrätään 
tässä perussäännössä, jollei EKP:n neuvosto kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä 
päätä, että nämä tehtävät ovat ristiriidassa EKPJ:n tavoitteiden ja tehtävien kanssa. Kansalliset kes
­
kuspankit suorittavat nämä tehtävät omalla vastuullaan ja omaan lukuunsa, eikä niitä pidetä osana 
EKPJ:n tehtäviä. 
15 artikla  
Velvollisuus laatia kertomuksia  
15.1 EKP laatii ja julkaisee kertomuksia EKPJ:n toiminnasta vähintään neljännesvuosittain.  
15.2 EKPJ:n konsolidoitu tase julkistetaan viikoittain.  
15.3 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 284 artiklan 3 kohdan mukaisesti EKP 
esittää vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä Eurooppa-neuvostolle ker ­
tomuksen EKPJ:n toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta.  
15.4 Tässä artiklassa tarkoitetut kertomukset ja tiedot toimitetaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden 
käyttöön veloituksetta.  
16 artikla  
Setelit  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n neuvos ­
tolla on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. EKP ja kansalliset 
keskuspankit voivat laskea liikkeeseen seteleitä. Ainoastaan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien 
liikkeeseen laskemat setelit ovat laillisina maksuvälineinä kelpaavia seteleitä unionissa.  
EKP noudattaa, siinä määrin kuin mahdollista, olemassa olevia seteleiden liikkeeseen laskemista ja 
ulkoasua koskevia käytäntöjä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/237
IV LUKU  
EKPJ:N RAHAPOLIITTISET TEHTÄVÄT JA TOIMET 
17 artikla  
EKP:ssa ja kansallisissa keskuspankeissa olevat tilit  
Toimiensa toteuttamiseksi EKP ja kansalliset keskuspankit voivat avata tilejä luottolaitoksille, julkis ­
yhteisöille ja muille markkinaosapuolille ja hyväksyä vakuudeksi omaisuutta, mukaan luettuina arvo- 
osuusmuodossa olevat arvopaperit.  
18 artikla  
Avomarkkina- ja luottotoimet  
18.1 EKPJ:n tavoitteiden saavuttamiseksi ja sen tehtävien hoitamiseksi EKP ja kansalliset keskus ­
pankit voivat: 
— toimia rahoitusmarkkinoilla joko ostamalla ja myymällä suoraan (avistakauppana tai termii ­
nikauppana) tai takaisinostosopimuksella taikka antamalla tai ottamalla lainaksi euro- tai muun valuutan määräisiä saatavia ja siirtokelpoisia arvopapereita sekä jalometalleja;  
— tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa; luottoa annettaessa 
vakuuksien on oltava riittävät.  
18.2 EKP määrittelee omien avomarkkina- ja luottotoimiensa sekä kansallisten keskuspankkien 
avomarkkina- ja luottotoimien yleiset periaatteet, mukaan lukien sellaisista edellytyksistä tiedottami
­
sen periaatteet, joiden vallitessa ne ovat valmiita toteuttamaan kyseisiä toimia.  
19 artikla  
Vähimmäisvarannot  
19.1 Jollei 2 artiklasta muuta johdu, EKP voi rahapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi vaatia 
jäsenvaltioihin sijoittautuneita luottolaitoksia pitämään vähimmäisvarantoa EKP:ssa ja kansallisissa 
keskuspankeissa. EKP:n neuvosto voi vahvistaa vaadittujen vähimmäisvarantojen laskentaperustetta 
ja määräytymistä koskevat säännöt. Jollei näitä noudateta, EKP:lla on oikeus periä sakkokorko ja 
määrätä muita vaikutukseltaan vastaavia seuraamuksia.  
19.2 Tämän artiklan soveltamiseksi neuvosto määrittelee 41 artiklassa määrätyn menettelyn mu ­
kaisesti perustan vähimmäisvarannolle ja suurimman sallitun varannon ja sen perustan välisen suh ­
teen sekä aiheelliset seuraamukset määräysten noudattamatta jättämisestä.FI C 83/238 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
20 artikla  
Muut rahapolitiikan ohjauskeinot  
EKP:n neuvosto voi päättää kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä muiden sellaisten 
rahapolitiikan ohjausmenetelmien käyttämisestä, joita se 2 artikla huomioon ottaen pitää aiheellisina.  
Jos näistä menetelmistä aiheutuu velvoitteita kolmansille, neuvosto määrittelee niiden soveltamisalan 
41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.  
21 artikla  
Toimet julkisyhteisöjen kanssa  
21.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklan mukaisesti tilinylitysoike ­
udet ja muut sellaiset luottojärjestelyt EKP:ssa tai jäsenvaltioiden keskuspankeissa unionin toimielinten 
tai laitosten, jäsenvaltioiden keskushallintojen, alueellisten, paikallisten tai muiden viranomaisten, 
muiden julkisoikeudellisten laitosten tai julkisten yritysten hyväksi ovat kiellettyjä samoin kuin se, 
että EKP tai kansalliset keskuspankit hankkivat suoraan niiltä velkasitoumuksia.  
21.2 EKP ja kansalliset keskuspankit voivat toimia 21.1 artiklassa tarkoitettujen toimielinten, 
laitosten ja yhteisöjen verojen ja maksujen välittäjinä.  
21.3 Tätä artiklaa ei sovelleta julkisessa omistuksessa oleviin luottolaitoksiin, vaan keskuspankki ­
rahoitusta myöntäessään kansalliset keskuspankit ja EKP kohtelevat niitä samalla tavoin kuin yksi ­
tyisessä omistuksessa olevia luottolaitoksia.  
22 artikla  
Selvitys- ja maksujärjestelmät  
EKP ja kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja 
maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi unionissa ja kolmansien maiden 
kanssa.  
23 artikla  
Unionin ulkopuoliset toimet  
EKP ja kansalliset keskuspankit voivat:  
— luoda suhteet kolmansien maiden keskuspankkeihin ja rahoituslaitoksiin sekä tarvittaessa kansain ­
välisiin järjestöihin;  
— ostaa ja myydä avista- tai termiinikaupalla kaikenlaisia valuuttasaamisia ja jalometalleja. Ilmaisulla 
’valuuttasaamiset’ tarkoitetaan arvopapereita ja kaikkia muita saatavia minkä tahansa maan valuu ­
tan tai laskentayksikön määräisinä riippumatta siitä, missä muodossa ne ovat;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/239
— pitää hallussaan ja hoitaa tässä artiklassa tarkoitettuja varoja;  
— suorittaa kaikenlaisia pankkitoimia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, mu ­
kaan luettuina anto- ja ottolainaus.  
24 artikla  
Muut toimet  
Tehtävistään johtuvien toimien lisäksi EKP ja kansalliset keskuspankit voivat suorittaa hallintoaan tai 
henkilöstöään palvelevia toimia.  
V LUKU  
TOIMINNAN VAKAUDEN VALVONTA 
25 artikla  
Toiminnan vakauden valvonta  
25.1 EKP voi antaa lausuntoja neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viran ­
omaisille, ja nämä voivat kuulla sitä unionin sellaisen lainsäädännön soveltamisalasta ja soveltami ­
sesta, joka koskee luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta.  
25.2 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan nojalla annettujen 
neuvoston asetusten mukaisesti EKP voi suorittaa erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten sekä 
muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa.  
VI LUKU  
EKPJ:N TALOUTTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
26 artikla  
Tilinpito  
26.1 EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilikausi alkaa ensimmäisenä päivänä tammikuuta ja 
päättyy viimeisenä päivänä joulukuuta.  
26.2 EKP:n tilinpäätöksen laatii johtokunta EKP:n neuvoston määrittämien periaatteiden mukai ­
sesti. EKP:n neuvosto hyväksyy tilinpäätöksen, ja sen jälkeen se julkistetaan.  
26.3 Analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten johtokunta laatii EKPJ:n konsolidoidun 
taseen, johon sisältyvät EKPJ:ään kuuluvat kansallisten keskuspankkien saamiset ja velat.FI C 83/240 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
26.4 Tämän artiklan soveltamiseksi EKP:n neuvosto vahvistaa tarvittavat säännöt kansallisten kes ­
kuspankkien kirjanpidon ja niiden toimintaa koskevien tietojen standardoimiseksi.  
27 artikla  
Tilintarkastus  
27.1 EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilit tarkastaa tehtävään nimetyt EKP:n neuvoston suo ­
sittelemat ja neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat. Tilintarkastajilla on 
täydet valtuudet tarkastaa EKP:n ja kansallisten keskuspankkien koko kirjanpito ja kaikki tilit sekä 
saada kaikki tiedot niiden toimista.  
27.2 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan määräykset koskevat ainoas ­
taan EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointia.  
28 artikla  
EKP:n oma pääoma  
28.1 EKP:n oma pääoma on 5 miljardia euroa. EKP:n neuvosto voi korottaa pääomaa päätöksellä, 
joka tehdään 10.3 artiklassa tarkoitetulla määräenemmistöllä niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.  
28.2 Ainoastaan kansalliset keskuspankit voivat merkitä ja pitää hallussaan EKP:n pääomaa. Pää
­
oma merkitään 29 artiklan mukaisesti määritetyn jakoperusteen mukaisesti.  
28.3 EKP:n neuvosto vahvistaa 10.3 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä maksettavan pää ­
oman määrän ja maksutavan.  
28.4 Jollei 28.5 artiklasta muuta johdu, kansallisten keskuspankkien osuuksia EKP:n merkitystä 
pääomasta ei voida luovuttaa, antaa vakuudeksi tai ulosmitata.  
28.5 Jos 29 artiklassa tarkoitettua jakoperustetta muutetaan, kansalliset keskuspankit suorittavat 
keskinäisiä pääoman osuuksien siirtoja siinä määrin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että 
osuuksien jakauma vastaa uutta jakoperustetta. EKP:n neuvosto vahvistaa näitä siirtoja koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/241
29 artikla  
Pääoman merkitsemisen jakoperuste  
29.1 EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperuste, joka ensimmäisen kerran vahvistettiin EKPJ:n 
perustamisen yhteydessä vuonna 1998, määritetään antamalla jokaiselle kansalliselle keskuspankille 
painoarvo, joka on seuraavien tekijöiden summa:  
— 50 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin väkiluvusta viimeistä edellisenä vuonna 
ennen EKPJ:n perustamista;  
— 50 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin markkinahintaisesta bruttokansantuot ­
teesta, sellaisena kuin se on ollut viitenä viimek si kuluneena toiseksi viimeistä vuotta ennen 
EKPJ:n perustamista edeltävänä vuotena.  
Prosenttiosuuden pyöristetään alas- tai ylöspäin lähimpään 0,0001 prosenttiyksikön kerrannaiseen.  
29.2 Komissio laatii tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat tilastotiedot neuvoston 41 artiklassa 
määrätyn menettelyn mukaisesti vahvistamien sääntöjen mukaisesti.  
29.3 Kansallisille keskuspankeille osoitetut painoarvot tarkistetaan joka viides vuosi EKPJ:n perus ­
tamisen jälkeen 29.1 artiklan määräyksiä vastaavasti. Tarkistettu jakoperuste tulee voimaan seuraavan vuoden ensimmäisenä päivänä.  
29.4 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.  
30 artikla
 
Valuuttavarantosaamisten siirto EKP:lle  
30.1 Kansalliset keskuspankit siirtävät EKP:lle 50 miljardia euroa vastaavaan määrään asti, muita 
valuuttavarantosaamisia kuin jäsenvaltioiden valuuttoja, euroja, Kansainvälisen valuuttarahaston va ­
ranto-osuuksia ja erityisiä nosto-oikeuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan soveltamista. 
EKP:n neuvosto päättää, kuinka suuri osuus EKP:lle siirretään sen perustamisen jälkeen ja kuinka suuri 
määrä sille siirretään myöhemmin. EKP:lla on täysi oikeus pitää hallussaan ja hoitaa sille siirrettyjä 
valuuttavarantosaamisia ja käyttää niitä tässä perussäännössä vahvistettuihin tarkoituksiin.  
30.2 Jokaisen keskuspankin osuus vahvistetaan suhteessa sen osuuteen EKP:n merkitystä pää ­
omasta.  
30.3 EKP hyvittää jokaista kansallista keskuspankkia saatavalla, joka vastaa sen osuutta. EKP:n 
neuvosto määrittää saatavan valuuttalajin ja sille maksettavan tuoton.  
30.4 EKP voi 30.2 artiklan mukaisesti vaatia 30.1 artiklassa vahvistetun määrän ylittäviä valuut ­
tavarantosaamisia niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrätyn 
menettelyn mukaisesti.FI C 83/242 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
30.5 EKP voi pitää hallussaan ja hoitaa Kansainvälisen valuuttarahaston varanto-osuuksia ja eri ­
tyisiä nosto-oikeuksia ja huolehtia näiden varojen yhdistämisestä.  
30.6 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.  
31 artikla  
Kansallisten keskuspankkien hallussa olevat valuuttavarantosaamiset  
31.1 Kansalliset keskuspankit saavat suorittaa toimia kansainvälisiin järjestöihin kohdistuvien vel ­
voitteidensa täyttämiseksi 23 artiklan mukaisesti.  
31.2 EKP:n lupa tarvitaan kaikkiin muihin sellaisiin valuuttasaamisiin liittyviin toimiin, jotka jäävät 
jäljelle kansallisiin keskuspankkeihin 30 artiklassa tarkoitettujen siirtojen jälkeen sekä jäsenvaltioiden 
valuuttamääräisin käyttövaroin toteuttamiin toimiin, jos ne ylittävät tietyn, 31.3 artiklan mukaisesti 
vahvistettavan määrän, sen varmistamiseksi, että ne ovat yhdenmukaisia unionin valuutta- ja raha ­
politiikan kanssa.  
31.3 EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat näiden toimien helpottamiseksi.  
32 artikla  
Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakaminen  
32.1 Kansalliselle keskuspankille EKPJ:n rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvä tulo, 
jäljempänä ’rahoitustulo’, jaetaan kunkin tilikauden lopussa tämän artiklan mukaisesti.  
32.2 Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy 
niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista 
johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä varat EKP:n neuvoston vahvistamien 
suuntaviivojen mukaisesti.  
32.3 Jos EKP:n neuvosto euron käyttöönoton jälkeen katsoo, että kansallisten keskuspankkien 
taseiden rakenteen vuoksi ei voida soveltaa 32.2 artiklaa, se voi päättää määräenemmistöllä, että 
32.2 artiklasta poiketen rahoitustulo lasketaan enintään viiden vuoden ajan toisen menetelmän 
mukaisesti.  
32.4 Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen 
keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa.  
EKP:n neuvosto voi päättää, että kansallisille keskuspankeille korvataan setelien liikkeeseen laskemi ­
sesta aiheutuneet kulut tai, poikkeuksellisissa olosuhteissa, EKPJ:n lukuun toteutetuista rahapoliittisista toimista aiheutuneet erityiset tappiot. EKP:n neuvosto päättää, missä muodossa korvaus on asianmu
­
kaista antaa; nämä määrät voidaan vähentää kansallisista keskuspankeista saatavasta rahoitustulosta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/243
32.5 Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden 
maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta, jollei EKP:n neuvoston 33.2 artiklan mukaisesti tekemistä 
päätöksistä muuta johdu.  
32.6 EKP hoitaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvityksen ja siihen liittyvät maksut 
EKP:n neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti.  
32.7 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.  
33 artikla  
EKP:n nettovoittojen ja -tappioiden jakaminen  
33.1 EKP:n nettovoitto siirretään seuraavalla tavalla:  
a) EKP:n neuvoston vahvistama määrä, joka saa olla enintään 20 prosenttia nettovoitosta, siirretään 
yleisrahastoon 100 prosenttia pääomasta vastaavaan määrään;  
b) jäljelle jäävä nettovoitto jaetaan EKP:n osakkaiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin.  
33.2 Jos EKP:n tulos on tappiollinen, tappio katetaan EKP:n yleisrahastosta ja tarvittaessa 
32.5 artiklan mukaisesti EKP:n neuvoston päätöksellä kyseisen tilikauden rahoitustulolla suhteessa 
kansallisille keskuspankeille kohdennettuun määrään ja enintään tähän määrään asti.  
VII LUKU  
YLEISET MÄÄRÄYKSET  
34 artikla  
Oikeudelliset säädökset  
34.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 132 artiklan mukaisesti EKP:  
— antaa asetuksia siinä laajuudessa kuin se on tarpeen EKPJ:n perussäännön 3.1 artiklan ensimmäi ­
sessä luetelmakohdassa taikka 19.1, 22 tai 25.2 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi 
sekä tapauksissa, joista säädetään 41 artiklassa tarkoitetuissa neuvoston säädöksissä;  
— tekee päätökset, jotka ovat tarpeen EKPJ:lle perussopimuksilla sekä EKPJ:n perussäännöllä uskot ­
tujen tehtävien suorittamiseksi;  
— antaa suosituksia ja lausuntoja.  
34.2 EKP voi päättää julkistaa päätöksensä, suosituksensa ja lausuntonsa.FI C 83/244 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
34.3 Niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä 
noudattaen, EKP voi määrätä yrityksille sakkoja tai uhkasakkoja, jollei sen antamia asetuksia tai 
tekemiä päätöksiä noudateta.  
35 artikla  
Tuomioistuinvalvonta ja siihen liittyvät kysymykset  
35.1 Euroopan unionin tuomioistuin voi käsitellä tai tulkita EKP:n toimenpiteitä tai laiminlyöntejä 
perussopimuksissa määrätyissä tapauksissa ja siinä määrätyin edellytyksin. EKP voi nostaa kanteen 
tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja siinä määrätyin edellytyksin.  
35.2 Yhtäältä EKP:n ja toisaalta sen velkojien, velallisten tai muiden henkilöiden väliset riidat 
ratkaistaan toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa, jollei toimivaltaa ole uskottu Euroopan 
unionin tuomioistuimelle.  
35.3 EKP:n vastuu määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 340 artiklan 
mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien vastuu määräytyy kulloinkin kyseessä olevan kansallisen 
lainsäädännön mukaisesti.  
35.4 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia EKP:n tekemässä tai sen 
puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa s opimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.  
35.5 EKP:n päätöksen asian saattamisesta Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi tekee 
EKP:n neuvosto.  
35.6 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat kansalliselle 
keskuspankille perussopimuksissa ja perussäännössä määrättyjen velvollisuuksien täyttämistä. Jos EKP 
katsoo, että kansallinen keskuspankki on laiminlyönyt sille perussopimuksissa ja tässä perussäännössä 
määrätyn velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen varattuaan keskuspankille, jota asia koskee, tilaisuuden esittää huomautuksensa. Jos kansallinen keskuspankki, jota asia koskee, ei 
noudata lausuntoa EKP:n asettamassa määräajassa, EKP voi saattaa asian Euroopan unionin tuomiois
­
tuimen käsiteltäväksi.  
36 artikla  
Henkilöstö  
36.1 EKP:n neuvosto vahvistaa johtokunnan ehdotuksesta EKP:n henkilöstöä koskevat palvelus ­
suhteen ehdot.  
36.2 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista EKP:n ja sen henkilöstön väliset 
riidat palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin ja edellytyksin.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/245
37 artikla  (aiempi 38 artikla)  
Salassapitovelvollisuus  
37.1. EKP:n tai kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen jäsen tai sen henkilöstöön kuuluva 
ei saa, tehtävänsä päätyttyäkään, ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja.  
37.2. Henkilöt, joilla on käytettävissään unionin lainsäädännön mukaan salassa pidettäviä tietoja, 
ovat tämän lainsäädännön alaisia.  
38 artikla  (aiempi 39 artikla)  
Nimenkirjoittajat  
EKP:a suhteessa kolmansiin oikeudellisesti velvoittavat sitoumukset tekee johtokunnan puheenjohtaja 
tai kaksi johtokunnan jäsentä taikka EKP:n henkilöstöön kuuluvat kaksi jäsentä, jotka puheenjohtaja 
on asianmukaisesti valtuuttanut EKP:n nimen kirjoittamiseen.  
39 artikla  (aiempi 40 artikla)  
Erioikeudet ja vapaudet  
EKP:lla on jäsenvaltioiden alueella tehtäviensä suorittamisen edellyttämät erioikeudet ja vapaudet 
Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehtyyn sopimukseen 
liitetyssä Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa määritellyin edelly ­
tyksin.  
VIII LUKU  
PERUSSÄÄNNÖN TARKISTAMINEN JA TÄYDENTÄVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ  
40 artikla  (aiempi 41 artikla)  
Yksinkertaistettu tarkistusmenettely  
40.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroo ­
pan parlamentti ja neuvosto voivat tarkistaa tämän perussäännön 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 
24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 ja 32.6 artiklaa, 33.1 artiklan a alakohtaa sekä 36 artiklaa tavallista lain ­
säätämisjärjestystä noudattaen joko EKP:n suosituksesta ja komissiota kuultuaan taikka komission ehdotuksesta ja EKP:a kuultuaan.  
40.2. Eurooppa-neuvosto voi joko Euroopan keskuspankin suosituksesta ja Euroopan parlamenttia 
ja komissiota kuultuaan tai komission suosituksesta ja Euroopan parlamenttia ja Euroopan keskus
­
pankkia kuultuaan tehdä yksimielisesti päätöksen, jolla muutetaan 10.2 artiklaa Nämä muutokset 
tulevat voimaan vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne valtiosääntöjensä mukaisesti.FI C 83/246 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
40.3 EKP:n tämän artiklan nojalla antama suositus edellyttää EKP:n neuvoston yksimielistä pää ­
töstä. 
41 artikla  (aiempi 42 artikla)  
Täydentävä lainsäädäntö  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto 
antaa, joko komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja EKP:a kuultuaan taikka EKP:n 
suosituksesta sekä Euroopan parlamenttia ja komissiota kuultuaan, tämän perussäännön 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 ja 34.3 artiklassa tarkoitetut säännökset.
 
IX LUKU  
SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET JA MUUT EKPJ:ÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
42 artikla  (aiempi 43 artikla)  
Yleiset määräykset  
42.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta 
poikkeuksesta seuraa, että seuraavissa tämän perussäännön artikloissa ei anneta mitään oikeuksia eikä aseteta mitään velvollisuuksia sille jäsenvaltiolle, jota asia koskee: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3., 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34, ja 49.  
42.2 Jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joita koskee mainitun sopimuksen 139 artiklan 1 
kohdassa tarkoitettu poikkeus, säilyttävät toimivaltansa rahapolitiikan alalla kansallisen lainsäädännön 
mukaisesti.  
42.3 Tämän perussäännön 3, 11.2 ja 19 artiklassa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan mainitun sopimuk
­
sen 139 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro.  
42.4 Tämän perussäännön 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2, ja 
49 artiklassa ’kansallisilla keskuspankeilla’ tarkoitetaan niiden jäsenvaltioiden keskuspankkeja, joiden 
rahayksikkö on euro.  
42.5 Edellä 10.3 ja 33.1 artiklassa ’osakkailla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden keskuspankkeja, joiden 
rahayksikkö on euro.  
42.6 Edellä 10.3 ja 30.2 artiklassa ’merkityllä pääomalla’ tarkoitetaan sellaisten jäsenvaltioiden 
keskuspankkien osuutta EKP:n merkitystä pääomasta, joiden rahayksikkö on euro.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/247
43 artikla  (aiempi 44 artikla)  
EKP:n siirtymävaiheen tehtävät  
EKP huolehtii niistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 141 artiklan 2 kohdassa 
tarkoitetuista ERI:n entisistä tehtävistä, jotka yhtä tai useampaa jäsenvaltiota koskevan poikkeuksen 
vuoksi on hoidettava vielä euron käyttöön ottamisen jälkeen.  
EKP antaa ohjeita mainitun sopimuksen 140 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten kumoamisen val ­
mistelussa.  
44 artikla  (aiempi 45 artikla)  
EKP:n yleisneuvosto  
44.1 EKP:n kolmanneksi päätöksentekoelimeksi muodostetaan yleisneuvosto, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 3 kohdan soveltamista.  
44.2 Yleisneuvoston muodostavat EKP:n puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä kansallisten 
keskuspankkien pääjohtajat. Muut johtokunnan jäsenet voivat osallistua yleisneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.  
44.3 Tämän perussäännön 46 artiklassa on täydellinen luettelo yleisneuvoston tehtävistä.  
45 artikla
 (aiempi 46 artikla)  
Yleisneuvoston työjärjestys  
45.1 EKP:n puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja johtaa EKP:n yleisneu ­
vostoa. 
45.2 Neuvoston puheenjohtaja ja yksi komission jäsen voivat osallistua yleisneuvoston kokouksiin 
ilman äänioikeutta.  
45.3 Puheenjohtaja valmistelee yleisneuvoston kokoukset.  
45.4 Poiketen siitä, mitä 12.3 artiklassa määrätään, yleisneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.  
45.5 EKP huolehtii yleisneuvoston sihteeristötehtävistä.  
46 artikla  (aiempi 47 artikla)  
Yleisneuvoston tehtävät  
46.1 Yleisneuvosto:  
— suorittaa 43 artiklassa tarkoitetut tehtävät;  
— myötävaikuttaa 4 ja 25.1 artiklassa tarkoitettuun neuvoa-antavaan toimintaan.FI C 83/248 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
46.2 Yleisneuvosto myötävaikuttaa:  
— 5 artiklassa tarkoitettujen tilastotietojen keräämiseen;  
— 15 artiklassa tarkoitettujen EKP:n toimintakertomusten laatimiseen;  
— 26 artiklan soveltamisessa tarvittavien 26.4 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen laatimiseen;  
— 29.4 artiklassa tarkoitettujen kaikkien muiden toimenpiteiden toteuttamiseen, jotka ovat tarpeen 
29 artiklan soveltamiseksi;  
— 36 artiklassa tarkoitettujen EKP:n henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen määrittelyyn.  
46.3 Yleisneuvosto myötävaikuttaa siihen valmistelutyöhön, joka on tarpeen, jotta niiden jäsen ­
valtioiden valuuttojen vaihtokurssit, joita koskee poikkeus, voidaan Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti kiinnittää peruuttamattomasti suhteessa eu ­
roon. 
46.4 EKP:n puheenjohtaja antaa yleisneuvostolle tiedon EKP:n neuvoston päätöksistä.  
47 artikla  (aiempi 48 artikla)  
EKP:n pääomaa koskevat siirtymämääräykset  
Jokaiselle kansalliselle keskuspankille annetaan 29.1 artiklan mukaisesti EKP:n pääoman merkitsemi ­
sen jakoperusteessa painoarvo. Poiketen siitä, mitä 28.3 artiklassa määrätään, niiden jäsenvaltioiden 
kansalliset keskuspankit, joita koskee poikkeus, eivät maksa osuuttaan merkitystä pääomasta, ellei 
yleisneuvosto päätä sellaisella enemmistöllä, joka edustaa vähintään kahta kolmasosaa EKP:n merki ­
tystä pääomasta ja vähintään puolta osakkaista, että EKP:n toimintakustannuksiin osallistumiseksi on 
maksettava vähimmäisprosentti osuudesta.  
48 artikla  (aiempi 49 artikla)  
EKP:n oman pääoman, vararahastojen ja varausten maksaminen myöhemmin  
48.1 Sen jäsenvaltion keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu, maksaa merkitsemänsä 
osuuden EKP:n pääomasta samassa suhteessa kuin muiden sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankit, 
joiden rahayksikkö on euro, ja siirtää EKP:lle valuuttavarantosaamisia 30.1 artiklan mukaisesti. Siir ­
rettävä summa määräytyy kertomalla EKP:lle 30.1 artiklan mukaisesti jo siirrettyjen valuuttavaranto ­
saamisten euro-vasta-arvo kulloinkin voimassa olevaan vaihtokurssiin asianomaisen kansallisen kes ­
kuspankin merkitsemien osuuksien lukumäärän ja muiden kansallisten keskuspankkien jo maksamien 
osuuksien suhteella.  
48.2 Edellä 48.1 artiklassa määrättyjen mak sujen lisäksi keskuspankki, jota asia koskee, maksaa 
osuuden EKP:n vararahastoon, vararahastoja vastaaviin varauksiin sekä siihen erään, joka siirretään 
vararahastoon ja varauksiin ja joka vastaa tuloslaskelman loppusummaa 31 päivänä joulukuuta 
poikkeuksen kumoamista edeltävänä vuonna. Maksettava summa lasketaan kertomalla edelläFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/249
määriteltyjen ja EKP:n vahvistetussa taseessa esitettyjen varojen yhteismäärä asianomaisen keskuspan ­
kin merkitsemien osuuksien määrän ja muiden keskuspankkien jo maksamien osuuksien määrän 
suhteella.  
48.3 Yhden tai useamman maan tullessa jäsenvaltioiksi ja niiden kansallisten keskuspankkien 
tullessa osaksi Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ), Euroopan keskuspankin merkittyä pääomaa 
kasvatetaan ja EKP:lle siirrettävissä olevien valuuttavarantosaamisten enimmäismäärää korotetaan 
automaattisesti. Lisäys määritellään kertomalla voimassa olevat vastaavat määrät pääoman merkitse ­
misen mukautetun jakoperusteen puitteissa järjestelmään liittyvien kansallisten keskuspankkien paino ­
arvojen ja EKPJ:ssä jo jäseninä olevien kansallisten keskuspankkien painoarvojen suhteella. Kunkin kansallisen pankin painoarvo pääoman merkitsemisen jakoperusteessa lasketaan 29.1 artiklan mu
­
kaisesti ja 29.2 artiklaa noudattaen. Tilastotietoja varten käytettävien viitejaksojen on oltava samat kuin viimeisimmässä 29.3 artiklan mukaisessa painoarvojen viisivuotismukautuksessa käytetyt vii
­
tejaksot.  
49 artikla  (aiempi 52 artikla)  
Jäsenvaltioiden valuuttojen määräisten setelien vaihtaminen  
Vaihtokurssien lopullisen kiinnittämisen jälkeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
140 artiklan 3 kohdan mukaisesti EKP:n neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmis ­
tamiseksi, että kansalliset keskuspankit vaihtavat vastaavaan pariarvoon niiden valuuttojen setelit, 
joiden vaihtokurssit on lopullisesti kiinnitetty.  
50 artikla  (aiempi 53 artikla)  
Siirtymätoimenpiteiden sovellettavuus  
Jos ja niin kauan kuin on jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus, sovelletaan 42 ja 47 artiklaa.FI C 83/250 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 5)  
EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN 
PERUSSÄÄNNÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
HALUAVAT  vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 308 artiklassa tarkoitetun 
Euroopan investointipankin perussäännön,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka on liitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 308 artiklalla perustetun Euroopan investointi ­
pankin, jäljempänä ’pankki’, järjestäytymisessä sekä sen tehtävissä ja toiminnassa noudatetaan, mitä 
perussopimuksissa ja tässä perussäännössä määrätään.  
2 artikla  
Pankin tehtävästä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 309 artiklassa.  
3 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 308 artiklan mukaisesti pankin jäseniä ovat 
jäsenvaltiot.  
4 artikla  
1. Pankin pääoma on 164 808 169 000 euroa, jonka jäsenvaltiot merkitsevät seuraavasti:  
Saksa 26 649 532 500  
Ranska  26 649 532 500  
Italia  26 649 532 500  
Yhdistynyt kuningaskunta  26 649 532 500  
Espanja 15 989 719 500  
Belgia 7 387 065 000  
Alankomaat  7 387 065 000  
Ruotsi  4 900 585 500  
Tanska 3 740 283 000  
Itävalta  3 666 973 500  
Puola 3 411 263 500  
Suomi 2 106 816 000FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/251
Kreikka  2 003 725 500  
Portugali  1 291 287 000  
Tšekin tasavalta  1 258 785 500  
Unkari  1 190 868 500  
Irlanti  935 070 000  
Romania 863 514 500  
Slovakia 428 490 500  
Slovenia 397 815 000  
Bulgaria 290 917 500  
Liettua  249 617 500  
Luxemburg  187 015 500  
Kypros  183 382 000  
Latvia 152 335 000  
Viro 117 640 000  
Malta 69 804 000 
Jäsenvaltiot ovat vastuussa ainoastaan siihen määrään asti, joka on niiden osuus merkitystä ja mak ­
samattomasta pääomasta.  
2. Uuden jäsenen hyväksymisestä seuraa, että merkittyä pääomaa korotetaan summalla, joka 
vastaa uuden jäsenen tuomaa pääomaa.  
3. Valtuusto voi yksimielisesti päättää merkityn pääoman korottamisesta.  
4. Osuutta merkitystä pääomasta ei voida siirtää, antaa vakuudeksi tai ulosmitata.  
5 artikla  
1. Jäsenvaltiot maksavat merkittyä pääomaa määrällä, joka on keskimäärin 5 prosenttia 4 artiklan 
1 kohdassa määritetyistä summista.  
2. Jos merkittyä pääomaa korotetaan, valtuusto vahvistaa maksettavan osuuden ja maksujärjestelyt 
yksimielisellä päätöksellään. Käteismaksut suoritetaan yksinomaan euroina.  
3. Hallintoneuvosto voi vaatia merkityn pääoman jäljellä olevan määrän maksamista, jos se on 
välttämätöntä, jotta pankki voisi täyttää velvoitteensa.  
Kukin jäsenvaltio suorittaa maksunsa suhteessa osuuteensa merkitystä pääomasta.FI C 83/252 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
6 artikla  
(aiempi 8 artikla)  
Pankin hallintoa hoitavat ja pankkia johtavat valtuusto, hallintoneuvosto ja hallitus.  
7 artikla  
(aiempi 9 artikla)  
1. Valtuusto muodostuu jäsenvaltioiden nimeämistä ministereistä.  
2. Valtuusto vahvistaa pankin luotonantopolitiikan yleiset suuntaviivat unionin tavoitteiden mu ­
kaisesti.  
Se valvoo, että näitä suuntaviivoja noudatetaan.  
3. Lisäksi valtuusto:  
a) päättää merkityn pääoman korottamisesta 4 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti;  
b) määrittää 9 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi rahoitusoperaatioihin sovellettavat periaatteet pankin 
tehtävän mukaisesti;  
c) käyttää 9 ja 11 artiklan mukaisia toimivaltuuksiaan nimittää ja erottaa hallintoneuvoston ja 
hallituksen jäsenet sekä 11 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisia toimivaltuuksiaan;  
d) päättää rahoituksen myöntämisestä kokonaan tai osittain muualla kuin jäsenvaltioiden alueilla 
toteutettaviin investointihankkeisiin 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti;  
e) hyväksyy hallintoneuvoston laatiman vuosikertomuksen;  
f) hyväksyy vuosittaisen taseen sekä tuloslaskelman;  
g) käyttää sille tämän perussäännön nojalla annettuja muita valtuuksia ja toimivaltuuksia;  
h) hyväksyy pankin työjärjestyksen.  
4. Valtuustolla on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja tämän perussäännön 
nojalla toimivalta yksimielisesti päättää pankin toiminnan keskeyttämisestä tai tarvittaessa pankin 
asettamisesta selvitystilaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/253
8 artikla  
(aiempi 10 artikla  
Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, valtuusto tekee päätökset jäsentensä äänten enemmistöllä. 
Enemmistön on edustettava vähintään 50 prosenttia merkitystä pääomasta.  
Määräenemmistön edellytyksenä on 18 puoltavaa ääntä ja 68 prosenttia merkitystä pääomasta.  
Henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten pidättyminen äänestämästä ei estä valtuus ­
toa tekemästä ratkaisua, jonka edellytyksenä on yksimielisyys.  
9 artikla  
(aiempi 11 artikla)  
1. Hallintoneuvosto päättää rahoituksen myöntämisestä erityisesti lainojen ja takausten muodossa 
sekä lainojen ottamisesta; se vahvistaa lainojen korot, toimitusmaksut ja muut maksut. Se voi mää ­
räenemmistöllä tehdyn päätöksen perusteella siirtää tiettyjä toimivaltuuksiaan hallitukselle. Se mää ­
rittää toimivaltuuksien siirron edellytykset ja yksityiskohtaiset menettelyt ja valvoo sen toteuttamista.  
Hallintoneuvosto valvoo pankin hallinnon asianmukaisuutta ja huolehtii siitä, että pankkia johdetaan 
perussopimusten ja perussäännön sekä valtuuston vahvistamien yleisten suuntaviivojen mukaisesti.  
Kunkin varainhoitovuoden lopussa hallintoneuvoston on annettava valtuustolle kertomus sekä julkis ­
tettava se sen jälkeen, kun se on hyväksytty.  
2. Hallintoneuvostossa on 28 jäsentä ja 18 varajäsentä.  
Valtuusto nimittää hallintoneuvoston jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan siten, että jokainen jäsen ­
valtio sekä komissio nimeävät kukin yhden jäsenen.  
Valtuusto nimittää varajäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan seuraavasti:  
— kaksi Saksan liittotasavallan nimeämää varajäsentä,  
— kaksi Ranskan tasavallan nimeämää varajäsentä,  
— kaksi Italian tasavallan nimeämää varajäsentä,  
— kaksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan nimeämää varajäsentä,  
— yhden Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan yhteisellä sopimuksella nimeämän va ­
rajäsenen,FI C 83/254 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
— yhden Belgian kuningaskunnan, Luxemburgin suurherttuakunnan ja Alankomaiden kuningaskun ­
nan yhteisellä sopimuksella nimeämän varajäsenen,  
— yhden Tanskan kuningaskunnan, Helleenien tasavallan, Irlannin ja Romanian yhteisellä sopimuk ­
sella nimeämän varajäsenen,  
— yhden Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan yhteisellä sopimuksella 
nimeämän varajäsenen,  
— kolme Bulgarian tasavallan, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian 
tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian 
tasavallan ja Slovakian tasavallan yhteisellä sopimuksella nimeämää varajäsentä,  
— yhden komission nimeämän varajäsenen.  
Hallintoneuvosto valitsee jäsenistöönsä kuusi äänioikeutta vailla olevaa asiantuntijaa: kolme näistä 
jäseniksi ja kolme varajäseniksi.  
Jäsenet ja varajäsenet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.  
Työjärjestyksessä vahvistetaan hallintoneuvoston kokouksiin osallistumisen edellytykset sekä varajä ­
seniin ja asiantuntijoihin sovellettavat määräykset.  
Hallituksen puheenjohtaja tai hänen ollessaan estynyt joku varapuheenjohtajista toimii hallintoneu ­
voston puheenjohtajana, mutta ei osallistu äänestykseen.  
Hallintoneuvoston jäsenet valitaan henkilöistä, joiden riippumattomuus ja pätevyys on kiistaton; he 
vastaavat työstään yksinomaan pankille.  
3. Vain jos jäsen ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, valtuusto voi 
määräenemmistöllä erottaa hänet tehtävästään.  
Hallintoneuvosto eroaa, jos sen vuosikertomusta ei hyväksytä.  
4. Jos hallintoneuvoston jäsen kuolee tai hänet erotetaan taikka jos koko hallintoneuvosto eroaa, 
uusi jäsen tai uudet jäsenet nimitetään 2 kohdan määräyksiä noudattaen. Muulloin kuin koko 
hallintoneuvostoa uudelleen nimitettäessä jäsenen tilalle nimitetään uusi jäsen jäljellä olevaksi toimi ­
kaudeksi.  
5. Valtuusto vahvistaa hallintoneuvoston jäsenille maksettavat palkkiot. Valtuusto vahvistaa, min ­
kälainen toiminta on ristiriidassa jäsenen tai varajäsenen tehtävien kanssa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/255
10 artikla  
(aiempi 12 artikla)  
1. Kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Hän voi kaikissa tilanteissa siirtää äänensä 
jollekulle toiselle pankin työjärjestyksessä määrättävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.  
2. Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, hallintoneuvoston päätökset tehdään vähintään sen 
äänioikeutettujen jäsenten, jotka edustavat vähintään 50:tä prosenttia merkitystä pääomasta, yhden 
kolmasosan enemmistöllä. Määräenemmistön edellytyksenä on 18 puoltavaa ääntä ja 68 prosenttia 
merkitystä pääomasta. Hallintoneuvoston päätösvaltaisuuden edellytyksenä olevasta jäsenmäärästä määrätään pankin työjärjestyksessä.  
11 artikla
 
(aiempi 13 artikla)  
1. Hallituksen muodostavat puheenjohtaja ja kahdeksan varapuheenjohtajaa, jotka valtuusto nimit ­
tää kuudeksi vuodeksi kerrallaan hallintoneuvoston ehdotuksesta. Heidät voidaan nimittää uudeksi 
toimikaudeksi.  
Valtuusto voi yksimielisesti muuttaa hallituksen jäsenmäärää.  
2. Hallintoneuvoston määräenemmistöllä tekemästä ehdotuksesta valtuusto voi puolestaan mää ­
räenemmistöllä erottaa hallituksen jäseniä.  
3. Hallitus vastaa puheenjohtajan alaisena ja hallintoneuvoston valvonnassa pankin juoksevien 
asioiden hoitamisesta.  
Se valmistelee hallintoneuvoston päätökset, erityisesti päätökset lainojen ottamisesta ja rahoituksen 
myöntämisestä ennen muuta lainojen ja takausten muodossa; se varmistaa näiden päätösten toimeen ­
panon. 
4. Hallitus antaa yksinkertaisella enemmistöllä lausuntonsa ehdotuksista, jotka koskevat lainojen 
ottamista ja rahoituksen myöntämistä erityisesti lainojen ja takausten muodossa.  
5. Valtuusto vahvistaa hallituksen jäsenille maksettavat palkkiot ja sen, minkälainen toiminta on 
ristiriidassa heidän tehtäviensä kanssa.  
6. Puheenjohtaja tai hänen ollessaan estynyt varapuheenjohtaja edustaa pankkia oikeudellisissa ja 
muissa asioissa.  
7. Pankin henkilöstö ovat puheenjohtajan alaisia. Puheenjohtaja ottaa ja erottaa henkilöstön. Hen ­
kilöstön valinnassa on henkilökohtaisten ominaisuuksien ja ammatillisen pätevyyden lisäksi otettava 
huomioon, että henkilöstö koostuu tasapuolisesti eri jäsenvaltioiden kansalaisista. Työjärjestyksessä 
määritetään elin, jolla on toimivalta hyväksyä henkilöstöön sovellettavat määräykset.FI C 83/256 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
8. Hallitus ja pankin henkilöstö ovat vastuussa yksinomaan pankille ja hoitavat tehtäviään täysin 
riippumattomina.  
12 artikla  
(aiempi 14 artikla)  
1. Komitea, jonka muodostavat valtuuston asianomaisten pätevyyden perusteella nimittämät kuusi 
jäsentä, tarkastaa, että pankin toiminta noudattaa parhaita pankkikäytäntöjä, ja vastaa pankin tilien 
tarkastuksesta.  
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu komitea tarkastaa vuosittain pankin toiminnan ja kirjanpidon 
asianmukaisuuden. Tätä varten se tarkastaa, että pankin toiminta on ollut tässä perussäännössä ja 
työjärjestyksessä vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen mukaista.  
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu komitea vahvistaa, että tilinpäätös ja kaikki hallintoneuvoston 
laatimaan tilinpäätökseen sisältyvä tilinpäätösinformaatio antavat luotettavan kuvan pankin rahoitus ­
asemasta sen varojen ja sitoumusten osalta sekä sen toiminnan tuloksista ja kassavirroista kyseisellä tilikaudella.  
4. Työjärjestyksessä määritellään 1 kohdassa tarkoitetun komitean jäseniltä vaadittava pätevyys 
sekä määritetään komitean toiminnan edellytykset ja yksityiskohtaiset menettelyt.  
13 artikla
 
(aiempi 15 artikla)  
Pankki asioi jäsenvaltion kanssa jäsenvaltion nimeämän viranomaisen välityksellä. Rahaliikennettä 
hoitaessaan pankki käyttää jäsenvaltion kansallista keskuspankkia tai muuta jäsenvaltion hyväksymää rahoituslaitosta.  
14 artikla
 
(aiempi 16 artikla)  
1. Pankki on yhteistyössä kaikkien vastaavilla aloilla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa.  
2. Pankki pyrkii tarkoituksenmukaisiin yhteistyösuhteisiin niiden maiden pankkien ja rahoitus ­
laitosten kanssa, joihin sen toiminta ulottuu.  
15 artikla  
(aiempi 17 artikla)  
Valtuusto tulkitsee tai täydentää tämän perussäännön 7 artiklan nojalla vahvistamiaan suuntaviivoja 
niiden antamisen perustana olleiden edellytysten mukaisesti jäsenvaltion tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/257
16 artikla  
(aiempi 18 artikla)  
1. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 309 artiklassa määritellyn tehtävänsä mu ­
kaisesti pankki myöntää rahoitusta erityisesti lainojen ja takuiden muodossa jäsenilleen taikka yksi ­
tyisille tai julkisille yrityksille investointeihin, jotka toteutetaan jäsenvaltioiden alueilla, jos rahoitusta 
ei voida järjestää kohtuullisin ehdoin muista lähteistä.  
Pankki voi kuitenkin valtuuston määräenemmistöllä tekemällä päätöksellä hallintoneuvoston ehdo ­
tuksesta, myöntää rahoitusta kokonaisuudessaan tai osittain muualla kuin jäsenvaltioiden alueilla 
toteutettaviksi tarkoitettuihin investointeihin.  
2. Lainat myönnetään, sikäli kuin mahdollista, vain jos myös muita rahoituslähteitä käytetään.  
3. Jos pankki myöntää lainan yritykselle tai muulle yhteisölle kuin jäsenvaltiolle, se asettaa lainan 
saannin ehdoksi sen jäsenvaltion takauksen, jonka alueella investointi toteutetaan, tai muut riittävät vakuudet taikka velallisen vakaan rahoitusaseman.  
Lisäksi hallintoneuvosto päättää 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen valtuuston vahvis
­
tamien periaatteiden mukaisesti ja, jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
309 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttaminen sitä vaatii, määräenemmistöllä sellaisen rahoituk ­
sen edellytyksistä ja sitä koskevista yksityiskohtaisista menettelyistä, johon liittyy erityinen riski ja jota 
sen vuoksi pidetään erityistoimena.  
4. Pankki voi taata julkisten tai yksityisten yritysten taikka yhteisöjen lainat, jotka on otettu 
sopimuksen 309 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamista varten.  
5. Pankin myöntämien lainojen ja sen antamien takausten kokonaismäärä saa olla enintään 250 
prosenttia merkityn pääoman, varausten, kohdentamattomien varausten ja jakamattoman voiton 
yhteismäärästä. Kyseisten erien yhteismäärä lasketaan vähentämällä määrä, joka vastaa kaikkien pan ­
kin merkitsemien osuuksien merkittyä yhteismäärää, riippumatta siitä, onko ne maksettu.  
Pankin osuuksien muodossa maksama määrä ei missään vaiheessa saa ylittää sen maksetun pääoman, 
varausten, kohdentamattomien varausten ja jakamattoman voiton vapaan osan kokonaismäärää.  
Pankin erityistoimiin, joista valtuusto ja hallintoneuvosto päättävät 3 kohdan mukaisesti, voidaan 
poikkeuksellisesti myöntää erityismäärärahoja varauksina.  
Tätä kohtaa sovelletaan myös pankin konsolidoituun tilinpäätökseen.  
6. Pankki suojautuu valuuttariskeiltä ottamalla laina- ja takaussopimuksiin aiheellisiksi katsomansa 
ehdot.FI C 83/258 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
17 artikla  
(aiempi 19 artikla)  
1. Pankin myöntämien lainojen korkotaso, toimitusmak sut ja muut maksut mukautetaan pääoma ­
markkinoilla vallitseviin olosuhteisiin ja lasketaan siten, että pankki voi niistä saamillaan tuloilla 
täyttää velvoitteensa, maksaa kulunsa ja kattaa riskinsä ja perustaa 22 artiklan mukaisesti vararahas ­
ton. 
2. Pankki ei myönnä koronalennusta. Jos koronalennus vaikuttaa suotavalta rahoitettavan inves ­
toinnin erityisluonteen vuoksi, asianomainen jäsenvaltio tai joku muu voi myöntää korkotukea, sikäli kuin se on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan määräysten mukaista.  
18 artikla
 
(aiempi 20 artikla)  
Pankki noudattaa rahoitustoiminnassaan seuraavia periaatteita:  
1. Se huolehtii siitä, että varoja käytetään unionin edun kannalta mahdollisimman järkevästi.  
Se voi myöntää lainoja ja antaa takauksia vain;  
a) jos korot ja kuoletukset saadaan hoidetuiksi toiminnasta saatavalla tuotolla kun kyse on tuotanto ­
yritysten toteuttamista investoinneista tai jos valtio, jossa investointi toteutetaan, sitoutuu vastaa ­
maan niistä taikka niiden hoito varmistetaan muilla tavoin, kun on kyse muista investoinneista; ja  
b) jos investoinnin toteuttaminen lisää taloudellista tuottavuutta yleensä ja edistää sisämarkkinoiden 
toteuttamista.  
2. Se ei hanki osuuksia yrityksistä eikä ota vastuuta niiden hallinnosta, ellei tämä ole välttämätöntä 
pankin oikeuksien turvaamiseksi sen varmistaessa saataviensa takaisinmaksun.  
Hallintoneuvosto päättää kuitenkin 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen valtuuston 
vahvistamien periaatteiden mukaisesti ja, jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 309 artiklassa määrättyjen toimien toteuttaminen sitä vaatii, määräenemmistöllä kaupallisen yrityksen 
pääomaosuuksien hankkimista koskevista edellytyksistä ja sitä koskevista yksityiskohtaisista menette
­
lyistä, jos tämä on tarpeen investoinnin tai ohjelman rahoittamiseksi, yleensä lainan tai takauksen 
lisäksi.  
3. Se voi siirtää saatavansa pääomamarkkinoille ja tätä varten vaatia lainanottajiaan laskemaan 
liikkeeseen joukkovelkakirjoja tai muita arvopapereita.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/259
4. Pankki tai jäsenvaltiot eivät saa asettaa lainoille ehtoja, jotka edellyttävät lainaksi annettujen 
varojen käyttämistä jossakin tietyssä jäsenvaltiossa.  
5. Pankki voi asettaa lainojen ehdoksi, että hankkeista järjestetään kansainvälinen tarjouskilpailu.  
6. Pankki ei rahoita investointia eikä osallistu investoinnin rahoittamiseen, jos jäsenvaltio, jonka 
alueella investointi on toteutettava, vastustaa investointia.  
7. Lainanantotoimintansa lisäksi pankki voi antaa teknistä apua valtuuston määräenemmistöllä 
määrittämien edellytysten ja yksityiskohtaisten menettelyjen mukaisesti ja tämän perussäännön mää ­
räyksiä noudattaen.  
19 artikla  
(aiempi 21 artikla)  
1. Julkiset tai yksityiset yritykset tai yhteisöt voivat hakea rahoitusta suoraan pankilta. Rahoitusta 
voidaan hakea pankilta myös komission tai sen jäsenvaltion välityksellä, jonka alueella investointi 
aiotaan toteuttaa.  
2. Komission välityksellä jätetyistä hakemuksista pyydetään sen jäsenvaltion lausunto, jonka alu ­
eella investointi aiotaan toteuttaa. Jäsenvaltion välityksellä jätetyistä hakemuksista pyydetään komis ­
sion lausunto. Yrityksen suoraan jättämä hakemus saatetaan asianomaisen jäsenvaltion ja komission käsiteltäväksi.  
Asianomaisten jäsenvaltioiden ja komission on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa. 
Jos vastausta ei saada tässä ajassa, pankki saa olettaa, ettei kyseistä investointia vastusteta.  
3. Hallintoneuvosto ratkaisee niitä rahoitustoimia koskevat asiat, jotka hallitus on saattanut sen 
käsiteltäviksi.  
4. Hallitus tutkii, ovatko sen käsiteltäviksi saatetut rahoitustoimet tämän perussäännön, etenkin 16 
ja 18 artiklan mukaisia. Jos hallitus puoltaa rahoitusta, se toimittaa asiaa koskevan ehdotuksen 
hallintoneuvostolle; hallitus voi myös asettaa puoltavalle lausunnolleen välttämättömiksi katsomiaan 
edellytyksiä. Jos hallitus vastustaa rahoituksen myöntämistä, se toimittaa asiakirjat hallintoneuvostolle 
lausuntonsa kanssa.  
5. Jos hallituksen lausunto on kielteinen, hallintoneuvosto voi vain yksimielisesti myöntää rahoi
­
tuksen.  
6. Jos komission lausunto on kielteinen, hallintoneuvosto voi vain yksimielisesti myöntää rahoi ­
tuksen; tällöin komission nimeämänä nimitetty jäsen ei osallistu äänestykseen.FI C 83/260 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
7. Jos sekä hallituksen että komission lausunto ovat kielteiset, hallintoneuvosto ei saa myöntää 
kyseistä rahoitusta.  
8. Jos hyväksyttyihin investointeihin liittyvän rahoituksen uudelleenjärjestely on perusteltua pankin 
oikeuksien ja etujen turvaamiseksi, hallitus toteuttaa viipymättä tarpeellisiksi katsomansa kiireelliset 
toimenpiteet ja tiedottaa tästä viipymättä hallintoneuvostolle.  
20 artikla  
(aiempi 22 artikla)  
1. Pankki lainaa tehtäviensä toteuttamiseksi tarvittavat varat pääomamarkkinoilta.  
2. Pankki voi lainata jäsenvaltioiden pääomamarkkinoilta näihin markkinoihin sovellettavan lain ­
säädännön mukaisesti.  
Sellaisen jäsenvaltion, jota koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 139 artiklan 1 
kohdan mukainen poikkeus, toimivaltaiset laitokset voivat vastustaa tätä vain, jos kyseisen valtion pääomamarkkinoilla on pelättävissä vakavia häiriöitä.  
21 artikla
 
(aiempi 23 artikla)  
1. Pankki voi käyttää käytettävissään olevat varat, joita se ei välittömästi tarvitse velvoitteidensa 
täyttämiseksi, seuraavasti:  
a) se voi tehdä sijoituksia rahamarkkinoilla;  
b) se voi, jollei 18 artiklan 2 kohdan määräyksistä muuta johdu, ostaa ja myydä arvopapereita;  
c) se voi suorittaa muita tehtäväänsä kuuluvia rahoitustoimia.  
2. Hoitaessaan sijoituksiaan pankki ei harjoita valuutta-arbitraasia, ellei se ole ehdottoman välttä ­
mätöntä pankin lainaustoiminnan taikka sen liikkeeseenlaskemista lainoista tai antamista takauksista johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan määräysten sovel
­
tamista.  
3. Pankki toimii tässä artiklassa tarkoitetuilla aloilla yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden toimival ­
taisten viranomaisten tai kansallisten keskuspankkien kanssa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/261
22 artikla  
(aiempi 24 artikla)  
1. Perustetaan asteittain vararahasto, joka on 10 prosenttia merkitystä pääomasta. Hallintoneu ­
vosto voi päättää lisärahastojen perustamisesta, jos se on perusteltua pankin sitoumusten kannalta. 
Kunnes vararahasto on täysimääräinen, sinne siirretään:  
a) sellaisista lainoista saadut korkotulot, jotka pankki on myöntänyt jäsenvaltioiden 5 artiklan mu ­
kaan maksettavista määristä, ja  
b) sellaisista lainoista saadut korkotulot, jotka pankki on myöntänyt a alakohdassa tarkoitettujen 
lainojen takaisinmaksusta saaduista varoista,  
sikäli kuin näitä korkotuloja ei tarvita pankin velvoitteiden täyttämiseen tai kulujen maksamiseen.  
2. Vararahaston varat on sijoitettava siten, että ne ovat milloin tahansa käytettävissä rahaston 
tarkoituksiin.  
23 artikla  
(aiempi 25 artikla)  
1. Pankki saa milloin tahansa muuttaa joksikin sellaisen jäsenvaltion valuutaksi, jonka rahayksikkö 
ei ole euro, ne varat, jotka sillä on hallussaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
309 artiklassa määritellyn tehtävänsä mukaisten rahoitustoimien toteuttamista varten ja ottaen huo ­
mioon tämän perussäännön 21 artiklan määräykset. Jos pankilla on rahaa tai rahaksi muunnettavia 
varoja valuuttoina, joita se tarvitsee, se välttää tällaisia valuutanvaihtoja niin paljon kuin mahdollista.  
2. Pankki voi muuttaa jonkin sellaisen jäsenvaltion, jonka rahayksikkö ei ole euro, valuuttana 
olevat varansa kolmannen maan valuutaksi ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella.  
3. Pankki voi vapaasti käyttää sitä osaa pääomastaan, joka on maksettu, sekä unionin ulkopuoli ­
silta markkinoilta lainattua valuuttaa.  
4. Jäsenvaltiot sitoutuvat asettamaan pankin velallisten käyttöön valuuttaa, jota ne tarvitsevat 
pankin myöntämien tai takaamien, jäsenvaltioiden alueella toteutettavia investointeja varten annettu ­
jen lainojen pääoman takaisinmaksuun ja korkojen maksuun.FI C 83/262 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
24 artikla  
(aiempi 26 artikla  
Jos jäsenvaltio ei täytä sille tämän perussäännön mukaan kuuluvia jäsenyysvelvoitteitaan, erityisesti 
velvoitettaan maksaa osuutensa merkitystä pääomasta tai kka huolehtia ottamiensa lainojen hoitami ­
sesta, valtuusto voi määräenemmistöllä tekemällään päätöksellä keskeyttää lainojen myöntämisen ja 
takausten antamisen kyseiselle jäsenvaltiolle tai sen kansalaisille.  
Tällainen päätös ei vapauta kyseistä jäsenvaltiota tai sen kansalaisia velvoitteista, joita niillä on 
pankkia kohtaan. 
25 artikla  
(aiempi 27 artikla)  
1. Jos valtuusto päättää keskeyttää pankin toiminnan, kaikki toiminta on lopetettava viipymättä, 
sellaisia toimia lukuun ottamatta, jotka ovat välttämättömiä pankin varojen käyttämisen, turvaamisen 
ja säilyttämisen sekä sitoumusten täyttämisen varmistamiseksi asianmukaisella tavalla.  
2. Jos pankki asetetaan selvitystilaan, valtuusto valitsee selvitysmiehet ja antaa heille ohjeet selvitys ­
menettelyn hoitamisesta. Se huolehtii henkilöstön oikeuksien suojaamisesta.  
26 artikla  
(aiempi 28 artikla)  
1. Pankilla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä 
oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.  
2. Pankin omaisuus on vapautettu kaikesta takavarikosta ja pakkolunastuksesta.  
27 artikla
 
(aiempi 29 artikla)  
Pankin ja sen velkojien, lainanottajien tai muiden väliset riidat ratkaistaan toimivaltaisessa kansallis ­
essa tuomioistuimessa, jollei Euroopan unionin tuomioistuimelle annetusta toimivallasta muuta johdu. Pankki voi tekemässään sopimuksessa sopia välitysmenettelyn käyttämisestä.  
Pankilla on oltava kotipaikka kussakin jäsenvaltiossa. Se voi kuitenkin sopimuksin määrätä erityisestä 
oikeuspaikasta.
 
Pankin omaisuutta ja varoja ei saa ulosmitata eivätkä ne saa olla pakkotäytäntöönpanon kohteena 
muutoin kuin tuomioistuimen päätöksellä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/263
28 artikla  
(aiempi 30 artikla)  
1. Valtuusto voi yksimielisesti päättää perustaa tytäryhtiöitä tai muita yksikköjä, jotka ovat oikeus ­
henkilöitä ja taloudellisesti itsenäisiä.  
2. Valtuusto hyväksyy yksimielisesti 1 kohdassa tarkoitettujen laitosten perussäännön, jossa vah ­
vistetaan etenkin niiden tavoitteet, rakenne, pääoma, jäsenet, kotipaikka, varat, interventiokeinot, 
tarkastusta koskevat säännöt sekä niiden suhde pankin toimielimiin.  
3. Pankilla on toimivalta osallistua kyseisten laitosten hallintoon ja osallistua niiden pääoman 
merkitsemiseen aina valtuuston yksimielisesti vahvistamaan määrään asti.  
4. Edellä 1 kohdassa mainittuihin laitoksiin, sikäli kuin niihin sovelletaan unionin oikeutta, niiden 
toimielinten jäseniin heidän hoitaessaan tehtäviään ja niiden henkilöstöön sovelletaan Euroopan 
unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa samoin ehdoin ja samoin edellytyksin kuin 
pankkiin.  
Osinkoja, voitto-osuuksia tai näistä laitoksista muussa muodossa saatavia etuuksia, joihin muilla 
jäsenillä kuin Euroopan unionilla ja pankilla on oikeus, koskevat kuitenkin niihin sovellettavan lain ­
säädännön verotusta koskevat säännökset.  
5. Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen jäljempänä määrätyin rajoituksin käsittele ­
mään unionin lainsäädännön alaisen laitoksen toimielinten toimenpiteitä koskevat riidat. Tällaista 
toimenpidettä koskevan kanteen voi nostaa tällaisen laitoksen jäsen kyseisessä ominaisuudessaan 
tai jäsenvaltio Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa määrätyin ehdoin.  
6. Valtuusto voi yksimielisesti päättää, että unionin lainsäädännön alaisen laitoksen henkilökun ­
taan sovelletaan pankin kanssa yhteisiä järjestelyjä laitoksen ja pankin sisäisiä menettelyjä noudattaen.FI C 83/264 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 6)  
EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA TIETTYJEN 
ELINTEN, LAITOSTEN JA YKSIKKÖJEN KOTIPAIKAN 
SIJAINNISTA  
JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT,  jotka  
OTTAVAT HUOMIOON  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 341 artiklan ja Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 189 artiklan,  
PALAUTTAVAT MIELEEN JA VAHVISTAVAT  8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn päätöksen ja rajoittamatta 
vastaisuudessa perustettavien toimielinten, elinten ja yksikköjen kotipaikkaa koskevia päätöksiä,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
Ainoa artikla  
a) Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg, jossa pidetään kaksitoista kuukausittaista täys ­
istuntoa, mukaan lukien talousarviota käsittelevä istunto. Ylimääräiset täysistunnot pidetään Brys ­
selissä. Euroopan parlamentin valiokunnat kokoontuvat Brysselissä. Euroopan parlamentin pää ­
sihteeristö ja sen osastot sijaitsevat edelleen Luxemburgissa.  
b) Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxem ­
burgissa.  
c) Komission kotipaikka on Bryssel. Yksiköt, jotka luetellaan 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn 
päätöksen 7, 8 ja 9 artiklassa, sijaitsevat Luxemburgissa.  
d) Euroopan unionin tuomioistuimen kotipaikka on Luxemburg.  
e) Tilintarkastustuomioistuimen kotipaikka on Luxemburg.  
f) Talous- ja sosiaalikomitean kotipaikka on Bryssel.  
g) Alueiden komitean kotipaikka on Bryssel.  
h) Euroopan investointipankin kotipaikka on Luxemburg.  
i) Euroopan keskuspankin kotipaikka on Frankfurt.  
j) Euroopan poliisiviraston (Europol) kotipaikka on Haag.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/265
PÖYTÄKIRJA (N:o 7)  
EUROOPAN UNIONIN ERIOIKEUKSISTA JA 
VAPAUKSISTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
KATSOVAT,  että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 343 artiklan ja Euroopan atomie ­
nergiayhteisön (Euratom) toiminnasta tehden sopimuksen 191 artiklan mukaisesti Euroopan unionilla 
ja Euratomilla on jäsenvaltioiden alueella sellaiset erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen niiden 
tehtävien toteuttamiseksi,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka on liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
I LUKU  
EUROOPAN UNIONIN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET  
1 artikla  
Unionin tilat ja rakennukset ovat loukkaamattomia. Niihin ei saa kohdistaa etsintää, takavarikkoa, 
menettämisseuraamusta tai pakkolunastusta. Unionin omaisuus ja varat eivät voi olla minkään hal ­
linnollisen tai oikeudellisen pakkotoimenpiteen kohteena ilman unionin tuomioistuimen lupaa.  
2 artikla  
Unionin arkistot ovat loukkaamattomia.  
3 artikla  
Unioni, niiden varat, tulot ja muu omaisuus ovat vapautetut kaikista välittömistä veroista.  
Jäsenvaltioiden hallitusten on toteutettava aina kun se on mahdollista aiheelliset toimenpiteet hyvit ­
tääkseen tai maksaakseen takaisin irtaimen tai kiinteän omaisuuden hintaan sisältyvät välilliset verot 
ja myyntiverot, kun unioni suorittaa virkakäyttöönsä huomattavia hankintoja, joiden hintaan sisältyy 
tällaisia veroja. Näiden määräysten soveltaminen ei kuitenkaan saa johtaa kilpailun vääristymiseen 
unionissa.  
Vapautus ei koske sellaisia veroja ja maksuja, jotka ovat ainoastaan korvausta yleishyödyllisistä 
palveluista.FI C 83/266 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
4 artikla  
Unioni on vapautettu kaikista tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista 
unionin virkakäyttöön tarkoitettujen tavaroiden osalta; tämän vapautuksen nojalla maahan tuotuja 
tavaroita ei saa luovuttaa maksua vastaan eikä ilmaiseksi sen maan alueella, johon ne on tuotu, 
muuten kuin tämän maan hallituksen kanssa sovituin edellytyksin.  
Myös unionin julkaisut ovat vapautetut tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoi ­
tuksista.  
II LUKU  
VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT  
5 artikla  
(aiempi 6 artikla)  
Kunkin jäsenvaltion alueella unionin toimielimet saavat virallisissa viestintäyhteyksissään sekä kaik ­
kien asiakirjojensa toimittamisessa saman kohtelun, jonka kyseinen valtio myöntää diplomaattisille edustustoilleen.  
Unionin toimielinten virallista kirjeenvaihtoa ja muita virallisia tiedonantoja ei saa sensuroida.  
6 artikla
 
(aiempi 7 artikla)  
Unionin toimielinten puheenjohtajat ja presidentit voivat myöntää unionin toimielinten jäsenille ja 
muulle henkilöstölle kulkulupia, joiden muodosta neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä ja 
jotka jäsenvaltioiden viranomaiset tunnustavat päteviksi matkustusasiakirjoiksi. Näitä kulkulupia an ­
netaan virkamiehille ja muulle henkilöstölle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilös ­
tösäännöissä ja unionin muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistetuin edelly ­
tyksin.  
Komissio voi tehdä sopimuksia näiden kulkulupien tunnustamiseksi päteviksi matkustusasiakirjoiksi 
kolmansien valtioiden alueella.  
III LUKU  
EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 
7 artikla  
(aiempi 8 artikla)  
Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin 
kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/267
Euroopan parlamentin jäsenet saavat tullien ja valuutanvaihtovalvonnan osalta:  
a) omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä 
matkustaville korkeille virkamiehille;  
b) toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edus ­
tajille tilapäisissä virkatehtävissä.  
8 artikla  
(aiempi 9 artikla)  
Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän 
tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella.  
9 artikla  
(aiempi 10 artikla)  
Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on  
a) oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;  
b) toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus sekä lainkäytöllinen kos ­
kemattomuus.  
Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin 
tai palaavat niistä.  
Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan 
parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta.  
IV LUKU  
JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN 
TYÖHÖN  
10 artikla  
(aiempi 11 artikla)  
Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat unionin toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla 
sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaes ­
saan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä.  
Tätä artiklaa sovelletaan myös unionin neuvoa-antavien toimielinten jäseniin.FI C 83/268 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
V LUKU  
EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ  
11 artikla  
(aiempi 12 artikla)  
Unionin virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä on heidän kansallisuudestaan riippumatta jokaisen 
jäsenvaltion alueella seuraavat erioikeudet ja vapaudet:  
a) lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien 
osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa 
perussopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vas ­
tuuta unionia kohtaan ja toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa unionin ja sen virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin;  
b) maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet 
eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään;  
c) valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvä
­
listen järjestöjen virkamiehille;  
d) oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he 
ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion 
hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja;  
e) oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kysei
­
sen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai 
maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus 
aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja.  
12 artikla  
(aiempi 13 artikla)  
Niillä edellytyksillä ja noudattaen sitä menettelyä, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat 
tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultu ­
aan, unionin virkamiehet ja muu henkilöstö ovat velvollisia maksamaan unionille veroa unionin heille maksamista palkoista ja palkkioista.
 
He eivät maksa kansallista veroa unionin maksamista palkoista ja palkkiosta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/269
13 artikla  
(aiempi 14 artikla)  
Sovellettaessa tuloverotusta, varallisuusverotusta ja perintöverotusta sekä kaksinkertaisen verotuksen 
välttämiseksi unionin jäsenvaltioiden välillä tehtyjä yleissopimuksia unionin niiden virkamiesten ja 
sen muun henkilöstön kotipaikan, jotka hoitaakseen tehtäväänsä unionin palveluksessa muuttavat 
asumaan muun jäsenvaltion alueelle kuin siihen jäsenvaltioon, jossa heidän verotuksellinen kotipaik ­
kansa oli heidän ryhtyessä hoitamaan tehtäviään unionissa, katsotaan sekä maassa, jossa he tosi ­
asiallisesti asuvat että maassa, jossa heillä on verotuksellinen kotipaikka, olevan edelleen viimeksi 
mainitussa maassa, jos se on unionin jäsenvaltio. Tätä määräystä sovelletaan myös puolisoon, jos 
tämä ei harjoita omaa ansiotoimintaa, sekä tässä artiklassa tarkoitettujen henkilöiden huollettavina 
oleviin lapsiin.  
Edellisessä kohdassa tarkoitetuille henkilöille kuuluva irtain omaisuus, joka sijaitsee siinä maassa, jossa 
nämä henkilöt oleskelevat, on vapautettu perintöverosta kyseisessä maassa; määrättäessä perintöveroa 
tällaisen omaisuuden katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jossa kyseisillä henkilöillä on verotuksellinen 
kotipaikka, jollei kolmansien maiden oikeuksista ja kaksinkertaista verotusta koskevien kansainvälis ­
ten yleissopimusten määräysten soveltamisesta mahdollisesti muuta johdu.  
Tämän artiklan määräyksiä sovellettaessa ei oteta huomioon sellaista kotipaikkaa, joka on hankittu 
ainoastaan tehtävien hoitamiseksi muiden kansainvälisten järjestöjen palveluksessa.  
14 artikla  
(aiempi 15 artikla)  
Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla 
asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevan 
sosiaalietuusjärjestelmän.  
15 artikla  
(aiempi 16 artikla)  
Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla 
asetuksilla ja kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, ne unionin virkamiesten ja muun 
henkilöstön ryhmät, joihin sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain 11 artiklan, 12 artiklan toisen 
kohdan sekä 13 artiklan määräyksiä.  
Virkamiesten ja muun näihin ryhmiin kuuluvan henkilöstön nimet, ura-alueet ja osoitteet toimitetaan 
määräajoin tiedoksi jäsenvaltioiden hallituksille.FI C 83/270 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
VI LUKU  
KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET 
JA VAPAUDET  
16 artikla  
(aiempi 17 artikla)  
Jäsenvaltio, jonka alueella unionin päämaja sijaitsee, myöntää kolmansien maiden unioniin akkredi ­
toiduille edustustoille tavanomaiset diplomaattiset erioikeudet ja vapaudet.  
VII LUKU  
YLEISET MÄÄRÄYKSET  
17 artikla  
(aiempi 18 artikla)  
Unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnetään erioikeudet, vapaudet ja helpotukset yksin ­
omaan unionin etuun liittyen.  
Kunkin unionin toimielimen on kumottava virkamiehelle tai muulle henkilöstölle myönnetty vapaus 
silloin kun toimielin katsoo, että tämä kumoaminen ei ole ristiriidassa unionin edun kanssa.  
18 artikla  
(aiempi 19 artikla)  
Tämän pöytäkirjan soveltamiseksi unionin toimielimet toimivat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden 
vastuussa olevien viranomaisten kanssa.  
19 artikla  
(aiempi 20 artikla)  
Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaan sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa.  
Niitä sovelletaan myös komission jäseniin.  
20 artikla  
(aiempi 21 artikla)  
Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajiin sekä avustaviin esitteli ­
jöihin sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin 
tuomioistuimen perussääntöä koskevan pöytäkirjan 3 artiklan soveltamista, joka koskee tuomareiden 
ja julkisasiamiesten lainkäytöllistä koskemattomuutta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/271
21 artikla  
(aiempi 22 artikla)  
Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan investointipankkiin, sen toimielinten jäseniin, sen hen ­
kilöstöön sekä sen toimintaan osallistuviin jäsenvaltioiden edustajiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta 
pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräysten soveltamista.  
Euroopan investointipankki vapautetaan myös kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen 
pääomaa korotettaessa sekä erilaisista niihin mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Pankin tai sen toimielinten perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei liioin ole lii
­
kevaihtoveron alaista.  
22 artikla  
(aiempi 23 artikla)  
Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan kesk uspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja sen henki ­
löstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmästä ja Euroopan keskus ­
pankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista.  
Euroopan keskuspankki vapautetaan kaikista veroist a ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa 
korotettaessa sekä erilaisista siihen mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin 
päämaja sijaitsee. Pankin ja sen toimielinten Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskus ­
pankin perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei ole liikevaihtoveron alaista.FI C 83/272 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 8)  
EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
6 ARTIKLAN 2 KOHDASTA, JOKA KOSKEE 
LIITTYMISTÄ IHMISOIKEUKSIEN JA 
PERUSVAPAUKSIEN SUOJAAMISEKSI TEHTYYN 
EUROOPPALAISEEN YLEISSOPIMUKSEEN  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sopimuksessa Euroopan 
unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleis ­
sopimukseen on otettava huomioon tarve säilyttää unionin ja unionin oikeuden erityispiirteet erityi ­
sesti seuraavien osalta:  
a) erityiset menettelysäännöt, joita sovelletaan, jos unioni osallistuu ihmisoikeuksien ja perusvapauk ­
sien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen seurantaelinten toimintaan;  
b) tarpeelliset järjestelyt, joilla varmistetaan, että Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden esittämät 
kanteet sekä yksityiset valitukset osoitetaan tapauksen mukaan asianmukaisesti jäsenvaltioille ja/tai 
unionille.  
2 artikla  
Edellä 1 artiklassa tarkoitetussa sopimuksessa on varmistettava, ettei unionin liittyminen vaikuta 
unionin toimivaltaan eikä sen toimielinten toimivaltuuksiin. Sopimuksessa on lisäksi varmistettava, ettei se mitenkään vaikuta jäsenvaltioiden asemaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi 
tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti tähän yleissopimukseen liitettyjen pöytäkirjojen osalta, jäsenvaltioiden yleissopimuksen 15 artiklan mukaisesti toteuttamiin, yleissopimuksesta poik
­
keaviin toimenpiteisiin eikä jäsenvaltioiden yleissopimukseen sen 57 artiklan mukaisesti tekemiin 
varaumiin.  
3 artikla  
Mikään 1 artiklassa tarkoitetun sopimuksen määräys ei saa vaikuttaa Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 344 artiklan soveltamiseen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/273
PÖYTÄKIRJA (N:o 9)  
NEUVOSTON PÄÄTÖKSESTÄ, JOKA KOSKEE 
EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
16 ARTIKLAN 4 KOHDAN JA EUROOPAN UNIONIN 
TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
238 ARTIKLAN 2 KOHDAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA 
1 PÄIVÄN MARRASKUUTA 2014 JA 31 PÄIVÄN 
MAALISKUUTA 2017 VÄLISENÄ AIKANA SEKÄ 
1 PÄIVÄSTÄ HUHTIKUUTA 2017 ALKAEN  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
OTTAVAT HUOMIOON , että Lissabonin sopimusta hyväksyttäessä oli ratkaiseva merkitys sillä, että 
päästiin yhteisymmärrykseen neuvoston päätöksestä, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopi ­
muksen 16 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 
kohdan täytäntöönpanoa 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana 
sekä 1 päivästä huhtikuuta 2017 alkaen, jäljempänä ’päätös’,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Ainoa artikla  
Ennen kuin neuvosto tarkastelee ehdotusta, jolla pyritään joko muuttamaan tai kumoamaan päätös 
tai jokin sen säännöksistä taikka muuttamaan välillisesti sen soveltamisalaa tai merkitystä jotain toista 
unionin säädöstä muuttamalla, Eurooppa-neuvosto käsittelee alustavasti kyseistä ehdotusta toimien yhteisymmärryksessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.FI C 83/274 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 10)  
EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
42 ARTIKLAAN PERUSTUVASTA PYSYVÄSTÄ 
RAKENTEELLISESTA YHTEISTYÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
OTTAVAT HUOMIOON  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan 6 kohdan ja 46 artiklan,  
PALAUTTAVAT MIELEEN , että unioni harjoittaa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, joka perustuu 
jäsenvaltioiden toimien jatkuvaan lähentymiseen,  
PALAUTTAVAT MIELEEN , että yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on erottamaton osa yhteistä 
ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa; se turvaa unionin operatiivisen toimintakyvyn, joka perustuu siviili- ja 
sotilasvoimavaroihin; unioni voi käyttää niitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 artiklassa 
tarkoitettuihin unionin ulkopuolella toteutettaviin tehtäviin huolehtiakseen rauhan säilyttämisestä, konfliktien ehkäisemisestä ja kansainvälisen turvallisuuden lujittamisesta Yhdistyneiden Kansakuntien 
peruskirjan periaatteiden mukaisesti; nämä tehtävät toteutetaan jäsenvaltioiden voimavaroja käyttäen 
sekä yhteisen joukkovalikoiman periaatteen mukaisesti,
 
PALAUTTAVAT MIELEEN , että unionin yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ei vaikuta tiettyjen 
jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen,  
PALAUTTAVAT MIELEEN , että unionin yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka kunnioittaa niiden 
jäsenvaltioiden Pohjois-Atlantin sopimuksesta johtuvia velvoitteita, jotka katsovat yhteisen puolus ­
tuksensa toteutuvan Pohjois-Atlantin liitossa, joka on edelleen jäseniensä yhteisen puolustuksen perusta, ja se on sopusoinnussa tässä yhteydessä määritetyn yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitii
­
kan kanssa,  
OVAT VAKUUTTUNEITA  siitä, että unionin vahvempi asema turvallisuuden ja puolustuksen alalla lisää 
uudistuneen Pohjois-Atlantin liiton elinvoimaisuutta sopusoinnussa niin sanottujen Berliini plus -järjestelyjen kanssa,
 
OVAT VAKAASTI  sitä mieltä, että unioni pystyy täysin täyttämään sille kansainvälisessä yhteisössä 
kuuluvat velvoitteensa,  
OVAT TIETOISIA  siitä, että Yhdistyneet Kansakunnat voi pyytää unionilta apua Yhdistyneiden Kansa ­
kuntien peruskirjan VI tai VII luvun nojalla käynnistettyjen operaatioiden kiireellistä toteuttamista 
varten,  
TUNNUSTAVAT , että turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tehostaminen edellyttää jäsenvaltioilta voima ­
varoja koskevia toimia,  
OVAT TIETOISIA  siitä, että uuden vaiheen aloittaminen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan 
kehittämisessä edellyttää tähän halukkailta jäsenvaltioilta määrätietoisia toimia,  
PALAUTTAVAT MIELEEN , että on tärkeää, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea 
edustaja osallistuu täysin pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön liittyviin menettelyihin,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/275
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun pysyvään rakenteelli ­
seen yhteistyöhön voivat liittyä jäsenvaltiot, jotka Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivästä lähtien 
sitoutuvat:  
a) osallistumaan tiiviimmin puolustusvoimavarojensa kehittämiseen kehittämällä kansallisia voima ­
varatarjouksiaan ja osallistumalla tarvittaessa monikansallisiin joukkoihin, tärkeimpiin eurooppa ­
laisiin puolustustarvikeohjelmiin ja Euroopan puolustusvoimavarojen kehittämisestä, tutkimuksesta 
ja hankinnasta sekä puolustusmateriaaleista vastaavan viraston, jäljempänä ’Euroopan puolustus ­
virasto’, toimintaan; ja  
b) siihen, että niillä on viimeistään vuonna 2010 valmiudet antaa käyttöön, joko kansallisesti koot ­
tuna tai osana monikansallisia joukkoja, suunniteltuihin tehtäviin kohdennettuja taisteluyksiköitä, 
jotka on taktisella tasolla koottu taisteluosastoiksi, joilla on tukitoimintoja, kuljetus ja logistiikka 
mukaan lukien, ja joilla on kyky aloittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 artiklassa 
tarkoitettujen tehtävien toteuttaminen 5–30 vuorokauden kuluessa erityisesti Yhdistyneiden Kan ­
sakuntien esittämiin pyyntöihin vastaamiseksi ja joita voidaan ylläpitää aluksi 30 vuorokauden ja tarvittaessa ainakin 120 vuorokauden ajan.  
2 artikla  
Pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön osallistuvat jäsenvaltiot sitoutuvat 1 artiklassa tarkoitettujen 
tavoitteiden saavuttamiseksi  
a) tekemään Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien yhteistyötä puolustustarvikkeisiin liitty
­
vien investointimenojen tasoa koskevien hyväksyttyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarkas ­
telemaan näitä tavoitteita säännöllisesti uudelleen unionin turvallisuusympäristön ja kansainvälis ­
ten velvoitteiden valossa;  
b) mahdollisuuksien mukaan lähentämään puolustusalan välineitään muun muassa yhdenmukais ­
tamalla sotilaallisten tarpeiden määrittelyn, kokoamalla puolustusvoimavaransa yhteen ja tarvitta ­
essa erikoistumalla sekä edistämällä yhteistyötä koulutuksen ja logistiikan alalla;  
c) toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä joukkojensa käytettävyyden, yhteistoimintakyvyn, jous ­
tavuuden ja toimintavalmiuden vahvistamiseksi muun muassa määrittelemällä joukkojen käyttöön antamista koskevat yhteiset tavoitteet, mahdollisesti myös tarkastelemalla uudelleen kansallisia päätöksentekomenettelyjään;
 
d) tekemään yhteistyötä sen varmistamiseksi, että ne toteuttavat voimavarojen kehittämisjärjestelyn 
puitteissa todettujen puutteiden korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet, monikansallinen toiminta 
mukaan luettuna, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä koskevia sitoumuksia Pohjois-Atlantin 
liitossa;FI C 83/276 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
e) osallistumaan tarvittaessa Euroopan puolustusviraston puitteissa tärkeimpien yhteisten tai euroop ­
palaisten puolustustarvikeohjelmien kehittämiseen.  
3 artikla  
Euroopan puolustusvirasto ottaa osaa osallistuvien jäsenvaltioiden voimavaratarjousten säännölliseen 
arviointiin, erityisesti kun on kyse sellaisista tarjouksista, joiden tekemisessä on noudatettu muun 
muassa 2 artiklan perusteella laadittavia arviointiperusteita, ja antaa niistä kertomuksen vähintään 
kerran vuodessa. Arviointia voidaan käyttää pohjana neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuk ­
sen 46 artiklan mukaisesti hyväksymille suosituksille ja päätöksille.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/277
PÖYTÄKIRJA (N:o 11)  
EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
42 ARTIKLASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
PITÄVÄT MIELESSÄ  tarpeen panna täysimittaisesti täytäntöön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
42 artiklan 2 kohdan määräykset,  
PITÄVÄT MIELESSÄ,  että 42 artiklan mukaisesti unionin politiikka ei vaikuta eräiden jäsenvaltioiden 
turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen, siinä pidetään arvossa niitä velvoitteita, joita 
Pohjois-Atlantin sopimuksen perusteella on tietyillä jäsenvaltioilla, jotka katsovat yhteisen puolus ­
tuksensa toteutuvan Pohjois-Atlantin liitossa (Nato), ja se on sopusoinnussa tuossa yhteydessä toteu ­
tettavan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kanssa,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Euroopan unioni laatii yhdessä Länsi-Euroopan unionin kanssa niiden välistä lujitettua yhteistyötä 
koskevat järjestelyt.FI C 83/278 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 12)  
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVASTA MENETTELYSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  HALUAVAT  vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklassa tarkoi ­
tettuja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yksityiskohtaiset säännöt,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut viitearvot 
ovat seuraavat:  
— 3 prosenttia ennakoidun tai toteutuneen julkistalouden alijäämän osuudesta markkinahintaisesta 
bruttokansantuotteesta;  
— 60 prosenttia julkisen velan osuudesta markkinahintaisesta bruttokansantuotteesta.  
2 artikla  
Mainitun sopimuksen 126 artiklassa ja tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:  
— ’julkisella’ yleensä julkiseen hallintoon liittyvää, eli keskushallintoon, alueellisiin tai paikallisviran ­
omaisiin ja sosiaaliturvajärjestelmään liittyvää, lukuun ottamatta Euroopan kansantalouden tilin ­
pitojärjestelmässä tarkoitettuja kaupallisia toimia;  
— ’alijäämällä’ Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä tarkoitettua nettorahoitustarvetta;  
— ’sijoituksella’ Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä tarkoitettuja kiinteitä bruttoinves ­
tointeja;  
— ’velalla’ bruttomääräistä kokonaisvelkaa nimellisarvoonsa vuoden lopussa ja konsolidoituna en ­
simmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuilla julkisen hallinnon aloilla.  
3 artikla  
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehokkuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden hallitukset vas ­
taavat tämän menettelyn mukaisesti 2 artiklan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuistaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/279
julkisen hallinnon alijäämistä. Jäsenvaltiot varmistavat, että kansalliset menettelyt talousarvion alalla 
mahdollistavat sen, että ne voivat täyttää niille perussopimuksista tällä alalla johtuvat velvollisuudet. 
Jäsenvaltiot antavat komissiolle nopeasti ja säännöllisesti tiedoksi ennakoidun tai toteutuneen alijää ­
mänsä sekä velkatasonsa.  
4 artikla  
Komissio toimittaa tilastotiedot, joita käytetään tämän pöytäkirjan soveltamiseksi.FI C 83/280 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 13)  
LÄHENTYMISPERUSTEISTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  HALUAVAT  vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 1 koh ­
dassa tarkoitettuja lähentymisperusteita koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ohjaavat unionia sen 
tehdessä päätöksiä poikkeusten kumoamisesta niiden jäsenvaltioiden osalta, joita koskee Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklassa tarkoitettu poikkeus,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelma ­
kohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saa ­
vuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun 
keskimääräisen rahanarvon alenemisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosentilla enintään kolmen 
hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaan asteen. Rahanarvon alenemi ­
nen lasketaan kuluttajahintaindeksin avulla yhtäläisin perustein ottaen huomioon kansallisten mää ­
ritelmien erot.  
2 artikla  
Mainitun sopimuksen 140 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu julkistalouden 
tilannetta koskeva arviointiperuste merkitsee, ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske mainitun 
sopimuksen 126 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta 
kyseisessä jäsenvaltiossa.  
3 artikla  
Mainitun sopimuksen 140 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu Euroopan 
valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä määrättyjä ta
­
vanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut merkittäviä paineita, ainakin kahtena viimeisenä 
tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena. Erityisesti jäsenvaltio ei ole omasta aloitteestaan alentanut 
valuutan kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa euroon samana aikana.  
4 artikla  
Mainitun sopimuksen 140 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettu korkokantojen 
lähentymisperuste tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena merkitsee, että jäsenvaltion pitkän aika ­
välin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso on enintään kaksi prosenttia verrattuna enintäänFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/281
kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaan tasoon. Korkokantojen 
taso lasketaan jäsenvaltioiden pitkän aikavälin obligaatioiden ja vastaavien arvopapereiden perusteella 
ottaen huomioon kansallisten määrittelyjen erot.  
5 artikla  
Komissio toimittaa tilastotiedot, joita käytetään tämän pöytäkirjan soveltamiseksi.  
6 artikla  
Neuvosto antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja tapauksen mukaan Euroopan parlamenttia 
tai EKP:a sekä talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan sellaiset aiheelliset säännökset mainitun sopi ­
muksen 140 artiklassa tarkoitettujen lähentymisperusteiden yksityiskohtien vahvistamiseksi, jotka 
korvaavat silloin myös tämän pöytäkirjan.FI C 83/282 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 14)  
EURORYHMÄSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
HALUAVAT  parantaa voimakkaamman talouskasvun edellytyksiä Euroopan unionissa ja sitä varten 
edistää talouspolitiikan yhä tiiviimpää yhteensovittamista euroalueella,  
OVAT TIETOISIA  siitä, että on tarpeen antaa erityismääräyksiä vuoropuhelun tiivistämiseksi niiden 
jäsenvaltioiden välillä, joiden rahayksikkö on euro, kunnes unionin kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet 
euron rahayksikökseen,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Niiden jäsenvaltioiden ministerit, joiden rahayksikkö on euro, kokoontuvat keskenään epävirallisiin 
kokouksiin. Näitä kokouksia pidetään tarvittaessa, ja niissä keskustellaan aiheista, jotka liittyvät 
yhteistä rahaa koskeviin näiden valtioiden erityisiin tehtäviin. Komissio osallistuu kokouksiin. Euroo ­
pan keskuspankki kutsutaan osallistumaan näihin kokouksiin, joiden valmistelusta huolehtivat niiden jäsenvaltioiden valtiovarainministerien edustajat, joiden rahayksikkö on euro, ja komission edustajat.  
2 artikla
 
Niiden jäsenvaltioiden ministerit, joiden rahayksikkö on euro, valitsevat puheenjohtajan kahden ja 
puolen vuoden toimikaudeksi näiden jäsenvaltioiden enemmistöllä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/283
PÖYTÄKIRJA (N:o 15)  
ERÄISTÄ ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN 
YHDISTYNEESEEN KUNINGASKUNTAAN 
LIITTYVISTÄ MÄÄRÄYKSISTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  TUNNUSTAVAT,  että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole velvollinen eikä sitoutunut ottamaan ra ­
hayksikökseen euroa ilman hallituksensa ja parlamenttinsa erillistä päätöstä, ja  
jotka  OTTAVAT HUOMIOON,  että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ilmoittanut neuvostolle 
16 päivänä lokakuuta 1996 ja 30 päivänä lokakuuta 1997, ettei se aio osallistua talous- ja rahaliiton 
kolmanteen vaiheeseen, ja  
jotka  OTTAVAT HUOMIOON,  että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksella on tapana rahoittaa luot ­
totarpeensa myymällä velkakirjoja yksityiselle sektorille,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1. Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen ottamaan rahayksikökseen euron ainoastaan, jos se 
ilmoittaa neuvostolle aikomuksestaan siirtyä kolmanteen vaiheeseen.  
2. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan 3–8 ja 10 kohtaa sen hallituksen neuvostolle 
16 päivänä lokakuuta 1996 ja 30 päivänä lokakuuta 1997 antama ilmoitus huomion ottaen.  
3. Yhdistynyt kuningaskunta säilyttää toimivaltansa rahapolitiikan alalla kansallisen lainsäädäntönsä 
mukaisesti.  
4. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 119 artiklan toista kohtaa, 126 artiklan 1, 9 ja 
11 kohtaa, 127 artiklan 1–5 kohtaa, 128 artiklaa, 130, 131, 132 ja 133 artiklaa, 138 artiklaa, 
140 artiklan 3 kohtaa, 219 artiklaa, 282 artiklan 2 kohtaa, lukuun ottamatta sen ensimmäistä ja 
viimeistä virkettä, 282 artiklan 5 kohtaa ja 283 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. 
Myöskään tämän sopimuksen 121 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta siihen siltä osin kuin kyse on 
sellaisten talouspolitiikan yleislinjojen niiden osien hyväksymisestä, jotka koskevat euroaluetta ylei ­
sesti. Näissä määräyksissä viittaukset unioniin ja jäsenvaltioihin eivät tarkoita Yhdistynyttä kuningas ­
kuntaa eivätkä viittaukset kansallisiin keskuspankkeihin tarkoita Englannin pankkia.  
5. Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä.  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 143 ja 144 artiklaa sovelletaan edelleen Yhdis ­
tyneeseen kuningaskuntaan. Sopimuksen 134 artiklan 4 kohtaa ja 142 artiklaa sovelletaan Yhdis ­
tyneeseen kuningaskuntaan ikään kuin sitä koskisi poikkeus.FI C 83/284 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
6. Yhdistyneen kuningaskunnan äänioikeudet pidätetään niitä neuvoston säädöksiä annettaessa, joita 
tarkoitetaan 4 kohdassa luetelluissa artikloissa, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
139 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Tällöin sovelletaan 
mainitun sopimuksen 139 artiklan4 kohdan toista alakohtaa.  
Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole myöskään oikeutta osallistua EKP:n puheenjohtajan, varapu ­
heenjohtajan ja muiden johtokunnan jäsenten nimittämiseen mainitun sopimuksen 283 artiklan 2 
kohdan toisen alakohdan mukaisesti.  
7. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 
(’perussääntö’) 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 27, 30, 31, 32, 
33, 34 ja 49 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.  
Näiden artiklojen viittaukset unioniin tai jäsenvaltioihin eivät koske Yhdistynyttä kuningaskuntaa 
eivätkä viittaukset kansallisiin keskuspankkeihin tai osakkaisiin tarkoita Englannin pankkia.  
Viittaukset perussäännön 10.3 ja 30.2 artiklassa ”EKP:n merkittyyn pääomaan” eivät tarkoita Eng ­
lannin pankin merkitsemää pääomaa.  
8. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 141 artiklan 1 kohtaa ja perussäännön 
43–47 artiklaa sovelletaan riippumatta siitä, koskeeko jäsenvaltiota poikkeus, jollei seuraavista muu ­
toksista muuta johdu:  
a) viittaukset 43 artiklassa EKP:n ja ERI:n tehtäviin tarkoittavat tehtäviä, jotka on hoidettava vielä 
euron käyttöönoton jälkeen ja jotka johtuvat Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisesta päätök ­
sestä olla ottamatta euroa rahayksikökseen;  
b) 46 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi EKP antaa myös neuvoja ja avustaa kaikkien sellaisten 
neuvoston päätösten valmistelussa, jotka neuvosto voisi joutua tekemään Yhdistyneen kuningas ­
kunnan suhteen 9 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti;  
c) Englannin pankki maksaa osuutensa EKP:n merkitystä pääomasta osallistuakseen sen toimintakus ­
tannuksiin samoin perustein kuin niiden jäsenvaltioiden keskuspankit, joita koskee poikkeus.  
9. Yhdistynyt kuningaskunta voi milloin tahansa ilmoittaa aikomuksestaan ottaa euro rahayksikök ­
seen. Tällöin: 
a) Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus ottaa rahayksikökseen euro vain, jos se täyttää vaa ­
dittavat edellytykset. Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä neuvosto päättää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistetuin edellytyksin ja siinä 
vahvistetun menettelyn mukaisesti, täyttääkö Yhdistynyt kuningaskunta tarvittavat edellytykset;  
b) Englannin pankki maksaa osuutensa EKP:n merkitystä pääomasta ja siirtää EKP:lle valuuttavaran
­
toihin sisältyviä varoja sekä maksaa osuuden sen vararahastoista samoin perustein kuin sellaisen 
jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu;FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/285
c) neuvosto tekee mainitun sopimuksen 140 artiklan 3 kohdassa vahvistetuin edellytyksin ja siinä 
vahvistetun menettelyn mukaisesti kaikki muut tarvittavat päätökset, jotta Yhdistynyt kuningas ­
kunta voi ottaa rahayksikökseen euron.  
Jos Yhdistynyt kuningaskunta ottaa rahayksikökseen euron tämän kohdan määräysten mukaisesti, 
3–8 kohtaa ei enää sovelleta.  
10. Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklassa sekä perus ­
säännön 21.1 artiklassa määrätään, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus voi säilyttää ”Ways and 
Means” -luottojärjestelyt Englannin pankin kanssa, jos ja niin kauan kuin Yhdistynyt kuningaskunta ei 
ota rahayksikökseen euroa.FI C 83/286 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 16)  
ERÄISTÄ TANSKAA KOSKEVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  KATSOVAT , että Tanskan valtiosäännössä on sellaisia määräyksiä, jotka saattavat merkitä, että 
Tanskassa on tarpeen järjestää kansanäänestys ennen kuin tämä maa luopuu sitä koskevasta poik ­
keuksesta,  
OTTAVAT HUOMIOON , että Tanskan hallitus on ilmoittanut neuvostolle 3 päivänä marraskuuta 1993, 
ettei se aio osallistua talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1. Ottaen huomioon ilmoituksen, jonka Tanskan hallitus on tehnyt neuvostolle 3 päivänä marras ­
kuuta 1993, Tanskaa koskee poikkeus. Poikkeuksen vaikutuksesta Tanskaan sovelletaan kaikkia niitä 
perussopimusten ja EKPJ:n ja EKP:n perussäännön artikloja ja määräyksiä, joissa viitataan poikkeuk ­
seen.  
2. Poikkeuksen kumoamiseksi voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
140 artiklassa tarkoitettu menettely käynnistää ainoastaan Tanskan aloitteesta.  
3. Jos poikkeus kumotaan, tämän pöytäkirjan määräyksiä ei enää sovelleta.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/287
PÖYTÄKIRJA (N:o 17)  
TANSKASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  HALUAVAT  ratkaista eräät Tanskaa koskevat erityisongelmat,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 14 artiklan määräykset 
eivät vaikuta Tanskan kansallisen pankin oikeuteen hoitaa sellaisia sille nykyisin kuuluvia tehtäviä, 
jotka koskevat unionin ulkopuolisia Tanskan kuningaskunnan alueita.FI C 83/288 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 18)  
RANSKASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  HALUAVAT  ottaa huomioon erityisen Ranskaa koskevan seikan,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Ranska säilyttää erioikeuden laskea liikkeeseen rahaa Uudessa-Kaledoniassa, Ranskan Polynesiassa 
sekä Wallis ja Futunassa kansallisessa lainsäädännössään vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti, ja ainoastaan sillä on oikeus vahvistaa CFP-frangin pariarvo.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/289
PÖYTÄKIRJA (N:o 19)  
OSAKSI EUROOPAN UNIONIA SISÄLLYTETYSTÄ SCHENGENIN 
SÄÄNNÖSTÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
TOTEAVAT , että tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla tehdyt sopimukset, jotka 
Euroopan unionin eräät jäsenvaltiot allekirjoittivat Schengenissä 14 päivänä kesäkuuta 1985 ja 
19 päivänä kesäkuuta 1990, niihin liittyvät sopimukset sekä näiden sopimusten perusteella hyväk ­
sytyt säännöt on sisällytetty osaksi Euroopan unionin säännöstöä 2 päivänä lokakuuta 1997 tehdyllä 
Amsterdamin sopimuksella,  
HALUAVAT  säilyttää Schengenin säännöstön siinä muodossa, johon se on kehittynyt Amsterdamin 
sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja kehittää tätä säännöstöä, jotta voitaisiin saavuttaa paremmin 
tavoite tarjota unionin kansalaisille vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja,  
OTTAVAT HUOMIOON  Tanskan erityisaseman,  
OTTAVAT HUOMIOON , että Irlanti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta 
eivät osallistu kaikkiin Schengenin säännöstön määräyksiin; näille jäsenvaltioille olisi kuitenkin va ­
rattava mahdollisuus hyväksyä kyseisen säännöstön muita määräyksiä osittain tai kokonaan,  
TOTEAVAT , että tämän vuoksi on tarpeen soveltaa perussopimusten määräyksiä tiettyjen jäsenvaltioi ­
den välisestä tiiviimmästä yhteistyöstä,  
OTTAVAT HUOMIOON , että on tarpeen ylläpitää erityissuhteita Islannin tasavallan ja Norjan kuningas ­
kunnan kanssa, koska Pohjoismaiden passiunionin määräykset sitovat näitä molempia valtioita sa ­
moin kuin Euroopan unionin jäseninä olevia pohjoismaita,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Belgian kuningaskunta, Bulgarian tasavalta, Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittota ­
savalta, Viron tasavalta, Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Italian ta ­
savalta, Kyproksen tasavalta, Latvian tasavalta, Liettuan tasavalta, Luxemburgin suurherttuakunta, 
Unkarin tasavalta, Maltan tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta, Itävallan tasavalta, Puolan tasa ­
valta, Portugalin tasavalta, Romania, Slovenian tasavalta, Slovakian tasavalta, Suomen tasavalta ja 
Ruotsin kuningaskunta voivat toteuttaa tiiviimpää yhteistyötä keskenään niiden neuvoston vahvis ­
tamien säännösten, jotka muodostavat Schengenin säännöstön, soveltamisalalla.. Yhteistyö toteute ­
taan Euroopan unionin toimielinten ja oikeuden puitteissa sekä perussopimusten asiaa koskevien määräysten mukaisesti.FI C 83/290 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
2 artikla  
Schengenin säännöstöä sovelletaan 1 artiklassa lueteltuihin jäsenvaltioihin, tämän kuitenkaan rajoit ­
tamatta 16 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn liittymisasiakirjan 3 artiklan ja 25 päivänä huhtikuuta 
2005 tehdyn liittymisasiakirjan 4 artiklan soveltamista. Neuvosto toimii Schengenin sopimuksilla 
perustetun toimeenpanevan komitean sijasta.  
3 artikla  
Tanskan osallistumisesta Schengenin säännöstöä kehittävien toimenpiteiden hyväksymiseen ja näiden 
toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja soveltamisesta Tanskaan määrätään Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan asianomaisissa määräyksissä.  
4 artikla  
Irlanti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta voivat milloin tahansa 
pyytää saada osallistua Schengenin säännöstöön kokonaisuudessaan tai sen osiin.  
Neuvosto päättää pyynnön hyväksymisestä yksimielisesti 1 artiklassa mainittujen jäsentensä ja kysei
­
sen jäsenvaltion hallituksen edustajan äänin.  
5 artikla  
1. Schengenin säännöstöä kehittävien ehdotusten ja aloitteiden on oltava perussopimusten asian ­
omaisten määräysten mukaisia.  
Tämän mukaisesti, jos Irlanti tai Yhdistynyt kuningaskunta ei ole kohtuullisen ajan kuluessa ilmoit ­
tanut kirjallisesti neuvostolle haluavansa osallistua, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen 329 artiklassa tarkoitettu lupa katsotaan annetuksi 1 artiklassa tarkoitetuille jäsenvaltioille sekä 
Irlannille tai Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jos jompikumpi niistä haluaa osallistua kyseisten alojen 
yhteistyöhön.  
2. Jos joko Irlannin tai Yhdistyneen kuningaskunnan katsotaan antaneen ilmoituksen 4 artiklan 
nojalla tehdyn päätöksen mukaisesti, se voi kuitenkin ilmoittaa kirjallisesti neuvostolle kolmen kuu ­
kauden kuluessa, että se ei halua osallistua tällaiseen ehdotukseen tai aloitteeseen. Siinä tapauksessa Irlanti tai Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu sen hyväksymiseen. Jälkimmäisestä ilmoituksesta 
alkaen Schengenin säännöstöä kehittävän toimenpiteen hyväksymismenettely keskeytetään 3 tai 4 
kohdassa määrätyn menettelyn päättymiseen asti tai siihen asti, että kyseinen ilmoitus peruutetaan 
milloin tahansa tämän menettelyn aikana.  
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tehneen jäsenvaltion osalta kaikkia neuvoston 
4 artiklan nojalla tekemiä päätöksiä lakataan ehdotetun toimenpiteen voimassaolopäivästä alkaen soveltamasta neuvoston tarpeelliseksi katsomin osin ja neuvoston määräenemmistöllä komission 
ehdotuksesta tekemässä päätöksessä määritellyin edellytyksin. Tämä päätös tehdään seuraavia perus
­
teita noudattaen: neuvosto pyrkii säilyttämään kyseisen jäsenvaltion mahdollisimman laajan osallis ­
tumisen vahingoittamatta vakavasti Schengenin säännöstön eri osien käytännön toimivuuttaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/291
ja kunnioittaen niiden johdonmukaisuutta. Komissio tekee ehdotuksensa mahdollisimman pian 2 
kohdassa tarkoitetun ilmoituksen jälkeen. Neuvosto toimii, tarvittaessa kutsuttuaan koolle kaksi 
peräkkäistä istuntoa, neljän kuukauden kuluessa komission ehdotuksen tekemisestä.  
4. Jos neuvosto ei neljän kuukauden kuluttua ole tehnyt päätöstä, jäsenvaltio voi välittömästi 
pyytää, että asia saatetaan Eurooppa-neuvoston käsit eltäväksi. Siinä tapauksessa Eurooppa-neuvosto 
tekee määräenemmistöllä komission ehdotuksesta seuraavassa kokouksessaan päätöksen 3 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.  
5. Jos neuvosto tai tapauksen mukaan Eurooppa-neuvosto ei ole 3 tai 4 kohdassa määrätyn 
menettelyn päättymiseen mennessä tehnyt päätöstään, Schengenin säännöstöä kehittävän toimenpi
­
teen hyväksymismenettelyn keskeyttäminen lopetetaan. Jos kyseinen toimenpide myöhemmin hyväk ­
sytään, kaikkia neuvoston 4 artiklan nojalla tekemiä päätöksiä lakataan tämän toimenpiteen voimas ­
saolopäivästä alkaen soveltamasta asianomaiseen jäsenvaltioon komission päättämin osin ja edelly ­
tyksin, jollei tämä jäsenvaltio ole peruuttanut 2 kohdassa tarkoitettua ilmoitustaan ennen toimenpi ­
teen hyväksymistä. Komissio toimii tähän hyväksymispäivään mennessä. Tehdessään päätöstään ko ­
missio noudattaa 3 kohdassa tarkoitettuja perusteita.  
6 artikla  
Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon ja 
sen kehittämiseen edelleen. Tätä varten sovitaan asianmukaisista menettelyistä sopimuksessa, jonka 
neuvosto tekee kyseisten valtioiden kanssa 1 artiklassa mainittujen jäsentensä yksimielisellä päätök ­
sellä. Kyseinen sopimus sisältää määräykset Islannin ja Norjan osallistumisesta tämän pöytäkirjan 
soveltamisesta aiheutuvien rahoitustarpeiden kattamiseen.  
Neuvosto tekee yksimielisellä päätöksellä erillisen sopimuksen Islannin ja Norjan kanssa yhtäältä 
Irlannin sekä Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja toisaalta Islannin ja 
Norjan välisten oikeuksien ja velvollisuuksien määräämiseksi niillä Schengenin säännöstön aloilla, 
joita sovelletaan näihin valtioihin.  
7 artikla  
Neuvoteltaessa uusien jäsenvaltioiden liittymisestä Euroopan unioniin Schengenin säännöstöä ja toi ­
mielinten jatkossa sen soveltamisalalla toteuttamia toimia pidetään säännöstönä, joka kaikkien jäse ­
nyyttä hakevien valtioiden on hyväksyttävä kokonaisuudessaan.FI C 83/292 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 20)  
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN 
SOPIMUKSEN 26 ARTIKLAN TIETTYJEN 
NÄKÖKOHTIEN SOVELTAMISESTA 
YHDISTYNEESEEN KUNINGASKUNTAAN JA 
IRLANTIIN  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET , jotka  
HALUAVAT  ratkaista tietyt Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia koskevat kysymykset, ja  
OTTAVAT HUOMIOON  erityiset matkustusjärjestelyt, joita on sovellettu useita vuosia Yhdistyneen ku ­
ningaskunnan ja Irlannin välillä,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus, ilman että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 26 tai 77 artikla, muu kyseisen sopimuksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
määräys, näiden sopimusten nojalla toteutettu toimenpide taikka unionin tai unionin ja sen jäsen ­
valtioiden ja yhden tai useamman kolmannen maan välisen kansainvälisen sopimuksen määräys 
rajoittaa sitä, suorittaa yhteisillä rajoillaan toisten jäsenvaltioiden kanssa sellaisia Yhdistyneeseen 
kuningaskuntaan pyrkivien henkilöiden tarkastuksia, joita se pitää tarpeellisena:  
a) tarkistaakseen jäsenvaltioiden kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä, joilla on unionin oikeu ­
desta johtuvia oikeuksia, sekä muiden valtioiden kansalaisten, joilla on sellaisesta sopimuksesta, 
joka sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa, johtuvia oikeuksia, oikeuden päästä Yhdistyneeseen ku ­
ningaskuntaan; ja  
b) päättääkseen muille henkilöille myönnettävästä luvasta päästä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 tai 77 artikla tai mainitun sopimuksen tai 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muu määräys taikka niiden nojalla hyväksytty toimenpide ei 
estä Yhdistyneen kuningaskunnan oikeutta ottaa käyttöön tai suorittaa tällaisia tarkastuksia. Tässä 
artiklassa olevilla viittauksilla Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tarkoitetaan myös alueita, joiden suh ­
teista ulkovaltoihin Yhdistynyt kuningaskunta huolehtii.  
2 artikla  
Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti voivat edelleenkin tehdä keskenään henkilöiden liikkuvuutta 
alueidensa välillä koskevia järjestelyjä (”yhteinen matkustusalue”) kunnioittaen samalla täysimääräisesti 
tämän pöytäkirjan 1 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden oikeuksia.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/293
Siten, niin kauan kuin ne säilyttävät tällaiset järjestelyt, tämän pöytäkirjan 1 artiklan määräyksiä 
sovelletaan Irlantiin samoin edellytyksin kuin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 tai 77 artiklan määräys tai mainitun sopimuksen tai Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen muu määräys taikka niiden nojalla toteutettu toimenpide ei vaikuta tällaisiin järjestelyihin.  
3 artikla  
Muut jäsenvaltiot saavat suorittaa rajoillaan tai muilla rajanylityspaikoilla tarkastuksia henkilöille, 
jotka pyrkivät niiden alueelle Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai muilta alueilta, joiden suhteista ulkovaltoihin se huolehtii samoista 1 artiklassa mainituista syistä, tai Irlannista, edellyttäen, että 
1 artiklan määräyksiä sovelletaan Irlantiin.  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 tai 77 artiklan määräys tai mainitun sopi
­
muksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muu määräys taikka niiden nojalla toteutettu toimenpide ei rajoita muiden jäsenvaltioiden oikeutta ottaa käyttöön tai suorittaa tällaisia tarkastuksia.FI C 83/294 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 21)  
YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN JA IRLANNIN ASEMASTA VA ­
PAUDEN, TURVALLISUUDEN JA OIKEUDEN ALUEEN OSALTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
HALUAVAT  ratkaista tietyt Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia koskevat kysymykset, ja  
OTTAVAT HUOMIOON  pöytäkirjan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 
eräiden näkökohtien soveltamisesta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Jollei 3 artiklasta muuta johdu, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla ehdotettujen toimenpiteiden 
hyväksymiseen neuvostossa. Neuvoston jäsenten yksimielisyys, lukuun ottamatta Yhdistyneen kunin ­
gaskunnan ja Irlannin hallitusten edustajia, on edellytyksenä niille neuvoston päätöksille, jotka on 
tehtävä yksimielisesti.  
Tätä artiklaa sovellettaessa määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 238 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
2 artikla  
Sen mukaisesti, mitä 1 artiklassa määrätään ja jollei 3, 4 ja 6 artiklasta muuta johdu, Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston määräykset, mainitun osaston 
nojalla hyväksytyt toimenpiteet, unionin kyseisen osaston nojalla tekemän kansainvälisen sopimuksen 
määräykset tai Euroopan unionin tuomioistuimen tällaista määräystä tai toimenpidettä tulkitsevat 
päätökset eivät sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Irlantia, eikä niitä sovelleta näissä valtioissa; 
määräykset, toimenpiteet tai päätökset eivät vaikuta näiden valtioiden toimivaltuuksiin, oikeuksiin tai 
velvollisuuksiin; tällaiset määräykset, toimenpiteet tai päätökset eivät myöskään vaikuta yhteisön eikä 
unionin säännöstöön eivätkä ne ole osa unionin oikeutta kun niitä sovelletaan Yhdistyneeseen 
kuningaskuntaan tai Irlantiin.  
3 artikla  
1. Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti voi ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle kirjallisesti kol ­
men kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen 
osan V osaston nojalla tehty ehdotus tai aloite on esitetty neuvostolle, että se haluaa osallistua 
ehdotetun toimenpiteen antamiseen tai soveltamiseen, jolloin kyseisellä valtiolla on oikeus tehdä niin.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/295
Neuvoston niiden päätösten edellytyksenä, jotka on tehtävä yksimielisesti, on neuvoston jäsenten 
yksimielisyys, lukuun ottamatta sellaista jäsentä, joka ei ole tehnyt kyseistä ilmoitusta. Tämän kohdan 
mukaisesti annettu toimenpide sitoo kaikkia sen hyväksymiseen osallistuneita jäsenvaltioita.  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 70 artiklan nojalla hyväksytyissä toimenpiteissä 
säädetään edellytyksistä, joilla Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat kyseisen sopimuksen 
kolmannen osan V osaston kattamien alojen arviointiin.  
Tätä artiklaa sovellettaessa määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 238 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä ei voida kohtuullisen ajan kuluessa antaa siten, että 
Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti osallistuisi siihen, neuvosto voi antaa tällaisen toimenpiteen 
1 artiklan nojalla ilman, että Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti osallistuu siihen. Tällöin sovelletaan 
2 artiklaa.  
4 artikla  
Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti voi milloin tahansa sen jälkeen, kun neuvosto on antanut 
toimenpiteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla, 
ilmoittaa neuvostolle ja komissiolle aikomuksestaan hyväksyä kyseinen toimenpide. Tällöin sovelle ­
taan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 331 artiklan 1 kohdassa määrättyä menet ­
telyä soveltuvin osin.  
4 a artikla 
1. Tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin osalta myös 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla ehdotettuihin 
tai hyväksyttyihin toimenpiteisiin, joilla muutetaan näitä jäsenvaltioita sitovaa voimassa olevaa toi ­
menpidettä.  
2. Jos neuvosto kuitenkin toteaa komission ehdotuksesta, että Yhdistyneen kuningaskunnan tai 
Irlannin osallistumattomuus voimassa olevaan toimenpiteeseen siinä muodossa kuin se on muutet ­
tuna, tekee kyseisen toimenpiteen soveltamisen muissa jäsenvaltioissa tai unionissa käytännössä 
mahdottomaksi, se voi vaatia Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Irlantia tekemään 3 tai 4 artiklan 
mukaisen ilmoituksen. Päivänä, jona neuvosto on tehnyt tällaisen päätöksen, alkaa uusi 3 artiklan 
soveltamista koskeva kahden kuukauden määräaika.  
Jos Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti ei ole tehnyt neuvoston toteamusta seuranneen kahden 
kuukauden määräajan kuluessa 3 tai 4 artiklan mukaista ilmoitusta, voimassa oleva toimenpide ei 
enää sido sitä eikä toimenpidettä enää sovelleta siihen, ellei kyseinen jäsenvaltio ole tehnyt 4 artiklan 
mukaista ilmoitusta ennen muuttavan toimenpiteen voimaantuloa. Tämä tulee voimaan muuttavan 
toimenpiteen voimaantulopäivänä tai kahden kuukauden määräajan kuluttua riippuen siitä, kumpi 
ajankohta on myöhäisempi.FI C 83/296 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Tämän kohdan soveltamiseksi neuvosto tekee asiasta käydyn perusteellisen keskustelun jälkeen rat ­
kaisunsa niitä jäsenvaltioita edustavien jäsentensä määräenemmistöllä, jotka osallistuvat tai ovat 
osallistuneet muuttavan toimenpiteen hyväksymiseen. Neuvoston määräenemmistö määräytyy Euroo ­
pan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.  
3. Neuvosto voi myös päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, että Yhdistyneen ku ­
ningaskunnan tai Irlannin on vastattava niistä mahdollisista suorista rahoitusvaikutuksista, jotka väis ­
tämättä aiheutuvat siitä, että kyseinen jäsenvaltio ei enää osallistu voimassa olevaan toimenpiteeseen.  
4. Tämä artikla ei rajoita 4 artiklan soveltamista.  
5 artikla  
Jäsenvaltio, jota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston 
nojalla annettu toimenpide ei sido, ei osallistu toimenpiteen aiheuttamien rahoitusvaikutusten kan ­
tamiseen, lukuun ottamatta toimielimille aiheutuvia hallintomenoja, ellei neuvosto Euroopan parla ­
menttia kuultuaan kaikkien jäsentensä yksimielisyydellä toisin päätä.  
6 artikla  
Jos tässä pöytäkirjassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla antama toimenpide sitoo Yhdistynyttä kuningas ­
kuntaa tai Irlantia, perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä sovelletaan toimenpiteen osalta kysei ­
seen jäsenvaltioon.  
6a artikla  
Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Irlantia eivät sido Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
16 artiklan perusteella vahvistetut säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden suorittamaa henkilötietojen käsittelyä niiden toteuttaessa mainitun sopimuksen kolmannen osan V osaston 4 tai 5 luvun sovel
­
tamisalaan kuuluvaa toimintaa, jos Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Irlantia eivät sido rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön muotoja koskevat unionin säännöt, joiden mukaisesti 16 artiklan perusteella vahvistettuja määräyksiä on noudatettava.  
7 artikla  
Mitä 3, 4 ja 4 a artiklassa määrätään, ei rajoita Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi 
Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan soveltamista.  
8 artikla
 
Irlanti voi ilmoittaa neuvostolle kirjallisesti, ettei se enää halua, että tämän pöytäkirjan määräyksiä 
sovelletaan siihen. Tällöin Irlantiin sovelletaan tavanomaisia perussopimusten määräyksiä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/297
9 artikla  
Tätä pöytäkirjaa ei Irlannin osalta sovelleta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
75 artiklaan.FI C 83/298 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 22)  
TANSKAN ASEMASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
PALAUTTAVAT MIELEEN  Eurooppa-neuvostossa Edinburghissa kokoontuneiden valtion- tai hallitusten 
päämiesten 12 päivänä joulukuuta 1992 tekemän päätöksen eräistä Tanskan esittämistä Euroopan 
unionista tehtyyn sopimukseen liittyvistä ongelmista,  
PANEVAT MERKILLE  Edinburghin päätöksessä vahvistetun Tanskan aseman kansalaisuuden, talous- ja 
rahaliiton, puolustuspolitiikan sekä oikeus- ja sisäasioiden osalta,  
OVAT TIETOISIA  siitä, että Edinburghin päätökseen perustuvan oikeudellisen järjestelyn jatkaminen 
perussopimusten nojalla rajoittaa huomattavasti Tanskan osallistumista työskentelyyn tärkeillä unio ­
nin yhteistyöaloilla ja että unionin säännöstön yhtenäisyyden varmistaminen vapauden, turvallisuu ­
den ja oikeuden alalla olisi unionin etujen mukaista,  
HALUAVAT  sen vuoksi luoda oikeudelliset puitteet, joissa Tanskalle annetaan mahdollisuus osallistua 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymiseen, ja panevat tyytyväisenä merkille Tanskan aikomuksen käyttää tätä 
mahdollisuutta silloin, kun se Tanskan valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaan on mahdollista,
 
TOTEAVAT , ettei Tanska vastusta sitä, että muut jäsenvaltiot kehittävät edelleen yhteistyötään niiden 
toimenpiteiden osalta, jotka eivät sido Tanskaa,  
OTTAVAT HUOMIOON  osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytä ­
kirjan 3 artiklan toisen kohdan,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
I OSA  
1 artikla  
Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla. Neuvoston niiden pää ­
tösten edellytyksenä, jotka on tehtävä yksimielisesti, on neuvoston jäsenten yksimielisyys, lukuun 
ottamatta Tanskan hallituksen edustajaa.  
Tätä artiklaa sovellettaessa määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 238 artiklan 3 kohdan mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/299
2 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston määräykset, mainitun 
osaston nojalla hyväksytyt toimenpiteet, unionin mainitun osaston nojalla tekemän kansainvälisen 
sopimuksen määräykset tai Euroopan unionin tuomioistuimen tällaista määräystä tai toimenpidettä tulkitsevat päätökset taikka mainitun osaston nojalla muutetut tai muutettavissa olevat toimenpiteet 
eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta siihen. Nämä määräykset, toimenpiteet tai päätökset eivät 
rajoita millään tavoin Tanskan toimivaltaa, oikeuksia tai velvollisuuksia. Tällaiset määräykset, toimen
­
piteet tai päätökset eivät myöskään vaikuta millään tavoin yhteisön tai unionin säännöstöön eivätkä ne ole osa unionin oikeutta sellaisina kuin niitä sovelletaan Tanskaan. Erityisesti poliisiyhteistyön ja 
rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa 
hyväksytyt unionin säädökset, joita muutetaan, sitovat edelleen Tanskaa ja niitä sovelletaan siihen muutoksitta.  
2a artikla  
Tämän pöytäkirjan 2 artiklaa sovelletaan myös niihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi
­
muksen 16 artiklan perusteella vahvistettuihin sääntöihin, jotka koskevat jäsenvaltioiden suorittamaa henkilötietojen käsittelyä niiden toteuttaessa mainitun sopimuksen kolmannen osan V osaston 4 tai 5 luvun soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa.  
3 artikla  
Tanska ei osallistu 1 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden aiheuttamien rahoitusvaikutusten kan
­
tamiseen, lukuun ottamatta toimielimille koituvia hallintomenoja.  
4 artikla  
1. Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän osan 
mukaisen toimenpiteen Schengenin säännöstöön perustuvasta ehdotuksesta tai aloitteesta, saattaako 
Tanska kyseisen toimenpiteen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Jos Tanska tekee tällaisen päätöksen, 
toimenpide muodostaa kansainvälisen oikeuden mukaisen velvoitteen Tanskan ja niiden muiden 
jäsenvaltioiden välille, joita toimenpide sitoo.  
2. Jos Tanska päättää olla saattamatta 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston toimenpidettä osaksi 
kansallista lainsäädäntöään, jäsenvaltiot, joita toimenpide sitoo, ja Tanska harkitsevat, mitä toimen ­
piteitä on aiheellista toteuttaa.  
II OSA  
5 artikla  
Tanska ei osallistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 1 kohdassa, 
42 artiklassa ja 43–46 artiklassa tarkoitetuilla aloilla toteutettujen toimenpiteiden osalta niiden unio ­
nin toimien ja päätösten valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.FI C 83/300 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Näin ollen Tanska ei osallistu neuvostossa näiden toimenpiteiden antamiseen. Tanska ei vastusta sitä, 
että muut jäsenvaltiot kehittävät edelleen yhteisyötään tällä alalla. Tanskalla ei ole velvollisuutta 
osallistua sellaisten toimenpiteiden operatiivisten kustannusten rahoittamiseen tai antaa sotilaallisia 
voimavarojaan unionin käyttöön.  
Niiden neuvoston säädösten edellytyksenä, jotka on annettava yksimielisesti, on neuvoston jäsenten 
yksimielisyys, lukuun ottamatta Tanskan hallituksen edustajaa.  
Tätä artiklaa sovellettaessa määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi ­
muksen 238 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
III OSA  
6 artikla  
Mitä 1, 2 ja 3 artiklassa määrätään ei sovelleta toimenpiteisiin, joilla määritellään ne kolmannet maat, 
joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat, tai yhtenäistä viisumin 
kaavaa koskeviin toimenpiteisiin.  
IV OSA 
7 artikla  
Tanska voi valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti ilmoittaa muille jäsenvaltioille, ettei se 
enää halua käyttää tätä pöytäkirjaa tai sen osaa. Tällöin Tanska soveltaa täysimääräisesti kaikkia 
tuolloin voimassa olevia Euroopan unionin puitteissa toteutettuja toimenpiteitä.  
8 artikla  
1. Tanska voi milloin tahansa valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti ilmoittaa muille 
jäsenvaltioille, että ilmoitusajankohdan jälkeisen kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen tämän pöytäkirjan I osa muodostuu liitteessä olevista määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
7 artiklan määräyksiä. Tällöin 5–8 artikla numeroidaan uudelleen tätä vastaavasti.
 
2. Kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus tulee voimaan, koko 
Schengenin säännöstö ja kaikki kyseisen säännöstön kehittämiseksi hyväksytyt toimenpiteet, jotka 
siihen asti ovat sitoneet Tanskaa kansainvälisen oikeuden mukaisina velvoitteina, sitovat Tanskaa 
unionin oikeutena.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/301
LIITE  
1 artikla  
Ellei 3 artiklasta muuta johdu, Tanska ei osallistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V 
osaston nojalla ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymiseen neuvostossa. Niiden neuvoston säädösten edellytyksenä, jotka 
on annettava yksimielisesti, on neuvoston jäsenten yksimielisyys, lukuun ottamatta Tanskan hallituksen edustajaa.  
Tätä artiklaa sovellettaessa määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 
kohdan mukaisesti.  
2 artikla  
Sen mukaisesti, mitä 1 artiklassa määrätään ja jollei 3, 4 ja 8 artiklasta muuta johdu, Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston määräykset, mainitun osaston nojalla hyväksytyt toimenpiteet, unionin mainitun osaston nojalla tekemän kansainvälisen sopimuksen määräykset tai Euroopan unionin tuomioistuimen tällaista 
määräystä tai toimenpidettä tulkitsevat päätökset eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta siihen. Nämä määräykset, toi
­
menpiteet tai päätökset eivät rajoita millään tavoin Tanskan toimivaltaa, oikeuksia tai velvollisuuksia. Tällaiset määräykset, toimenpiteet tai päätökset eivät myöskään vaikuta millään tavoin yhteisön tai unionin säännöstöön eivätkä ne ole osa 
unionin oikeutta sellaisena kuin niitä sovelletaan Tanskaan.  
3 artikla  
1. Tanska voi ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle kirjallisesti kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan unio
­
nin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla tehty ehdotus tai aloite on esitetty neuvostolle, että se haluaa osallistua ehdotetun toimenpiteen hyväksymiseen ja soveltamiseen, jolloin sillä on oikeus tehdä niin.  
2. Jollei 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä voida kohtuullisen ajan kuluttua hyväksyä siten, että Tanska osallistuisi 
siihen, neuvosto voi hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen 1 artiklan nojalla ilman, että Tanska osallistuu siihen. 
Tällöin sovelletaan 2 artiklaa.  
4 artikla  
Tanska voi milloin tahansa sen jälkeen, kun on hyväksytty toimenpide Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
kolmannen osan V osaston nojalla, ilmoittaa neuvostolle ja komissiolle aikomuksestaan hyväksyä kyseinen toimenpide. 
Tällöin sovelletaan tarpeellisin muutoksin mainitun sopimuksen 331 artiklan 1 kohdassa määrättyä menettelyä.  
5 artikla  
1. Tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan Tanskan osalta myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
kolmannen osan V osaston nojalla ehdotettuihin tai hyväksyttyihin toimenpiteisiin, joilla muutetaan Tanskaa sitovaa 
voimassa olevaa toimenpidettä.  
2. Jos neuvosto kuitenkin komission ehdotuksesta päättää, että Tanskan osallistumattomuus voimassa olevaan toimen
­
piteeseen siinä muodossa kuin se on muutettuna, tekee kyseisen toimenpiteen soveltamisen muille jäsenvaltioille tai 
unionille käytännössä mahdottomaksi, se voi vaatia Tanskaa tekemään 3 tai 4 artiklan mukaisen ilmoituksen. Päivänä, 
jona neuvosto on tehnyt tällaisen päätöksen, alkaa uusi 3 artiklan soveltamista koskeva kahden kuukauden määräaika.FI C 83/302 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Jos Tanska ei ole tehnyt neuvoston päätöstä seuranneen kahden kuukauden määräajan kuluessa 3 tai 4 artiklan mukaista 
ilmoitusta, voimassa oleva toimenpide ei enää sido sitä eikä toimenpidettä enää sovelleta siihen, ellei kyseinen jäsenvaltio 
ole tehnyt 4 artiklan mukaista ilmoitusta ennen muuttavan toimenpiteen voimaantuloa. Tämä tulee voimaan muuttavan 
toimenpiteen voimaantulopäivänä tai kahden kuukauden määräajan kuluttua riippuen siitä, kumpi ajankohta on myöhäi ­
sempi. 
Tämän kohdan soveltamiseksi neuvosto tekee asiasta käydyn perusteellisen keskustelun jälkeen ratkaisunsa niitä jäsenval ­
tioita edustavien jäsentensä määräenemmistöllä, jotka osallistuvat tai ovat osallistuneet muuttavan toimenpiteen hyväk ­
symiseen. Neuvoston määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 
kohdan a alakohdan mukaisesti.  
3. Neuvosto voi myös päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, että Tanskan on vastattava niistä mahdol ­
lisista välittömistä rahoitusvaikutuksista, jotka väistämättä aiheutuvat siitä, että se on lakannut osallistumasta voimassa 
olevaan toimenpiteeseen.  
4. Tämä artikla ei rajoita 4 artiklan soveltamista.  
6 artikla  
1. Edellä 4 artiklassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen lopullisesta hyväksy ­
misestä, jos toimenpiteellä kehitetään Schengenin säännöstöä.  
Jos Tanska ei tee Schengenin säännöstöä kehittävää toimenpidettä koskevaa ilmoitusta 3 tai 4 artiklan mukaisesti, 
jäsenvaltiot, joita toimenpide sitoo, ja Tanska harkitsevat, mitä toimia on aiheellista toteuttaa.  
2. Schengenin säännöstöä kehittävää toimenpidettä koskeva 3 artiklan nojalla tehty ilmoitus katsotaan peruuttamat ­
tomaksi 3 artiklan nojalla tehdyksi ilmoitukseksi, joka koskee kaikkia niitä muita ehdotuksia ja aloitteita, joiden tarkoi ­
tuksena on kyseisen toimenpiteen kehittäminen, siltä osin kuin asianomaisella ehdotuksella tai aloitteella kehitetään 
Schengenin säännöstöä.  
7 artikla  
Tanskaa eivät sido Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan perusteella vahvistetut säännöt, jotka 
koskevat jäsenvaltioiden suorittamaa henkilötietojen käsittelyä niiden toteuttaessa mainitun sopimuksen kolmannen osan V osaston 4 tai 5 luvun soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, jos Tanskaa eivät sido rikosoikeuden alalla tehtävän 
oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön muotoja koskevat unionin säännöt, joiden mukaisesti 16 artiklan perusteella 
vahvistettuja määräyksiä on noudatettava.  
8 artikla  
Jos neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla hyväksymä toimen
­
pide tässä osassa tarkoitetuissa tapauksissa sitoo Tanskaa, perussopimusten asiaan kuuluvia määräyksiä sovelletaan kysei ­
sen toimenpiteen osalta Tanskaan.  
9 artikla  
Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla hyväksytty toimenpide ei sido 
Tanskaa, se ei osallistu toimenpiteen aiheuttamien rahoitusvaikutusten kantamiseen, lukuun ottamatta toimielimille ai ­
heutuvia hallintomenoja, ellei neuvosto Euroopan parlamenttia kuultuaan kaikkien jäsentensä yksimielisyydellä toisin 
päätä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/303
PÖYTÄKIRJA (N:o 23)  
JÄSENVALTIOIDEN ULKOSUHTEISTA SILMÄLLÄ PITÄEN ULKORAJO ­
JEN YLITTÄMISTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
OTTAVAT HUOMIOON  jäsenvaltioiden tarpeen varmistaa tehokkaat tarkastukset ulkorajoillaan tarvitta ­
essa yhteistyössä kolmansien maiden kanssa,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Ulkorajojen ylittämiseen liittyviä toimenpiteitä koskevat määräykset, jotka sisältyvät Euroopan unio ­
nista tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 alakohdan b alakohtaan, eivät rajoita jäsenvaltioiden toimi ­
valtaa neuvotella tai tehdä sopimuksia kolmansien maiden kanssa, sikäli kuin ne ovat unionin 
oikeuden ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisia.FI C 83/304 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 24)  
EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN 
KANSALAISTEN TURVAPAIKASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET , jotka  
KATSOVAT , että unioni tunnustaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan 
mukaisesti perusoikeuskirjassa esitetyt oikeudet, vapaudet ja periaatteet,  
KATSOVAT , että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ihmisoike ­
uksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut perus ­
oikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta,  
KATSOVAT , että Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta varmistaa, että Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 ja 3 kohtaa tulkittaessa ja sovellettaessa Euroopan unionissa nou ­
datetaan lakia,  
KATSOVAT , että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisesti kaikkien Euroopan 
valtioiden on unionin jäsenyyttä hakiessaan kunnioitettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
2 artiklassa vahvistettuja arvoja,  
OTTAVAT HUOMIOON , että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklalla otetaan käyttöön 
järjestely, jolla tietyt oikeudet voidaan peruuttaa väliaikaisesti, jos jäsenvaltio vakavasti ja jatkuvasti 
rikkoo näitä arvoja,  
PALAUTTAVAT MIELEEN , että jokainen jäsenvaltion kansalainen nauttii unionin kansalaisena erityistä 
asemaa ja suojelua, jonka jäsenvaltiot takaavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
toisen osan määräysten mukaisesti,  
OTTAVAT HUOMIOON , että perussopimuksilla luodaan alue, jossa ei ole sisäisiä rajoja ja jossa kaikille 
unionin kansalaisille taataan oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella,  
HALUAVAT  estää sen, että turvapaikkajärjestelmää käytetään muuhun tarkoitukseen kuin siihen mihin 
järjestelmällä on pyritty,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/305
TOTEAVAT , että tässä pöytäkirjassa otetaan huomioon pakolaisten oikeudellista asemaa koskevan 
28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen tarkoitus ja tavoitteet,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Ainoa artikla  
Ottaen huomioon perusoikeuksien ja -vapauksien suojelun tason Euroopan unionin jäsenvaltioissa, 
jäsenvaltioita pidetään kaikissa turvapaikkaan liittyvissä oikeudellisissa ja käytännöllisissä seikoissa 
toisiinsa nähden turvallisina alkuperämaina. Näin ollen jäsenvaltio voi ottaa harkittavaksi tai hyväksyä käsiteltäväksi toisen jäsenvaltion kansalaisen jättämän turvapaikkahakemuksen ainoastaan, jos:  
a) jäsenvaltio, jonka kansalainen hakija on, käyttäen Amsterdamin sopimuksen voimaantultua hy
­
väkseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 15 artiklan määräyksiä ryhtyy alueellaan toimenpiteisiin, jotka poikkeavat sen mainitun yleissopimuksen mukaisista velvollisuuksista;  
b) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa mainittu menettely on käynnistetty 
ja ennen kuin neuvosto tai tarvittaessa Eurooppa-neuvosto on tehnyt asiaa koskevan päätöksen sen jäsenvaltion osalta, jonka kansalainen hakija on;  
c) neuvosto on tehnyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisen 
päätöksen sen jäsenvaltion osalta, jonka kansalainen hakija on, tai jos Eurooppa-neuvosto on 
tehnyt mainitun sopimuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen sen jäsenvaltion osalta, 
jonka kansalainen hakija on;
 
d) jäsenvaltio yksipuolisesti niin päättää toisen jäsenvaltion kansalaisen tekemän hakemuksen osalta; 
tällöin asiasta on ilmoitettava välittömästi neuvostolle ja hakemus käsitellään olettaen, että se on 
ilmeisen perusteeton, ja tämän millään tavalla tai missään tapauksessa vaikuttamatta kyseisen 
jäsenvaltion päätösvaltaan.FI C 83/306 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 25)  
JAETUN TOIMIVALLAN KÄYTÖSTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Ainoa artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen jaettua toimivaltaa koskevan 2 artiklan 2 kohdan 
osalta, unionin toteuttaessa toimintaa tietyllä alalla, tämä toimivallan käytön soveltamisala ei kata 
kuin kyseessä olevassa unionin säädöksessä säädellyt asiat, eikä se siten koske asianomaista alaa 
kokonaisuudessaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/307
PÖYTÄKIRJA (N:o 26)  
YLEISTÄ ETUA KOSKEVISTA PALVELUISTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
HALUAVAT  korostaa yleistä etua koskevien palveluiden merkitystä,  
OVAT SOPINEET  seuraavista tulkintaa koskevista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista teh ­
tyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan mukaisia yleistä taloudellista etua 
koskevia palveluja koskevat unionin yhteiset arvot käsittävät erityisesti seuraavaa:  
— kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten keskeinen asema ja laaja harkintavalta tar ­
jota, tilata ja järjestää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja siten, että ne vastaavat mahdol ­
lisimman hyvin käyttäjien tarpeita;  
— yleistä taloudellista etua koskevien eri palvelujen väliset erot ja erot käyttäjien tarpeissa ja miel ­
tymyksissä, jotka voivat johtua erilaisista maantieteellisistä, yhteiskunnallisista tai kulttuurisista 
tilanteista;  
— korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen 
saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen.  
2 artikla  
Perussopimusten määräykset eivät millään tavoin rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa tarjota, tilata ja 
järjestää yleistä, muuta kuin taloudellista, etua koskevia palveluja.FI C 83/308 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 27)  
SISÄMARKKINOISTA JA KILPAILUSTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
KATSOVAT , että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määritellyt sisämarkkinat käsittää 
järjestelmän, jolla taataan, ettei kilpailu vääristy,  
OVAT SOPINEET , että  
tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä perussopimusten mää ­
räysten, mukaan luettuna Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla, mukaisesti.  
Tämä pöytäkirja liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta 
tehtyyn sopimukseen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/309
PÖYTÄKIRJA (N: 28)  
TALOUDELLISESTA, SOSIAALISESTA JA 
ALUEELLISESTA YHTEENKUULUVUUDESTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  PALAUTTAVAT MIELEEN,  että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa mainitaan 
muiden tavoitteiden joukossa myös taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä 
jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun edistäminen ja että tällainen yhteenkuuluvuus kuuluu Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa lueteltuihin unionin 
jaetun toimivallan aloihin,  
jotka  PALAUTTAVAT MIELEEN,  että kolmannen osan XVIII osaston määräykset taloudellisesta, sosiaalista 
ja alueellista yhteenkuuluvuudesta kokonaisuudessaan ovat oikeudellinen perusta unionin toiminnan 
konsolidoimiselle ja edelleen kehittämiselle talou dellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden 
alalla, mukaan lukien uuden rahaston luominen,  
jotka  PALAUTTAVAT  mieleen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artiklassa 
määrätään koheesiorahaston perustamisesta,  
jotka  KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA  siihen, että Euroopan investointipankki (EIP) antaa huomattavia ja yhä 
merkittävämpiä lainoja köyhempien alueiden eduksi,  
jotka  KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA  tarpeeseen muuttaa rakennerahastoista myönnettäviä varoja koskevat 
järjestelyt joustavammiksi,  
jotka  KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA  toiveeseen, että unionin osallistumisen tasoa ohjelmiin ja hankkeisiin 
tietyissä maissa muunnetaan,  
jotka  OTTAVAT HUOMIOON  ehdotuksen kiinnittää enemmän huomiota jäsenvaltioiden suhteelliseen 
vaurauteen omien varojen järjestelmässä,  
VAHVISTAVAT UUDELLEEN,  että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen 
on ehdottoman tärkeää unionin kehitykselle ja kestävälle menestykselle,  
VAHVISTAVAT UUDELLEEN  vakaumuksensa, että rakennerahastoilla olisi edelleen oltava huomattava 
merkitys unionin tavoitteiden toteuttamisessa yhteenkuuluvuuden alalla,  
VAHVISTAVAT UUDELLEEN  vakaumuksensa, että EIP:n on edelleen suunnattava suurin osa varoistaan 
taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, ja ilmoittavat halunsa arvi ­
oida uudelleen Euroopan investointipankin pääomatarpeet niin pian kuin se tätä varten on tarpeen,  
SOPIVAT,  että koheesiorahasto osoittaa unionin rahoitusosuuksia sellaisille hankkeille, jotka liittyvät 
ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote henkeä kohti 
on alle 90 prosenttia unionin keskitasosta ja joilla on ohjelma Euroopan unionista tehdyn sopimuk ­
sen 126 artiklassa tarkoitettujen talouden lähentymisperusteiden toteuttamiseksi,FI C 83/310 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
ILMOITTAVAT,  että heidän tarkoituksenaan on mahdollistaa suurempi joustavuus myönnettäessä varoja 
rakennerahastoista tiettyjen sellaisten erityistarpeiden täyttämiseksi, jotka eivät täyty rakennerahastoja 
koskevan nykyisen sääntelyn puitteissa,  
ILMOITTAVAT  olevansa valmiita muuntamaan unionin osallistumistasoa rakennerahastojen ohjelmien 
ja hankkeiden puitteissa tarkoituksena välttää budjettimenojen liialliset lisäykset vähemmän vauraissa 
jäsenvaltioissa,  
TUNNUSTAVAT  tarpeen seurata tiiviisti taloudellisen, sosiallisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden avulla 
saavutettua edistystä ja ilmoittavat olevansa valmiita tutkimaan kaikkia tarvittavia toimenpiteitä tässä 
suhteessa,  
VAHVISTAVAT  tarkoituksensa ottaa enemmän huomioon eri jäsenvaltioiden osallistumiskyvyn omien 
varojen järjestelmään ja tutkia niitä keinoja, jotka voisivat mahdollistaa vähemmän vauraiden jäsen ­
valtioiden omia varoja koskevan nykyisen järjestelmän regressiivisten tekijöiden korjaamiseen,  
SOPIVAT  siitä, että tämä pöytäkirja liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan 
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/311
PÖYTÄKIRJA (N:o 29)  
JÄSENVALTIOIDEN JULKISEN PALVELUN 
YLEISRADIOTOIMINNASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
KATSOVAT,  että jäsenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan jokaisen yhteiskunnan de ­
mokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata viestinnän 
moniarvoisuus,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Perussopimusten määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa rahoittaa julkista yleisradiotoi ­
mintaa, siinä määrin kuin rahoitus myönnetään yleisradioyritykselle kunkin jäsenvaltion antaman, 
määrittelemän ja järjestämän julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi, ja siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta unionin kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun 
vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen.FI C 83/312 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 30)  
EUROOPAN UNIONIN PERUSOIKEUSKIRJAN 
SOVELTAMISESTA PUOLAAN JA YHDISTYNEESEEN 
KUNINGASKUNTAAN  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  jotka  
KATSOVAT , että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa unioni tunnustaa Euroopan 
unionin perusoikeuskirjassa esitetyt oikeudet, vapaudet ja periaatteet,  
KATSOVAT , että perusoikeuskirjaa on sovellettava täysin edellä mainitun 6 artiklan määräysten ja itse 
perusoikeuskirjan VII osaston mukaisesti,  
KATSOVAT , että edellä mainitun 6 artiklan mukaan Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuomiois ­
tuinten on sovellettava ja tulkittava perusoikeuskirjaa täysin mainitussa artiklassa tarkoitettujen seli ­
tysten mukaisesti,  
KATSOVAT , että perusoikeuskirja sisältää sekä oikeuksia että periaatteita,  
KATSOVAT , että perusoikeuskirja sisältää sekä kansalaisia koskevia ja poliittisluonteisia määräyksiä että 
taloudellis- ja sosiaalisluonteisia määräyksiä,  
KATSOVAT , että perusoikeuskirjassa vahvistetaan uudelleen unionissa tunnustetut oikeudet, vapaudet ja 
periaatteet ja tuodaan nuo oikeudet paremmin näkyviin, mutta siinä ei luoda uusia oikeuksia tai 
periaatteita,  
PALAUTTAVAT MIELEEN  Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteet, jotka johtuvat Euroopan 
unionista tehdystä sopimuksesta, Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta ja unionin 
oikeudesta yleensä,  
PANEVAT MERKILLE  Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toivomuksen, jonka mukaan perusoikeus ­
kirjan soveltamisen tiettyjä näkökohtia olisi selkeytettävä,  
HALUAVAT  tämän vuoksi selkeyttää perusoikeuskirjan soveltamista Puolan ja Yhdistyneen kuningas ­
kunnan lakien ja hallinnollisten toimenpiteiden osalta sekä sen kuulumista tuomioistuinten toimival ­
taan Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa,  
VAHVISTAVAT , että tässä pöytäkirjassa olevat viittaukset tiettyjen perusoikeuskirjan määräysten sovel ­
tamiseen eivät vaikuta millään tavoin perusoikeuskirjan muiden määräysten soveltamiseen,  
VAHVISTAVAT , että tämä pöytäkirja ei vaikuta perusoikeuskirjan soveltamiseen muihin jäsenvaltioihin,  
VAHVISTAVAT , että tämä pöytäkirja ei vaikuta Puolan eikä Yhdistyneen kuningaskunnan muihin 
velvoitteisiin, jotka johtuvat Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta, Euroopan unionin toimin ­
nasta tehdystä sopimuksesta ja unionin oikeudesta yleensä,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/313
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
1. Perusoikeuskirjalla ei laajenneta Euroopan unionin tuomioistuimen eikä minkään Puolan tai 
Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuimen toimivaltaa niin, että se voisi todeta, että Puolan tai 
Yhdistyneen kuningaskunnan lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset, käytännöt tai toiminnat 
eivät vastaa perusoikeuksia, vapauksia ja periaatteita, jotka perusoikeuskirjassa on vahvistettu.  
2. Erityisesti ja selvyyden vuoksi mikään perusoikeuskirjan IV osastossa ei luo Puolaan tai Yhdis ­
tyneeseen kuningaskuntaan sovellettavia tuomioistuinten toimivaltaan kuuluvia oikeuksia, paitsi siltä 
osin kuin Puola tai Yhdistynyt kuningaskunta on säätänyt tällaisista oikeuksista kansallisessa lain ­
säädännössään.  
2 artikla  
Jos perusoikeuskirjassa viitataan kansalliseen lainsäädäntöön ja käytäntöön, sitä sovelletaan Puolassa 
tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa vain siinä määrin kuin sen sisältämät oikeudet tai periaatteet on tunnustettu Puolan tai Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä tai käytännöissä.FI C 83/314 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 31)  
ALANKOMAIDEN ANTILLEILLA JALOSTETTUJEN 
MAAÖLJYTUOTTEIDEN TUONNISTA EUROOPAN 
UNIONIIN  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
HALUAVAT  täsmentää kaupankäyntiä koskevaa järjestelyä, joka koskee Alankomaiden Antilleilla jalos ­
tettujen maaöljytuotteiden tuontia Euroopan unioniin,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
Tätä pöytäkirjaa sovelletaan Brysselin nimikkeistön nimikkeiden 27.10, 27.11, 27.12, 27.13:sta 
(parafiini, maaöljy- tai liuskevaha, parafiinin jätetuotteet) ja 27.14 maaöljytuotteisiin, joita tuodaan 
jäsenvaltioihin käytettäviksi siellä.  
2 artikla  
Jäsenvaltiot sitoutuvat myöntämään Alankomaiden Antilleilla jalostetuille maaöljytuotteille tässä pöy ­
täkirjassa määrätyin edellytyksin tullietuudet Alankomaiden Antillien assosioiduttua unioniin. Nämä 
määräykset ovat voimassa riippumatta siitä, mitä alkuperäsääntöjä jäsenvaltiot soveltavat.  
3 artikla  
1. Kun komissio toteaa jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, että Alankomaiden 
Antilleilla jalostettujen maaöljytuotteiden 2 artiklan määräysten mukaisesta tuonnista unioniin aiheu ­
tuu yhden tai useamman jäsenvaltion markkinoilla todellisia vaikeuksia, se päättää, että asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kyseisiin tuotteisiin sovellettavat tuontitullit, korotettava niitä tai 
otettava ne uudelleen käyttöön siinä määrin ja siksi ajaksi kuin se on tarpeen tilanteesta selviytymi
­
seksi. Näin käyttöön otetut, korotetut tai uudelleen käyttöön otetut tuontitullit eivät saa olla korke ­
ampia kuin tullit, joita kannetaan samoista tuotteista kolmansilta mailta.  
2. Edellisen kohdan määräyksiä voidaan joka tapauksessa soveltaa vain silloin kun Alankomaiden 
Antilleilla jalostettuja maaöljytuotteita tuodaan unioniin vuosittain ainakin kaksi miljoonaa tonnia.  
3. Komission 1 ja 2 kohdan mukaisesti tekemät päätökset, mukaan luettuina ne, jotka merkitsevät 
jäsenvaltion pyynnön epäämistä, saatetaan neuvoston tiedoksi. Neuvosto voi jäsenvaltion pyynnöstä 
ottaa komission päätökset tarkasteltavakseen ja milloin hyvänsä muuttaa niitä tai kumota ne.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/315
4 artikla  
1. Jos jonkin jäsenvaltion käsityksen mukaan 2 artiklassa määrätyn järjestelyn mukaisesta Alan ­
komaiden Antilleilla jalostettujen maaöljytuotteiden suorasta maahantuonnista tai maahantuonnista 
toisen jäsenvaltion kautta aiheutuu sen markkinoilla todellisia vaikeuksia, joista selviytyminen edel ­
lyttää välitöntä toimintaa, se voi omasta aloitteestaan päättää soveltaa kyseiseen kauppaan tuontitul ­
leja, jotka eivät saa olla samoista tuotteista kolmansilta mailta kannettavia tulleja korkeammat. Se 
ilmoittaa tällaisesta päätöksestä komissiolle, joka päättää yhden kuukauden kuluessa, voidaanko kyseisen jäsenvaltion toteuttamat toimenpiteet pitää edelleen voimassa, onko niitä muutettava vai 
onko ne poistettava. Komission päätökseen sovelletaan 3 artiklan 3 kohdan määräyksiä.  
2. Jos Alankomaiden Antilleilla jalostettuja maaöljytuotteita tuodaan 2 artiklassa määrätyn järjes
­
telyn mukaisesti yhteen tai useampaan Euroopan unionin jäsenvaltioon suoraan tai toisen jäsenval ­
tion kautta kalenterivuoden aikana enemmän kuin tämän pöytäkirjan liitteessä ilmoitetut tonnimää ­
rät, kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden 1 kohdan nojalla kuluvan vuoden aikana 
mahdollisesti toteuttamat toimenpiteet katsotaan laillisiksi. Tultuaan vakuuttuneeksi siitä, että vahvis ­
tetut tonnimäärät on saavutettu, komissio ottaa huomioon toteutetut toimenpiteet. Siinä tapauksessa 
muut jäsenvaltiot pidättäytyvät saattamasta asiaa neuvoston käsiteltäväksi.  
5 artikla  
Jos unioni päättää soveltaa määrällisiä tuontirajoituksia maaöljytuotteisiin riippumatta siitä, mistä 
maasta tuotteet tulevat, näitä rajoituksia voidaan soveltaa myös Alankomaiden Antilleilta tuotaviin 
maaöljytuotteisiin. Siinä tapauksessa Alankomaiden Antilleille myönnetään kolmansiin maihin ver ­
rattuna suosituimmuuskohtelu.  
6 artikla  
1. Neuvosto tarkistaa 2–5 artiklan määräyksiä yksimielisesti sekä Euroopan parlamenttia ja komis ­
siota kuultuaan, kun kolmansista maista ja assosioiduista maista tulevia maaöljytuotteita koskeva 
alkuperän yhteinen määritelmä on hyväksytty tai kun kyseisiä tuotteita koskevia päätöksiä on tehty 
yhteisen kauppapolitiikan puitteissa tai yhteinen energiapolitiikka vahvistettu.  
2. Tällaisen tarkistamisen yhteydessä Alankomaiden Antilleille on kuitenkin kaikissa tapauksissa 
myönnettävä sopivassa muodossa vastaavat etuudet maaöljytuotteista, joiden vähimmäismäärä on 
kaksi ja puoli miljoonaa tonnia.  
3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja vastaavia etuuksia koskevat unionin sitoumukset voi ­
daan kuitenkin tarvittaessa jakaa maittain ottaen huomioon tämän pöytäkirjan liitteessä ilmoitetut tonnimäärät.FI C 83/316 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
7 artikla  
Komission tehtävänä on tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa varten seurata, kuinka Alankomaiden 
Antilleilla jalostettujen maaöljytuotteiden tuonti jäsenvaltioihin kehittyy. Jäsenvaltiot antavat komis ­
sion suosittelemien yksityiskohtaisten hallinnollisten sääntöjen mukaisesti sille tiedoksi kaikki sen 
tehtävän kannalta hyödylliset tiedot, joiden levittämisestä komissio huolehtii.  
PÖYTÄKIRJAN LIITE  
Korkeat sopimuspuolet ovat päättäneet, että Alankomaiden Antilleilla jalostettujen maaöljytuotteiden Euroopan unioniin 
suuntautuvasta tuonnista tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa varten kahden miljoonan tonnin 
määrä Antillien maaöljytuotteita jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: 
Saksa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 625 000 tonnia  
Belgian ja Luxemburgin talousliitto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  200 000 tonnia  
Ranska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 tonnia  
Italia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 000 tonnia  
Alankomaat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 tonniaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/317
PÖYTÄKIRJA (N:o 32)  
KIINTEÄN OMAISUUDEN HANKKIMISESTA TANSKASSA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
jotka  HALUAVAT  ratkaista eräät Tanskaa koskevat erityisongelmat,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Sen estämättä, mitä perussopimuksissa määrätään, Tanska saa pitää voimassa vapaa-ajan asunnon 
hankkimista koskevan voimassa olevan lainsäädäntönsä.FI C 83/318 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 33)  
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 
157 ARTIKLASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
Sovellettaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklaa korvauksena ei pidetä 
ammatillisen sosiaaliturvajärjestelmän mukaisia etuuksia, jos ja sikäli kuin niiden voidaan osoittaa 
olevan 17 päivää toukokuuta 1990 edeltävältä työskentelykaudelta, paitsi kun on kyse työntekijöistä 
tai heidän jälkeensä etuuteen oikeutetuista, jotka ovat ennen tätä ajankohtaa panneet vireille oike ­
udenkäynnin tai esittäneet vastaavan vaatimuksen asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön 
mukaisesti.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/319
PÖYTÄKIRJA (N:o 34)  
GRÖNLANTIA KOSKEVISTA 
ERITYISJÄRJESTELYISTÄ 
Ainoa artikla  
1. Grönlannista peräisin olevien, kalatalouden yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien tuotteiden 
tuontia unioniin kohdellaan yhteisen markkinajärjestelyn toimintaperiaatteiden mukaisesti siten, että 
niille myönnetään vapautus tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista eikä niihin sovelleta määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, jos unionin mahdollisuudet päästä 
unionin ja Grönlannin toimivaltaisen viranomaisen välisen sopimuksen nojalla Grönlannin kalastus
­
vyöhykkeille ovat unionin kannalta tyydyttävät.  
2. Kaikki kyseisten tuotteiden tuontijärjestelyyn liittyvät toimenpiteet, mukaan lukien näiden toi ­
menpiteiden toteuttamista koskevat toimenpiteet, toteutetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 43 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.FI C 83/320 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 35)  
IRLANNIN PERUSTUSLAIN 40.3.3 ARTIKLASTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
Mikään perussopimusten tai Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen taikka kyseisten 
sopimusten muuttamisesta tai täydentämisestä tehtyjen sopimu sten tai asiakirjojen määräys ei vaikuta 
Irlannin perustuslain 40.3.3 artiklan soveltamiseen Irlannissa.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/321
PÖYTÄKIRJA (N:o 36)  
SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSISTÄ  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET , jotka  
KATSOVAT , että siirtyminen Lissabonin sopimusta aiemmin sovellettavien perussopimusten institutio ­
naalisista määräyksistä mainitun sopimuksen toimielinjärjestelmää koskeviin määräyksiin edellyttää 
siirtymämääräyksiä,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimukseen:  
1 artikla  
Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan ’perussopimuksilla’ Euroopan unionista tehtyä sopimusta, Euroopan 
unionin toiminnasta tehtyä sopimusta ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta.  
I OSASTO  
EUROOPAN PARLAMENTTIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
2 artikla  
Eurooppa-neuvosto tekee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohdan toisen ala ­
kohdan mukaisen päätöksen Euroopan parlamentin kokoonpanosta hyvissä ajoin ennen vuonna 2009 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja.  
Vaalikauden 2004–2009 loppuun asti Euroopan parlamentin kokoonpano ja sen jäsenten lukumäärä 
säilyvät samoina kuin ne ovat Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan.  
II OSASTO
 
MÄÄRÄENEMMISTÖÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
3 artikla  
1. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti määräenemmistön 
määrittelyä Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa koskevat mainitun kohdan ja Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdan määräykset tulevat voimaan 1 päivänä 
marraskuuta 2014.  
2. Kun ratkaisu on 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana 
tehtävä määräenemmistöllä, neuvoston jäsen voi pyytää, että ratkaisu tehdään 3 kohdassa määritel ­
lyllä määräenemmistöllä. Tällöin sovelletaan 3 ja 4 kohtaa.FI C 83/322 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
3. Seuraavat määräykset ovat voimassa 31 päivään lokakuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoitta ­
matta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 235 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan 
soveltamista:  
Kun Eurooppa-neuvoston ja neuvoston ratkaisun edellytyksenä on määräenemmistö, jäsenten äänet 
painotetaan seuraavasti:  
Belgia 12  
Bulgaria 10  
Tšekki  12  
Tanska 7  
Saksa  29  
Viro 4  
Irlanti  7  
Kreikka  12  
Espanja  27  
Ranska  29  
Italia  29  
Kypros  4  
Latvia 4  
Liettua  7  Luxemburg  4  
Unkari  12  
Malta 3  
Alankomaat  13 
Itävalta 10  
Puola 27 
Portugali  12 
Romania 14  
Slovenia 4  
Slovakia 7  
Suomi 7  
Ruotsi  10 
Yhdistynyt kuningaskunta  29  
Kun ratkaisu on perussopimusten nojalla tehtävä komission ehdotuksesta, sen edellytyksenä on 
vähintään 255 puoltavaa ääntä, jotka edustavat jäsenten enemmistöä. Muissa tapauksissa ratkaisun 
edellytyksenä on vähintään 255 puoltavaa ääntä, jotka edustavat ainakin kahta kolmasosaa jäsenistä.  
Eurooppa-neuvoston tai neuvoston jäsen voi pyytää, että Eurooppa-neuvoston tai neuvoston hyväk ­
syessä säädöksen määräenemmistöllä tarkistetaan, että määräenemmistö edustaa vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä. Jos osoittautuu, että tämä ehto ei täyty, kyseessä olevaa säädöstä 
ei hyväksytä.  
4. Kun kaikki neuvoston jäsenet eivät perustamissopimusten mukaisesti osallistu äänestykseen, eli 
tapauksissa, joissa viitataan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 koh
­
dan mukaisesti määriteltyyn määräenemmistöön, määräenemmistöllä tarkoitetaan 31 päivään loka ­
kuuta 2014 asti yhtä suurta osuutta kyseisten neuvoston jäsenten painotetuista äänistä ja yhtä suurta 
osuutta kyseisten jäsenten määrästä sekä tarvittaessa yhtä suurta prosentuaalista osuutta asianomais ­
ten jäsenvaltioiden väestöstä kuin tämän artiklan 3 kohdassa on määrätty.  
III OSASTO  
NEUVOSTON KOKOONPANOJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
4 artikla  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun 
päätöksen voimaantuloon asti neuvosto voi kokoontua mainitun kohdan toisessa ja kolmannessa 
alakohdassa tarkoitetuissa kokoonpanoissa sekä muissa kokoonpanoissa, joita koskeva luettelo vah ­
vistetaan yleisten asioiden neuvoston yksinkertaisella enemmistöllä tekemässä päätöksessä.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/323
IV OSASTO  
KOMISSIOTA JA UNIONIN ULKOASIOIDEN JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN 
KORKEAA EDUSTAJAA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
5 artikla  
Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivänä virassa olevat komission jäsenet pysyvät virassaan toimi ­
kautensa loppuun. Komission jäsenen, jolla on sama kansalaisuus kuin unionin ulkoasioiden ja 
turvallisuuspolitiikan korkealla edustajalla, toimikausi päättyy kuitenkin päivänä, jona korkea edustaja nimitetään.  
V OSASTO
 
YHTEISEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEANA EDUSTAJANA 
TOIMIVAA NEUVOSTON PÄÄSIHTEERIÄ JA NEUVOSTON VARAPÄÄSIHTEERIÄ 
KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
6 artikla  
Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin ja neu ­
voston varapääsihteerin toimikausi päättyy Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivänä. Neuvosto nimittää pääsihteerin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 240 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti.  
VI OSASTO
 
NEUVOA-ANTAVIA ELIMIÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
7 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 301 artiklassa tarkoitetun päätöksen voimaantu ­
loon saakka talous- ja sosiaalikomitean jäsenmäärä jakautuu seuraavasti:  
Belgia 12  
Bulgaria  12  
Tšekki  12  
Tanska  9  
Saksa 24  
Viro 7  
Irlanti  9  
Kreikka  12  Espanja  21 
Ranska  24 
Italia  24  
Kypros  6  
Latvia 7  
Liettua  9  
Luxemburg  6  
Unkari  12FI C 83/324 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Malta 5  
Alankomaat  12  
Itävalta  12  
Puola 21  
Portugali  12  
Romania 15  Slovenia  7  
Slovakia 9  
Suomi 9  
Ruotsi  12 
Yhdistynyt kuningaskunta  24  
8 artikla  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 305 artiklassa tarkoitetun päätöksen voimaantu ­
loon saakka alueiden komitean jäsenmäärä jakautuu seuraavasti:  
Belgia 12  
Bulgaria 12  
Tšekki  12  
Tanska 9  
Saksa  24  
Viro 7  
Irlanti  9  
Kreikka  12  
Espanja  21  
Ranska  24  
Italia  24  
Kypros  6  
Latvia 7  
Liettua  9  
Luxemburg  6  Unkari  12  
Malta 5  
Alankomaat  12 
Itävalta 12  
Puola 21 
Portugali  12 
Romania 15  
Slovenia 7  
Slovakia 9  
Suomi 9  
Ruotsi  12 
Yhdistynyt kuningaskunta  24  
VII OSASTO  
ENNEN LISSABONIN SOPIMUKSEN VOIMAANTULOA ANNETTUJA, EUROOPAN 
UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V JA VI OSASTOON PERUSTUVIA SÄÄDÖKSIÄ 
KOSKEVAT SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET  
9 artikla  
Ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen 
perustuvien unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan 
kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. Sama 
koskee myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella tehtyjä jäsenvaltioiden välisiä yleis ­
sopimuksia.  
10 artikla  
1. Sellaisten poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla annettujen 
unionin säädösten osalta, jotka on hyväksytty ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, toimi ­
elinten toimivalta on siirtymätoimenpiteenä mainitun sopimuksen voimaantulopäivänä seuraava:FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/325
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaista komission toimivaltaa ei 
sovelleta, ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se oli voimassa ennen Lissabonin 
sopimuksen voimaantuloa, VI osaston mukainen Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta säilyy 
ennallaan, myös silloin, kun se on hyväksytty mainitun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artiklan 2 kohdan nojalla.  
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen muuttaminen johtaa siihen, että mainitussa kohdassa 
tarkoitettujen toimielinten toimivaltaa, sellaisena kuin siitä määrätään perussopimuksissa, sovelletaan, sikäli kuin on kyse muutetusta säädöksestä, niihin jäsenvaltioihin, joihin tätä muutettua säädöstä 
sovelletaan.  
3. Joka tapauksessa 1 kohdassa mainitun siirtymätoimenpiteen noudattaminen lakkaa viiden vuo
­
den kuluttua Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivästä.  
4. Yhdistynyt kuningaskunta voi viimeistään kuusi kuukautta ennen 3 kohdassa mainitun siirty ­
mäkauden päättymistä ilmoittaa neuvostolle, ettei se 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten osalta 
hyväksy 1 kohdassa tarkoitettujen toimielinten toimivaltaa sellaisena kuin siitä määrätään perussopi ­
muksissa. Jos Yhdistynyt kuningaskunta on tehnyt tällaisen ilmoituksen, kaikkia 1 kohdassa tarkoi ­
tettuja säädöksiä lakataan soveltamasta siihen 3 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden päättymispäi ­
västä alkaen. Tätä alakohtaa ei sovelleta niiden 2 kohdassa tarkoitettujen muutettujen säädösten osalta, joita sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.  
Neuvosto määrittää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta edellä olevan johdosta tarvittavat 
järjestelyt sekä tarvittavat siirtymäjärjestelyt. Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen. Neuvoston määräenemmistö määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk
­
sen 238 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.  
Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tehdä myös päätöksen siitä, että Yhdis ­
tyneen kuningaskunnan on vastattava niistä mahdollisista välittömistä rahoitusvaikutuksista, jotka väistämättä aiheutuvat siitä, ettei se enää osallistu näihin säädöksiin.  
5. Yhdistynyt kuningaskunta voi milloin tahansa myöhemmin ilmoittaa neuvostolle haluavansa 
osallistua säädöksiin, joita on lakattu soveltamasta siihen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukai
­
sesti. Tällöin sovelletaan tapauksesta riippuen osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin 
säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan tai Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan asiaa koskevia määräyksiä. Kyseessä 
olevien säädösten osalta toimielinten toimivalta on se, josta määrätään perussopimuksissa. Toimies ­
saan asianomaisten pöytäkirjojen nojalla unionin toimielimet ja Yhdistynyt kuningaskunta pyrkivät 
palauttamaan Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisimman laajan osallistumisen unionin säännös ­
töön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen alalla vahingoittamatta vakavasti tämän säännöstön 
eri osien käytännön toimivuutta ja kunnioittaen niiden johdonmukaisuutta.FI C 83/326 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
PÖYTÄKIRJA (N:o 37)  
EHTY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN VOIMASSAOLON 
PÄÄTTYMISEN TALOUDELLISISTA SEURAUKSISTA 
JA HIILI- JA TERÄSTUTKIMUSRAHASTOSTA  
KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka 
PALAUTTAVAT MIELEEN,  että kaikki varat ja vastuut, joita Euroopan hiili- ja teräsyhteisöllä oli 
23 päivänä heinäkuuta 2002, siirrettiin 24 päivästä heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisölle,  
OTTAVAT HUOMIOON,  että näitä varoja olisi toivottavaa käyttää hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien 
alojen tutkimukseen ja että tätä varten olisi annettava erityiset säännöt,  
OVAT SOPINEET  seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja 
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:  
1 artikla  
1. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 23 päivänä heinäkuuta 2002 päätetyssä taseessa oleva netto ­
varallisuus, lisättynä tai vähennettynä mahdollisilla selvitystoimista aiheutuvilla määrillä, muodostaa 
hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tarkoitetut varat, joista käytetään nimitystä 
”EHTY:n selvityksessä olevat varat”. Selvityksen jälkeen varoista käytetään nimitystä ”hiili- ja teräs ­
tutkimusrahaston varat”.  
2. Näistä varoista kertyvät tulot, joista käytetään nimitystä ”hiili- ja terästutkimusrahasto”, käyte ­
tään yksinomaan tutkimuksen puiteohjelman ulkopuoliseen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen 
tutkimukseen tämän pöytäkirjan määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisesti.  
2 artikla  
Neuvosto antaa erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja Euroopan parlamentin hyväksynnän 
saatuaan tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämät säännökset, mukaan lukien keskeiset peri ­
aatteet.  
Neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toimenpiteet, joilla 
vahvistetaan hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitoa koskevat monivuotiset taloudelliset suun ­
taviivat ja kyseisen rahaston tutkimusohjelman tekniset suuntaviivat.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/327
3 artikla  
Perussopimusten määräyksiä sovelletaan, jollei tässä pöytäkirjassa ja sen nojalla annetuissa säädöksissä 
toisin määrätä.FI C 83/328 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
LIITTEETFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/329

LIITE I  
LUETTELO, JOHON VIITATAAN EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN 
SOPIMUKSEN 38 ARTIKLASSA  
(1) (2) 
Brysselin nimikkeistön 
numero  Tuotteen kuvaus  
1. Ryhmä Elävät eläimet  
2. Ryhmä Liha ja syötävät eläimenosat  
3. Ryhmä Kalat, äyriäiset ja nilviäiset  
4. Ryhmä Meijerituotteet; linnunmunat; luonnonhunaja  
5. Ryhmä 
05.04 Eläinten (muiden kuin kalan) suolet, rakot ja vatsat, kokonaisina tai kap ­
paleina 
05.15  Muualle kuulumattomat eläintuotteet; ihmisravinnoksi soveltumattomat 
kuolleet 1. tai 3. ryhmän eläimet  
6. Ryhmä Elävät puut ja muut elävät kasvit  
7. Ryhmä  Vihannekset ja kasvikset sekä eräät syötävät juuret ja mukulat  
8. Ryhmä Syötävät hedelmät ja pähkinät; sitrushedelmien ja melonin kuoret  
9. Ryhmä Kahvi, tee ja mausteet, ei kuitenkaan mate (nimike 0903)  
10. Ryhmä Vilja  
11. Ryhmä Myllyteollisuustuotteet; maltaat ja tärkkelys; gluteeni; inuliini  
12. Ryhmä Öljysiemenet ja -hedelmät; erinäiset siemenet ja hedelmät; teollisuus- ja 
lääkekasvit; oljet ja kasvirehu  
13. Ryhmä 
ex 13.03  Pektiini  
15. Ryhmä  
15.01  Sianihra (laardi) ja muu sulatettu, puristettu sianrasva; sulatettu, puristettu 
siipikarjan rasva  
15.02  Nautakarjan, lampaan tai vuohen sulattamattomat, puristamattomat ras ­
vat; näistä rasvoista saatu tali (myös ”premier jus”)  
15.03  Laardi-, oleo- ja talisteariini; laardiöljy, oleomargariini ja taliöljy, muut 
kuin emulgoidut, sekoitetut tai muuten valmistetut  
15.04 Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt, myös raffinoidut  
15.07  Rasvaiset kasviöljyt, juoksevat tai jähmeät, raa'at, raffinoidut tai puhdis ­
tetut  
15.12  Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt, kokonaan tai osittain vedytetyt, myös raf ­
finoidut mutta ei enempää valmistetutFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/331
(1) (2)  
Brysselin nimikkeistön 
numero  Tuotteen kuvaus  
15.13  Margariini, tekoihra ja muut valmistetut ravintorasvat  
15.17  Rasva-aineiden tai eläin- tai kasvivahojen käsittelyssä syntyneet jätteet  
16. Ryhmä Liha-, kala-, äyriäis- ja nilviäisvalmisteet  
17. Ryhmä 
17.01  Juurikas- ja ruokosokeri, jähmeä  
17.02  Muu sokeri; sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja (myös luonnonhunajan 
kanssa sekoitettuna); sokeriväri  
17.03  Melassi, myös värittömäksi tehty  
17.05 (*)  Maku- tai väriainetta sisältävät sokerit, siirapit ja melassit, ei kuitenkaan 
hedelmämehut, jotka sisältävät lisättyä sokeria sen määrästä riippumatta  
18. Ryhmä 
18.01  Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahdetut  
18.02  Kaakaonkuoret, -kalvot ja -jätteet  
20. Ryhmä Vihanneksista, kasviksista, hedelmistä tai muista kasvinosista valmistetut 
tuotteet  
22. Ryhmä 
22.04  Rypälemehu, käymistilassa oleva tai jonka käyminen on pysäytetty muu ­
ten kuin alkoholia lisäämällä  
22.05  Viini tuoreista rypäleistä; rypälemehu, jonka käyminen on pysäytetty al­
koholia lisäämällä 
22.07  Muut käymistietä valmistetut juomat (esim. omenaviini, päärynäviini ja 
sima)  
ex 22.08 (*) 
ex 22.09 (*)  Liitteessä I mainituista maataloustuotteista valmistettu etyylialkoholi, 
myös denaturoitu, väkevyydestä riippumatta, ei kuitenkaan liköörit tai 
muut alkoholipitoiset juomat tai alkoholipitoiset valmisteet (ns. tiivistetyt 
ekstraktit) juomien valmistusta varten  
22.10 (*)  Viinietikka ja sen korvikkeet  
23. Ryhmä  Elintarviketeollisuuden jätetuotteet ja jätteet; valmistettu rehu  
24. Ryhmä 
24.01  Valmistamaton tupakka, tupakanjätteet  
45. Ryhmä  
45.01  Valmistamaton luonnonkorkki, rouhittu, rakeistettu tai jauhettu; korkki ­
jätteetFI C 83/332 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
(1) (2) 
Brysselin nimikkeistön 
numero  Tuotteen kuvaus  
54. Ryhmä 
54.01  Pellava, valmistamaton tai valmistettu, ei kuitenkaan kehrätty; pellavaroh ­
timet ja -jätteet (myös revityt tai garnetoidut lumput)  
57. Ryhmä 
57.01  Hamppu (Cannabis sativa), valmistamaton tai valmistettu, ei kuitenkaan 
kehrätty; hamppurohtimet ja -jätteet (myös revityt tai garnetoidut lumput 
ja köydet)  
(*) Kohta lisätty 18 päivänä joulukuuta 1959 annetun Euroopan talousyhteisön neuvoston ase ­
tuksen 7 a 1 artiklalla (EYVL N:o 7, 30.1.1961, s. 71/61).FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/333
LIITE II  
MERENTAKAISET MAAT JA ALUEET, JOIHIN SOVELLETAAN EUROOPAN UNIONIN 
TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN NELJÄNNEN OSAN MÄÄRÄYKSIÄ  
— Grönlanti  
— Uusi-Kaledonia ja siihen kuuluvat alueet  
— Ranskan Polynesia  
— Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet  
— Wallis- ja Futunasaaret  
— Mayotte  
— Saint-Pierre ja Miquelon  
— Aruba  
— Alankomaiden Antillit:  
— Bonaire 
— Curaçao 
— Saba  
— Sint Eustatius  
— Sint Maarten  
— Anguilla  
— Caymansaaret  
— Falklandinsaaret  
— Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret  
— Montserrat  
— Pitcairn  
— Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet  
— Antarktiksen brittiläinen alue  
— Intian valtameren brittiläinen alue  
— Turks- ja Caicossaaret  
— Brittiläiset Neitsytsaaret  
— BermudaFI C 83/334 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
13 päivänä joulukuuta 2007 allekirjoitetun  
LISSABONIN SOPIMUKSEN  
HYVÄKSYNEEN HALLITUSTENVÄLISEN KONFERENSSIN PÄÄTÖSASIA- 
KIRJAAN LIITETYT JULISTUKSETFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/335

A. PERUSSOPIMUSTEN MÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVAT JULISTUKSET  
1. Julistus Euroopan unionin perusoikeuskirjasta  
Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, joka on oikeudellisesti sitova, vahvistetaan ihmisoikeuksien ja 
perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut jäsenvaltioiden 
yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet.  
Perusoikeuskirjalla ei laajenneta unionin oikeuden soveltamisalaa aloihin, joilla unionilla ei ole toi ­
mivaltaa, eikä anneta sille uutta toimivaltaa tai uusia tehtäviä, eikä muuteta perussopimuksissa mää ­
riteltyjä unionin toimivaltaa ja tehtäviä.  
2. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdasta  
Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että unionin liittymisen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaa ­
miseksi tehtyyn yleissopimukseen olisi tapahduttava sellaisin menettelyin, että unionin oikeusjärjes ­
tyksen erityispiirteet säilytetään. Konferenssi panee tässä yhteydessä merkille Euroopan unionin tuo ­
mioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen välillä säännöllisesti käytävän vuoropuhelun, jota voidaan vahvistaa, kun unioni liittyy mainittuun yleissopimukseen.  
3. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklasta  
Unioni ottaa huomioon sen kanssa läheisyytensä vuoksi erityissuhteissa olevien kooltaan pienten 
maiden erityistilanteen.  
4. Julistus Euroopan parlamentin kokoonpanosta  
Euroopan parlamentin lisäpaikka annetaan Italialle.  
5. Julistus Eurooppa-neuvoston poliittisesta hyväksynnästä Euroopan 
parlamentin kokoonpanoa koskevalle päätösluonnokselle
 
Eurooppa-neuvosto antaa poliittisen hyväksyntänsä Euroopan parlamentin kokoonpanoa koskevalle 
tarkistetulle päätösluonnokselle, joka koskee vaalikautta 2009–2014 ja joka perustuu Euroopan parlamentin tekemään ehdotukseen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/337
6. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan 5 ja 
6 kohdasta, 17 artiklan 6 ja 7 kohdasta sekä 18 artiklasta  
Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan ja unionin ulkoasioiden ja turvalli ­
suuspolitiikan korkean edustajan tehtäviin nimitettävien henkilöiden valinnassa on otettava asian ­
mukaisesti huomioon tarve kunnioittaa unionin ja sen jäsenvaltioiden maantieteellistä ja väestöllistä 
moninaisuutta.  
7. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdasta 
ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 koh- 
dasta  
Konferenssi julistaa, että neuvosto tekee päätöksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
16 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdan 
täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen allekirjoituspäivänä ja että päätös tulee voimaan samana 
päivänä, jona kyseessä oleva sopimus tulee voimaan. Päätösluonnos on seuraava:  
Luonnos neuvoston päätökseksi  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdan ja Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdan täytäntöönpa ­
nosta 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä 
aikana sekä 1 päivästä huhtikuuta 2017 alkaen  
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
katsoo seuraavaa:  
(1) On aiheellista antaa säännöksiä, joiden avulla voidaan siirtyä sujuvasti siirtymämääräyksistä 
tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan 3 kohdassa määritellystä neuvoston määräenemmistöllä tapahtu ­
vaa päätöksentekoa koskevasta järjestelmästä, jota sovelletaan 31 päivään lokakuuta 2014, 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 238 artiklan 2 kohdan mukaiseen äänestysjärjestelmään, jota sovelletaan 
1 päivästä marraskuuta 2014, mukaan luettuina saman pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdassa 
tarkoitetut erityissäännökset, joita sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2017 ulottuvan siirtymä ­
kauden aikana.  
(2) Palautetaan mieleen, että neuvoston käytäntönä on ponnistella kaikin voimin määräenemmis ­
töllä annettujen säädösten demokraattisen legitiimiyden vahvistamiseksi,FI C 83/338 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
1 jakso  
Säännökset, joita sovelletaan 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä 
aikana  
1 artikla  
Jos 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana neuvoston jäsenet, 
jotka edustavat  
a) vähintään kolmea neljäsosaa siitä väestöstä, tai  
b) vähintään kolmea neljäsosaa siitä jäsenvaltioiden määrästä,  
jota määrävähemmistön muodostaminen edellyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
16 artiklan 4 kohdan ensimmäistä alakohtaa tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
238 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa, vastustavat sitä, että neuvosto antaa säädöksen määräenemmis ­
töllä, neuvosto käy asiasta keskustelun.  
2 artikla  
Käydessään tätä keskustelua neuvosto tekee kaiken voitavansa päästäkseen kohtuullisessa ajassa ja 
estämättä unionin oikeudessa asetettujen pakottavien määräaikojen noudattamista tyydyttävään rat ­
kaisuun 1 artiklassa tarkoitettujen neuvoston jäsenten esiin ottamien kysymysten osalta.  
3 artikla  
Neuvoston puheenjohtaja tekee tätä varten komission avustamana ja neuvoston työjärjestystä nou ­
dattaen tarvittavat aloitteet, joilla helpotetaan laajemman yhteisymmärryksen saavuttamista neuvos ­
tossa. Neuvoston jäsenet avustavat puheenjohtajaa.  
2 jakso  
Säännökset, joita sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2017  
4 artikla  
Jos 1 päivästä huhtikuuta 2017 alkaen neuvoston jäsenet, jotka edustavat  
a) vähintään 55:ttä prosenttia siitä väestöstä, tai  
b) vähintään 55:ttä prosenttia siitä jäsenvaltioiden määrästä,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/339
jota määrävähemmistön muodostaminen edellyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
16 artiklan 4 kohdan ensimmäistä alakohtaa tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
238 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa, vastustavat sitä, että neuvosto antaa säädöksen määräenemmis ­
töllä, neuvosto käy asiasta keskustelun.  
5 artikla  
Käydessään tätä keskustelua neuvosto tekee kaiken voitavansa päästäkseen kohtuullisessa ajassa ja 
estämättä unionin oikeudessa asetettujen pakottavien määräaikojen noudattamista tyydyttävään rat ­
kaisuun 4 artiklassa tarkoitettujen neuvoston jäsenten esiin ottamien kysymysten osalta.  
6 artikla  
Neuvoston puheenjohtaja tekee tätä varten komission avustamana ja neuvoston työjärjestystä nou ­
dattaen tarvittavat aloitteet, joilla helpotetaan laajemman yhteisymmärryksen saavuttamista neuvos ­
tossa. Neuvoston jäsenet avustavat puheenjohtajaa.  
3 jakso  
Voimaantulo  
7 artikla  
Tämä päätös tulee voimaan Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivänä.  
8. Julistus Lissabonin sopimuksen voimaantulon yhteydessä toteutetta- 
vista käytännön toimenpiteistä siltä osin kun on kyse Eurooppa-neuvoston 
ja ulkoasiainneuvoston puheenjohtajuudesta  
Jos Lissabonin sopimus tulee voimaan 1 päivän tammikuuta 2009 jälkeen, konferenssi kehottaa 
neuvoston puolivuotista puheenjohtajuutta tuolloin hoitavan jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia 
sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi valittavaa henkilöä ja unionin ulkoasioiden ja turvalli ­
suuspolitiikan korkeaksi edustajaksi nimitettävää henkilöä toteuttamaan seuraavaa puheenjohtajaval ­
tiota kuullen tarvittavat konkreettiset toimenpiteet, jotta Eurooppa-neuvoston ja ulkoasiainneuvoston 
puheenjohtajuuden siirtyminen hoituu tehokkaasti puheenjohtajuuteen liittyvien materiaalisten ja 
organisatoristen näkökohtien osalta.FI C 83/340 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
9. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 9 kohdasta 
siltä osin kuin on kyse neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevasta 
Eurooppa-neuvoston päätöksestä  
Konferenssi julistaa, että neuvoston olisi aloitettava neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista kos ­
kevan päätöksen täytäntöönpanomenettelyistä tehtävän päätöksen valmistelu välittömästi Lissabonin 
sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja että sen olisi annettava tälle päätökselle poliittinen hyväk ­
syntänsä kuuden kuukauden kuluessa. Luonnos Eurooppa-neuvoston päätökseksi, joka tehdään päi ­
vänä, jona kyseessä oleva sopimus tulee voimaan, on seuraava:  
Luonnos Eurooppa-neuvoston päätökseksi  
neuvoston puheenjohtajuuden hoitamisesta  
1 artikla  
1. Etukäteen määritetyt kolmen jäsenvaltion ryhmät hoitavat 18 kuukauden ajan neuvoston pu ­
heenjohtajuutta ulkoasiain kokoonpanoa lukuun ottamatta. Nämä ryhmät muodostetaan jäsenvalti ­
oiden tasaisen vuorottelun perusteella, ja tällöin otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen erilai ­
suus sekä maantieteellinen tasapaino unionissa.  
2. Kukin ryhmän jäsen toimii vuorollaan kuuden kuukauden ajan kaikkien neuvoston kokoonpa ­
nojen puheenjohtajana ulkoasiain kokoonpanoa lukuun ottamatta. Muut ryhmän jäsenet avustavat puheenjohtajaa tämän kaikissa tehtävissä yhteisen ohjelman mukaisesti. Ryhmän jäsenet voivat kes
­
kenään sopia vaihtoehtoisista järjestelyistä.  
2 artikla  
Yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustaja on jäsenvaltioiden halli ­
tusten pysyvien edustajien komitean puheenjohtaja.  
Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa edustava henkilö on poliittisten ja 
turvallisuusasioiden komitean puheenjohtaja.  
Neuvoston eri kokoonpanojen valmisteluelinten puheenjohtajana toimii kyseessä olevan neuvoston 
kokoonpanon, ulkoasiain kokoonpanoa lukuun ottamatta, puheenjohtajana kulloinkin toimivan ryh ­
män jäsen, jollei 4 artiklan mukaisesti ole toisin päätetty.  
3 artikla  
Yleisten asioiden neuvosto huolehtii yhteistyössä komission kanssa neuvoston eri kokoonpanojen 
työskentelyn johdonmukaisuudesta ja jatkuvuudesta monivuotisten ohjelmien mukaisesti. Puheenjoh ­
tajina toimivat jäsenvaltiot toteuttavat neuvoston pääsihteeristön avustuksella kaikki tarpeelliset toi ­
menpiteet neuvoston työskentelyn järjestämiseksi ja sen sujuvuuden varmistamiseksi.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/341
4 artikla  
Neuvosto tekee päätöksen, jolla säädetään toimenpiteistä tämän päätöksen soveltamiseksi.  
10. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklasta  
Konferenssi katsoo, että kun komissiossa ei enää ole kansalaisia kaikista jäsenvaltioista, tämän olisi 
kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että varmistetaan täysi avoimuus suhteessa kaikkiin jäsenval ­
tioihin. Komission olisi sitä varten oltava tiiviissä yhteydessä kaikkiin jäsenvaltioihin riippumatta siitä, 
onko niiden kansalainen komission jäsenenä, ja kiinnitettävä tässä yhteydessä erityistä huomiota 
tarpeeseen vaihtaa tietoja kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja kuulla niitä.  
Konferenssi katsoo lisäksi, että komission olisi toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet varmis ­
taakseen, että kaikkien jäsenvaltioiden, myös niiden, joiden kansalaista ei ole komission jäsenenä, poliittiset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset olosuhteet otetaan täysimääräisesti huomioon. Näillä toi
­
menpiteillä olisi muun muassa varmistettava se, että näiden jäsenvaltioiden asema otetaan huomioon hyväksymällä asianmukaisia organisatorisia järjestelyjä.  
11. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 
ja 7 kohdasta 
Konferenssi katsoo, että Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto vastaavat perussopimusten 
määräysten mukaisesti yhdessä Euroopan komission puheenjohtajan valintaan johtavan menettelyn 
moitteettomasta toteuttamisesta. Tätä varten Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston edustajat 
järjestävät ennen Eurooppa-neuvoston päätöksen tekemistä tarpeelliset kuulemiset tarkoituksenmu
­
kaisimmaksi katsotulla tavalla. Kuulemisissa keskitytään komission puheenjohtajaksi ehdolla olevien 
taustaan, ja niissä otetaan 17 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti huomioon 
Euroopan parlamentin vaalit. Kuulemisia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan aikanaan tarken ­
taa Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston yhteisellä sopimuksella.  
12. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklasta  
1. Konferenssi julistaa, että Euroopan parlamenttiin otetaan asianmukaisesti yhteyttä valmistelta ­
essa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittämistä, joka tapahtuu 
Lissabonin sopimuksen voimaantulopäivänä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklan ja 
siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti; korkean edustajan toimikausi alkaa 
tuona samana päivänä ja päättyy päivänä, jona tuolloin virassa olevan komission toimikausi päättyy.  
2. Lisäksi konferenssi muistuttaa, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edus ­
taja, jonka toimikausi alkaa marraskuussa 2009 samaan aikaan ja kestää yhtä kauan kuin seuraavan 
komission, nimitetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 ja 18 artiklan määräysten mukai ­
sesti.FI C 83/342 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
13. Julistus yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 
Konferenssi korostaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspoli ­
tiikkaa koskevat määräykset, mukaan lukien unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean 
edustajan toimen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen, eivät vaikuta jäsenvaltioiden nykyi ­
seen vastuuseen muotoilla ja harjoittaa omaa ulkopolitiikkaansa eikä niiden kansalliseen edustukseen 
kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.  
Konferenssi palauttaa myös mieleen, että yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat mää ­
räykset eivät vaikuta jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen.  
Se painottaa, että Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita sitovat edelleen Yhdistyneiden Kansakuntien 
peruskirjan määräykset sekä erityisesti turvallisuusneuvoston ja sen jäsenvaltioiden ensisijainen vastuu 
kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä.  
14. Julistus yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityissääntöjen ja 
-menettelyjen lisäksi konferenssi korostaa, että yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat mää ­
räykset, mukaan lukien ne, jotka koskevat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa 
edustajaa ja ulkosuhdehallintoa, eivät vaikuta minkään jäsenvaltion nykyiseen oikeusperustaan, vas ­
tuuseen tai toimivaltaan, joka liittyy sen ulkopolitiikan muotoiluun ja harjoittamiseen, sen kansalli ­
seen ulkosuhdehallintoon, suhteisiin kolmansiin maihin tai jäsenyyteen kansainvälisissä järjestöissä, mukaan lukien jäsenvaltion jäsenyys Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa.  
Konferenssi toteaa myös, että yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevilla määräyksillä ei anneta 
komissiolle uutta toimivaltaa tehdä aloitteita päätöksiksi eikä laajenneta Euroopan parlamentilla olevaa asemaa. 
Konferenssi muistuttaa myös, että yhteistä eurooppalaista turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kos
­
kevat määräykset eivät vaikuta jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen.  
15. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklasta  
Konferenssi julistaa, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvos ­
ton pääsihteerin, komission ja jäsenvaltioiden olisi aloitettava Euroopan ulkosuhdehallinnon perus ­
tamista koskevat valmistelut heti, kun Lissabonin sopimus on allekirjoitettu.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/343
16. Julistus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 55 artiklan 2 koh- 
dasta  
Konferenssi katsoo, että mahdollisuus kääntää perussopimukset 55 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille 
kielille edistää 3 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettua tavoitetta kunnioittaa unionin 
kulttuurien ja kielten rikkautta ja monimuotoisuutta. Konferenssi vahvistaa tässä yhteydessä, että 
unioni pitää arvossa Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja kiinnittää edelleen erityistä huomiota 
näihin ja muihin kieliin.  
Konferenssi suosittaa, että ne jäsenvaltiot, jotka haluavat käyttää 55 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua 
mahdollisuutta, ilmoittavat neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa Lissabonin sopimuksen allekir ­
joittamisesta sen yhden tai useamman kielen, jolle perussopimukset käännetään.  
17. Julistus Euroopan unionin oikeuden ensisijaisuudesta  
Konferenssi muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mu ­
kaan perussopimukset ja unionin niiden nojalla antama lainsäädäntö ovat ensisijaisia jäsenvaltioiden oikeuteen nähden mainitussa oikeuskäytännössä määriteltyjen edellytysten mukaisesti.  
Lisäksi konferenssi on päättänyt liittää tähän päätösasiakirjaan neuvoston oikeudellisen yksikön tätä 
ensisijaisuutta koskevan lausunnon sellaisena kuin se on asiakirjassa 11197/07 (JUR 260):  
”Neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto, 
annettu 22 päivänä kesäkuuta 2007,  
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että EY-oikeuden ensisijaisuus on yhteisön 
oikeuden keskeinen periaate. Tuomioistuimen mukaan tämä periaate kuuluu luonnostaan Euroopan yhteisön 
erityisluonteeseen. Tämän vakiintuneen oikeuskäytännön ensimmäistä tuomiota (Costa vastaan ENEL, 
15.7.1964, asia 6/64  (
 1 ) annettaessa perustamissopimuksessa ei ollut mainintaa ensisijaisuudesta. Näin on 
yhä edelleen. Se seikka, että ensisijaisuuden periaatetta ei sisällytetä tulevaan sopimukseen, ei millään tavoin 
muuta sitä, että periaate on olemassa, eikä vaikuta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen olemassa olevaan 
oikeuskäytäntöön.  
___________  
( 1 ) ’Tästä (…) seuraa, että perustamissopimukseen, joka on itsenäinen oikeuslähde, perustuvaa oikeutta vastaan ei voida sen erityise n 
ja alkuperäisen luonteen vuoksi vedota tuomioistuimessa minkään kansallisen oikeuden sääntöjen perusteella, koska muutoin 
perustamissopimuksen nojalla annettu lainsäädäntö menettää yhteisöä koskevan luonteensa ja itse yhteisön oikeudellinen perusta 
saatetaan kyseenalaiseksi. ’” 
18. Julistus toimivallan jaosta  
Konferenssi korostaa, että Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toimin ­
nasta tehdyssä sopimuksessa määrätyn unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen toimivallan jaon mu ­
kaisesti toimivalta, jota perussopimuksissa ei ole annettu unionille, kuuluu jäsenvaltioille.FI C 83/344 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Kun perussopimuksissa annetaan unionille jäsenvaltioiden kanssa jaettu toimivalta tietyllä alalla, 
jäsenvaltiot käyttävät toimivaltaansa siltä osin kuin unioni ei käytä omaansa tai on päättänyt lakata 
käyttämästä sitä. Viimeksi mainittu tilanne voi syntyä, kun unionin toimivaltaiset toimielimet päät ­
tävät kumota lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen, erityisesti turvatakseen paremmin tois ­
sijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen jatkuvan noudattamisen. Neuvosto voi pyytää yhden tai useam ­
man jäsenensä (jäsenvaltion edustajan) aloitteesta ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen 241 artiklan mukaisesti komissiota tekemään ehdotuksia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn 
säädöksen kumoamiseksi. Konferenssi on tyytyväinen komission ilmoitukseen, jonka mukaan se 
kiinnittää erityistä huomiota tällaisiin pyyntöihin.  
Hallitustenvälisessä konferenssissa kokoontuvat jäsenvaltioiden hallitusten edustajat voivat Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 2–5 kohdassa määrätyn tavanomaisen tarkistusmenettelyn 
mukaisesti niin ikään päättää muuttaa perussopimuksia joko lisätäkseen tai vähentääkseen mainituissa perussopimuksissa unionille annettua toimivaltaa.  
19. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artik- 
lasta 
Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että osana yleistä pyrkimystään poistaa eriarvoisuutta naisten ja 
miesten väliltä unioni pitää tavoitteenaan eri politiikoissaan torjua kaikenlaista perheväkivaltaa. Se on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tällaisten rikos
­
ten estämiseksi ja niistä rankaisemiseksi sekä niiden uhrien tukemiseksi ja suojelemiseksi.  
20. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artik- 
lasta 
Konferenssi julistaa, että aina kun 16 artiklan nojalla annettavat henkilötietojen suojaa koskevat 
säännöt voivat vaikuttaa suoraan kansalliseen turvallisuuteen, tämä seikka on otettava asianmukaisesti 
huomioon. Se muistuttaa, että tällä hetkellä sovellettavassa lainsäädännössä (katso erityisesti direktiivi 
95/46/EY) on asiaa koskevia erityisiä poikkeuksia.  
21. Julistus henkilötietojen suojasta rikosoikeuden alalla tehtävän oikeu- 
dellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön aloilla  
Konferenssi tunnustaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan mukaiset 
erityissäännöt henkilötietojen suojasta ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta saattavat osoittautua 
tarpeellisiksi rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön aloilla näiden 
alojen erityisluonteen vuoksi.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/345
22. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 48 ja 
79 artiklasta  
Konferenssi katsoo, että jos ehdotus 79 artiklan 2 kohtaan perustuvaksi säädökseksi vaikuttaisi 
jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän tärkeisiin näkökohtiin, sen soveltamisala, kustannukset tai ra ­
hoitusrakenne mukaan luettuina, taikka vaikuttaisi 48 artiklan toisessa alakohdassa mainitulla tavoin 
järjestelmän rahoituksen tasapainoon, tämän jäsenvaltion edut otetaan asianmukaisesti huomioon.  
23. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 48 artik- 
lan toisesta kohdasta  
Konferenssi muistuttaa, että tässä tapauksessa Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa yhteisymmärryk ­
sessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.  
24. Julistus Euroopan unionin oikeushenkilöllisyydestä  
Konferenssi vahvistaa, että Euroopan unionin oikeushenkilöllisyys ei millään tavoin anna unionille 
oikeutta antaa lainsäädäntöä tai toimia jäsenvaltioiden perussopimuksissa sille antaman toimivallan 
ulkopuolella. 
25. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 
215 artiklasta  
Konferenssi muistuttaa, että perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittaminen edellyttää erityisesti 
riittävän huomion kiinnittämistä siihen, että luonnollisten henkilöiden tai kyseisten yhteisöjen oike ­
utta lailla säädettyihin oikeusturvan takeisiin suojellaan ja kunnioitetaan. Tätä varten ja jotta taataan 
rajoittavien toimenpiteiden soveltamisesta luonnolliseen henkilöön tai yhteisöön tehtyjen päätösten 
tiukka tuomioistuinvalvonta, näillä päätöksillä on oltava selkeät ja erilliset arviointiperusteet. Näiden 
arviointiperusteiden olisi vastattava kunkin rajoittavan toimenpiteen erityispiirteitä.  
26. Julistus tilanteesta, jossa jokin jäsenvaltio ei osallistu Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osastoon 
perustuvaan toimenpiteeseen  
Konferenssi julistaa, että kun jokin jäsenvaltio päättää olla osallistumatta Euroopan unionin toimin ­
nasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osastoon perustuvaan toimenpiteeseen, neuvosto käy 
perusteellisen keskustelun niistä seurauksista ja vaikutuksista, joita tämän jäsenvaltion osallistumat ­
tomuudesta kyseiseen toimenpiteeseen voi aiheutua.  
Lisäksi mikä tahansa jäsenvaltio voi kehottaa komissiota tutkimaan tilannetta Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklan perusteella.  
Edellä olevat kohdat eivät estä jäsenvaltioita saattamasta asiaa Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi.FI C 83/346 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
27. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 artik- 
lan 1 kohdan toisesta alakohdasta  
Konferenssi katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 artiklan 1 kohdan 
toisessa alakohdassa tarkoitetussa asetuksessa olisi otettava huomioon rikostutkinnan aloittamista 
koskevat kansalliset säännöt ja käytännöt.  
28. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 98 artik- 
lasta 
Konferenssi toteaa, että 98 artiklan määräyksiä on sovellettava nykyisen käytännön mukaisesti. 
Ilmaisua ”toimenpiteitä Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi, jos toimenpiteet 
ovat tarpeen tietyille Saksan liittotasavallan alueille, joihin jako on vaikuttanut” on tulkittava Euroo ­
pan unionin tuomioistuimen olemassa olevan oikeuskäytännön mukaisesti.  
29. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
107 artiklan 2 kohdan c alakohdasta  
Konferenssi toteaa, että 107 artiklan 2 kohdan c alakohtaa on tulkittava Euroopan unionin tuomiois ­
tuimen olemassa olevan oikeuskäytännön mukaisesti siltä osin kuin on kyse näiden määräysten 
sovellettavuudesta niille tietyille Saksan liittotasavallan alueille myönnettyihin tukiin, joihin Saksan 
aikaisempi jako on vaikuttanut.  
30. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
126 artiklasta  
Konferenssi vahvistaa 126 artiklan osalta, että unionin ja jäsenvaltioiden talous- ja finanssipolitiikan 
on perustuttava kasvupotentiaalin parantamiseen ja julkisen talouden terveen rahoitusaseman varmis ­
tamiseen. Vakaus- ja kasvusopimus on näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä väline.  
Konferenssi vahvistaa pitävänsä kiinni vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvistä määräyksistä, jotka 
ovat kehys, jonka puitteissa jäsenvaltioiden finanssipolitiikkoja on sovitettava yhteen.  
Konferenssi vahvistaa, että sääntöihin perustuva järjestelmä on paras tae siitä, että sitoumuksia 
noudatetaan ja että kaikkia jäsenvaltioita kohdellaan tasavertaisesti.  
Näissä puitteissa konferenssi vahvistaa myös sitoutumisensa Lissabonin strategian tavoitteisiin: työ ­
paikkojen luomiseen, rakenneuudistuksiin ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.  
Unioni pyrkii saavuttamaan tasapainoisen talouskasvun ja hintavakauden. Talous- ja finanssipolitii ­
koille on tämän vuoksi asetettava oikeat painopisteet, joiden tavoitteina ovat talousuudistukset, 
innovaatiot, kilpailukyky sekä yksityisten investointien ja kulutuksen lisääminen heikon talouskasvun 
aikana. Tämän olisi ilmettävä kansallisella ja unionin tasolla tehtävissä talousarviopäätöksissä erityisestiFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/347
perussopimusten ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista kurinalaista budjettipolitiikkaa noudattaen 
tehtävinä julkisen talouden tulojen ja menojen rakenteen uudistuksina.  
Jäsenvaltioilla on edessään talousarvioon ja talouteen liittyviä haasteita, joissa korostuu terveen finans ­
sipolitiikan merkitys koko suhdannekierron ajan.  
Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti käytettävä taloudellisen elpymi ­
sen kausia vahvistaakseen julkista talouttaan ja parantaakseen rahoitusasemaansa. Tavoitteena on 
hyvän suhdanteen aikana saavuttaa asteittain talouden ylijäämä, mikä antaa tarpeellista liikkumavaraa 
sopeutua talouden laskusuhdanteisiin ja myötävaikuttaa siten julkisen talouden kestävyyteen pitkällä 
aikavälillä.  
Jäsenvaltiot odottavat kiinnostuneina komission mahdollisia ehdotuksia ja jäsenvaltioiden uusia esi ­
tyksiä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamiseksi ja selkeyttämiseksi. Jäsenvaltiot 
toteuttavat kaikki tarpeelliset toimenpiteet talouksiensa kasvupotentiaalin parantamiseksi. Tätä tavoi ­
tetta voitaisiin tukea talouspolitiikan aiempaa paremmalla yhteensovittamisella. Tämä julistus ei ra ­
joita vakaus- ja kasvusopimuksesta tulevaisuudessa käytävää keskustelua.  
31. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
156 artiklasta  
Konferenssi vahvistaa, että 156 artiklassa mainitut politiikat kuuluvat keskeisiltä osiltaan jäsenvalti ­
oiden toimivaltaan. Unionin tasolla tämän artiklan mukaisesti toteutettavat edistämis- ja yhteenso ­
vittamistoimenpiteet ovat luonteeltaan täydentäviä. Niiden tarkoituksena on jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostaminen eikä kansallisten järjestelmien yhdenmukaistaminen. Ne eivät vaikuta kus
­
sakin jäsenvaltiossa työmarkkinaosapuolten vastuun osalta olemassa oleviin takeisiin ja käytäntöihin.  
Tämä julistus ei rajoita unionille toimivallan antavien perussopimusten määräysten, myös sosiaalialaa 
koskevien, soveltamista.  
32. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
168 artiklan 4 kohdan c alakohdasta  
Konferenssi julistaa, että 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan soveltamiseksi toteutettavissa toimen ­
piteissä on otettava huomioon yhteiset turvallisuuskysymykset ja että niiden tavoitteena on oltava 
korkeiden laatu- ja turvallisuusvaatimusten asettaminen silloin, kun sisämarkkinoihin vaikuttavat 
kansalliset vaatimukset muuten estäisivät ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun.FI C 83/348 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
33. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
174 artiklasta  
Konferenssi katsoo, että 174 artiklassa tarkoitetuilla saaristoalueilla voidaan tarkoittaa myös koko ­
naisia saarivaltioita edellyttäen, että tarvittavat edellytykset täyttyvät.  
34. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
179 artiklasta  
Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että unionin toiminnassa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen 
alalla otetaan asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen peruslinjat ja -valinnat.  
35. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
194 artiklasta  
Konferenssi katsoo, että 194 artikla ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen toteuttaa tarvittavat toimen ­
piteet varmistaakseen energiahuoltonsa 347 artiklassa määrätyin edellytyksin.  
36. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
218 artiklasta siltä osin kuin on kyse vapauden, turvallisuuden ja oikeuden 
aluetta koskevien kansainvälisten sopimusten neuvottelemisesta ja tekemi- 
sestä jäsenvaltioiden toimesta  
Konferenssi vahvistaa, että jäsenvaltioilla on oikeus neuvotella ja tehdä kolmannen osan V osaston 3, 
4 ja 5 luvun piiriin kuuluvia aloja koskevia sopimuksia kolmansien maiden tai kansainvälisten 
järjestöjen kanssa, sikäli kuin nämä sopimukset ovat unionin oikeuden mukaisia.  
37. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
222 artiklasta  
Mitä 222 artiklassa määrätään, ei vaikuta jäsenvaltion oikeuteen valita tarkoituksenmukaisimmat 
keinot täyttääkseen yhteisvastuuta koskevan velvoitteensa sellaista jäsenvaltiota kohtaan, joka on 
joutunut terrori-iskun taikka luonnonmullistuksen tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden koh ­
teeksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden toimenpiteiden toteuttamista, jotka unioni on hyväk ­
synyt täyttääkseen yhteisvastuuta koskevan velvoitteensa tätä jäsenvaltiota kohtaan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/349
38. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
252 artiklasta unionin tuomioistuimen julkisasiamiesten määrän osalta 
Konferenssi julistaa, että jos unionin tuomioistuin pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 252 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti julkisasiamiesten määrän lisäämistä kol ­
mella (yhdeksitoista kahdeksan sijaan), neuvosto hyväksyy tällaisen lisäyksen yksimielisesti.  
Tässä tapauksessa konferenssi sopii siitä, että Puola saa pysyvän julkisasiamiehen, jollainen Saksalla, 
Ranskalla, Italialla, Espanjalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla jo on, eikä se enää osallistu vuorot ­
telujärjestelmään; lisäksi voimassa oleva vuorottelujärjestelmä koskee kolmen sijasta viittä julkisasia ­
miestä.  
39. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
290 artiklasta  
Konferenssi panee merkille, että komissio aikoo vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti jatkaa jäsen ­
valtioiden nimeämien asiantuntijoiden kuulemista valmistellessaan sellaisia rahoituspalvelualaa kos ­
kevia säädöksiä, jotka annetaan säädösvallan siirron nojalla.  
40. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
329 artiklasta  
Konferenssi julistaa, että jäsenvaltioiden esittäessä tiiviimmän yhteistyön aloittamista koskevan pyyn ­
nön ne voivat ilmoittaa, aikovatko ne jo siinä vaiheessa soveltaa 333 artiklaa, jossa määrätään 
määräenemmistöpäätöksenteon laajentamisesta, vai käyttää tavallista lainsäätämisjärjestystä.  
41. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
352 artiklasta  
Konferenssi julistaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan 1 kohdassa 
olevalla viittauksella unionin tavoitteisiin tarkoitetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
3 artiklan 2 ja 3 kohdassa esitettyjä tavoitteita sekä mainitun sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa 
esitettyjä tavoitteita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan mukaisen 
ulkoisen toiminnan osalta. On siis poissuljettu, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen 352 artiklaan perustuvalla toiminnalla voitaisiin pyrkiä ainoastaan Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa esitettyihin tavoitteisiin. Tässä yhteydessä konferenssi panee mer ­
kille, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisen ulko- ja 
turvallisuuspolitiikan alalla ei voida antaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä.FI C 83/350 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
42. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
352 artiklasta  
Konferenssi korostaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklaa, joka on 
annetun toimivallan periaatteelle perustuvan institutionaalisen järjestelmän oleellinen osa, ei Euroo ­
pan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti voida käyttää perustana unio ­
nin valtuuksien laajentamiseksi ulottumaan perussopimusten kaikista määräyksistä ja erityisesti unio ­
nin tehtäviä ja toimintaa säätelevistä määräyksistä ilmenevien yleisten puitteiden ulkopuolelle. Tätä 
artiklaa ei missään tapauksessa voida käyttää perustana sellaisten määräysten hyväksymiselle, joiden vaikutuksena olisi perussopimusten muuttaminen noudattamatta niissä tätä tarkoitusta varten mää
­
rättyä menettelyä.  
43. Julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
355 artiklan 6 kohdasta 
Korkeat sopimuspuolet sopivat, että Eurooppa-neuvosto tekee 355 artiklan 6 kohdan soveltamiseksi 
päätöksen, joka johtaa Mayotten aseman muuttamiseen Euroopan unioniin nähden siten, että tästä alueesta tulee 355 artiklan 1 kohdassa ja 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin kuuluva, 
kun Ranskan viranomaiset ilmoittavat Eurooppa-neuvostolle ja komissiolle, että saaren sisäisen ase
­
man meneillään oleva kehittäminen sallii tämän.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/351
B. PERUSSOPIMUKSIIN LIITETTYJÄ PÖYTÄKIRJOJA KOSKEVAT JULIS- 
TUKSET 
44. Julistus osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännös- 
töstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklasta  
Konferenssi toteaa, että jos jäsenvaltio on ilmoittanut osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schen ­
genin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ettei se halua osallistua 
johonkin ehdotukseen tai aloitteeseen, tämä ilmoitus voidaan peruuttaa milloin hyvänsä ennen asian ­
omaisen Schengenin säännöstöön perustuvan toimenpiteen hyväksymistä.  
45. Julistus osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännös- 
töstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdasta  
Konferenssi julistaa, että kun Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti ilmoittaa neuvostolle aikomukses ­
taan olla osallistumatta toimenpiteeseen, joka perustuu Schengenin säännöstön osaan, johon se 
muutoin osallistuu, neuvosto käy perusteellisen keskustelun seurauksista, joita voi aiheutua siitä, 
että tämä jäsenvaltio ei osallistu kyseiseen toimenpiteeseen. Neuvoston käymässä keskustelussa olisi otettava huomioon komission antamat tiedot ehdotuksen ja Schengenin säännöstön välisestä suh
­
teesta.  
46. Julistus osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännös- 
töstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan 3 kohdasta  
Konferenssi palauttaa mieleen, että jos neuvosto ei tee päätöstä ensimmäisen asiasisältöä koskevan 
keskustelun jälkeen, komissio voi tehdä muutetun ehdotuksen neuvostossa neljän kuukauden kulu ­
essa tapahtuvaa asiasisällön uudelleen tarkastelua varten.  
47. Julistus osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännös- 
töstä tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan 3, 4 ja 5 kohdasta  
Konferenssi toteaa, että osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytä ­
kirjan 5 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä määriteltävissä edellytyksissä voidaan 
todeta, että kyseisen jäsenvaltion on vastattava niistä mahdollisista välittömistä rahoitusvaikutuksista, 
jotka väistämättä aiheutuvat siitä, ettei se enää osallistu mainitun pöytäkirjan 4 artiklan perusteella 
tehdyssä neuvoston päätöksessä tarkoitetun säännöstön tai sen osan soveltamiseen.FI C 83/352 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
48. Julistus Tanskan asemaa koskevasta pöytäkirjasta  
Konferenssi panee merkille, että kun kyseessä on säädös, jonka neuvosto antaa yksin tai yhdessä 
Euroopan parlamentin kanssa ja joka sisältää säännöksiä, joita sovelletaan Tanskaan, sekä sellaisia 
säännöksiä, joita ei sovelleta Tanskaan, koska niiden oikeusperustaan sovelletaan Tanskan asemasta 
tehdyn pöytäkirjan I osaa, Tanska julistaa, ettei se käytä äänioikeuttaan estääkseen sellaisten sään ­
nösten hyväksymisen, joita ei sovelleta Tanskaan.  
Konferenssi panee lisäksi merkille, että Tanska ilmoittaa konferenssin 222 artiklasta antaman julis ­
tuksen perusteella, että sen osallistumisessa 222 artiklan nojalla hyväksyttyyn toimiin tai säädökseen noudatetaan Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan I ja II osaa.  
49. Julistus Italiasta  
Konferenssi panee merkille, että Euroopan talousyhteisön perustamissopimukseen, sellaisena kuin se 
on Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella muutettuna, vuonna 1957 liitetyssä pöytäkirjassa Ita
­
liasta todettiin, että:  
”KORKEAT SOPIMUSPUOLET,  
JOTKA HALUAVAT ratkaista eräät Italiaa koskevat erityisongelmat;  
OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään tähän sopimukseen:  
YHTEISÖN JÄSENVALTIOT, 
KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA siihen, että Italian hallitus on sitoutunut toteuttamaan talouskasvua 
koskevan kymmenvuotisohjelman, jonka tarkoituksena on Italian talouselämän rakenteellisen epätasa ­
painon korjaaminen erityisesti kehittämällä maan heikoimmin kehittyneiden eteläisten alueiden ja 
saaristoalueiden perusrakennetta sekä luomalla uusia työpaikkoja työttömyyden poistamiseksi,  
PALAUTTAVAT MIELEEN, että kansainväliset yhteistyöjärjestöt, joiden jäseniä jäsenvaltiotkin ovat, 
ovat ottaneet huomioon Italian hallituksen ohjelman periaatteet ja tavoitteet ja hyväksyneet ne,  
TUNNUSTAVAT, että Italian hallituksen ohjelman tavoitteiden toteutuminen on niiden yhteisen edun 
mukaista,  
SOPIVAT Italian hallituksen auttamiseksi tämän tehtävän toteuttamisessa suosittelevansa yhteisön 
toimielimille, että ne ottavat käyttöön kaikki tässä sopimuksessa määrätyt keinot ja menettelyt 
varsinkin käyttämällä aiheellisella tavalla Euroopan investointipankin ja Euroopan sosiaalirahaston 
varoja,FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/353
OVAT SITÄ MIELTÄ, että yhteisön toimielinten on tätä sopimusta soveltaessaan otettava huomioon 
Italian hallituksen lähivuosina jatkuvat ponnistelut sekä tarve välttää sellaisten vaarallisten jännitteiden 
syntymistä erityisesti maksutaseessa tai työllisyystilanteessa, jotka saattaisivat vaarantaa tämän sopi ­
muksen soveltamisen Italiassa,  
TUNNUSTAVAT erityisesti, että 109 h ja 109 i artiklaa sovellettaessa on huolehdittava siitä, että 
Italian hallitukselta pyydetyt toimenpiteet turvaavat sen talouskasvua ja väestön elintason nostamista 
edistävän ohjelman toteuttamisen.”  
50. Julistus siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan 10 artiklasta  
Konferenssi kehottaa Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota kutakin oman toimivaltansa 
mukaisesti pyrkimään kaikin voimin siihen, että siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten muuttamista tai korvaamista koskevat säädökset annetaan asi
­
anmukaisissa tapauksissa ja siinä määrin kuin se on mahdollista kyseisen pöytäkirjan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa viiden vuoden määräajassa.FI C 83/354 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
C. JÄSENVALTIOIDEN JULISTUKSET  
51. Belgian kuningaskunnan julistus kansallisista parlamenteista  
Belgia toteaa, että Belgian perustuslain nojalla sekä edustajainhuone (Chambre des Représentants) ja 
liittovaltion parlamentin ylähuone (Sénat du Parlement fédéral) että kieliyhteisöjen ja alueiden parla ­
mentaariset edustajakokoukset toimivat unionin kulloinkin käyttämän toimivallan mukaisesti joko 
kansallisen parlamenttijärjestelmän osina tai kansallisen parlamentin kamareina.  
52. Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, 
Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan. Italian tasavallan, Kyprok- 
sen tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Unka- 
rin tasavallan, Maltan tasavallan, Itävallan tasavallan, Portugalin tasavallan, 
Romanian, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan julistus Euroopan 
unionin tunnuksista  
Belgia, Bulgaria, Saksa, Kreikka, Espanja, Italia, Kypros, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Itävalta, 
Portugal, Romania, Slovenia ja Slovakia julistavat, että lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista 
kultaisen tähden muodostama ympyrä, hymni ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta, tunnuslause ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”, euro unionin rahana sekä Eurooppa-päivä 
yhdeksäntenä päivänä toukokuuta ovat niille edelleen Euroopan unionin kansalaisten yhteenkuu
­
luvuuden ja heillä unioniin olevan siteen tunnuksia.  
53. Tšekin tasavallan julistus Euroopan unionin perusoikeuskirjasta  
1. Tšekin tasavalta muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan määräykset koskevat 
Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä toissijaisuusperiaatteen sekä Euroopan unionin ja sen jäsen ­
valtioiden välisen toimivallanjaon mukaisesti, sellaisena kuin se on vahvistettu uudelleen toimivallan 
jaosta annetussa julistuksessa (nro 18). Tšekin tasavalta korostaa, että perusoikeuskirjan määräykset 
koskevat jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne panevat täytäntöön unionin oikeutta, eivät silloin, 
kun ne hyväksyvät ja panevat täytäntöön kansallista lainsäädäntöä unionin oikeudesta riippumatta.  
2. Tšekin tasavalta painottaa myös, ettei perusoikeuskirjalla laajenneta unionin oikeuden sovelta ­
misalaa eikä luoda unionille uutta toimivaltaa. Sillä ei supisteta kansallisen lainsäädännön soveltamis ­
alaa eikä rajoiteta kansallisten viranomaisten nykyistä toimivaltaa tällä alalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/355
3. Tšekin tasavalta korostaa, että siltä osin kuin perusoikeuskirjassa tunnustetaan perusoikeudet ja 
periaatteet sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä, näitä perus ­
oikeuksia ja periaatteita on tulkittava yhdenmukaisesti mainitun perinteen kanssa.  
4. Lisäksi Tšekin tasavalta painottaa, ettei mitään perusoikeuskirjan määräystä saa tulkita siten, että 
se rajoittaisi tai loukkaisi niitä ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, jotka sen asianomaisella soveltamis ­
alalla tunnustetaan unionin oikeudessa ja niissä kansainvälisissä yleissopimuksissa, joiden osapuolina 
unioni tai kaikki jäsenvaltiot ovat, ja erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi 
tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa, sekä jäsenvaltioiden valtiosäännöissä.  
54. Saksan liittotasavallan, Irlannin, Unkarin tasavallan, Itävallan tasa 
vallan ja Ruotsin kuningaskunnan julistus  
Saksa, Irlanti, Unkari, Itävalta ja Ruotsi toteavat, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamis ­
sopimuksen keskeisiä määräyksiä ei ole merkittävästi muutettu mainitun perustamissopimuksen tul ­
tua voimaan ja että ne on saatettava ajan tasalle. Ne kannattavat näin ollen ajatusta jäsenvaltioiden 
hallitusten edustajien konferenssista, joka olisi kutsuttava koolle mahdollisimman pian.  
55. Espanjan kuningaskunnan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin 
yhdistyneen kuningaskunnan julistus  
Perussopimuksia sovelletaan Gibraltariin Euroopassa sijaitsevana alueena, jonka suhteista ulkovaltoi ­
hin huolehtii jäsenvaltio. Tämä ei aiheuta muutoksia asianomaisten jäsenvaltioiden asemaan.  
56. Irlannin julistus Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta 
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan 
3 artiklasta  
Irlanti vahvistaa olevansa sitoutunut unioniin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena, jolla 
kunnioitetaan perusoikeuksia sekä jäsenvaltioiden eri oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä, ja jonka sisällä kansalaisille tarjotaan korkea turvallisuuden taso.  
Tämän johdosta Irlanti ilmoittaa, että sen vakaana aikomuksena on käyttää Yhdistyneen kuningas
­
kunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaista oikeuttaan osallistua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolman
­
nen osan V osastoon perustuvien toimenpiteiden hyväksymiseen niin suuressa määrin kuin se on mahdollista.
 
Irlanti osallistuu mahdollisimman suuressa määrin erityisesti poliisiyhteistyön alan toimenpiteisiin.FI C 83/356 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Lisäksi Irlanti palauttaa mieleen, että pöytäkirjan 8 artiklan mukaisesti se voi ilmoittaa kirjallisesti 
neuvostolle, ettei se enää halua, että tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan siihen. Irlanti aikoo 
tarkastella näiden määräysten toimintaa kolmen vuoden kuluessa Lissabonin sopimuksen voimaan ­
tulosta.  
57. Italian tasavallan julistus Euroopan parlamentin kokoonpanosta  
Italia toteaa, että Euroopan parlamentti koostuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 
ja 14 artiklan unionin kansalaisten edustajista, ja kansalaisten edustus on alenevasti suhteellinen.  
Italia toteaa myös, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 9 artiklan ja Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan nojalla unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin 
jäsenvaltion kansalaisuus.  
Tämän johdosta Italia katsoo, että Eurooppa-neuvoston Euroopan parlamentin aloitteesta ja sen 
hyväksynnän saatuaan tekemissä päätöksissä, joilla vahvistetaan Euroopan parlamentin kokoonpano, 
on kunnioitettava 14 artiklan toisen kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja periaatteita, 
sanotun kuitenkaan vaikuttamatta vaalikautta 2009–2014 koskevaan päätökseen.  
58. Latvian tasavallan, Unkarin tasavallan ja Maltan tasavallan julistus 
yhteisen rahan nimen kirjoitusasusta perussopimuksissa  
Vaikuttamatta perussopimuksissa tarkoitetun, seteleissä ja metallirahoissa käytettävän Euroopan unio ­
nin yhteisen rahan yhdenmukaiseen kirjoitusasuun Latvia, Unkari ja Malta julistavat, että yhteisen 
rahan nimen kirjoitusasu, sen perussopimusten latvian-, unkarin- ja maltankielisessä tekstissä käytetyt 
johdokset mukaan lukien, ei vaikuta latvian, unkarin ja maltan kielen voimassa oleviin nykyisiin 
sääntöihin.  
59. Alankomaiden kuningaskunnan julistus Euroopan unionin toimin- 
nasta tehdyn sopimuksen 312 artiklasta  
Alankomaiden kuningaskunta hyväksyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
312 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun päätöksen sen jälkeen, kun mainitun sopi ­
muksen 311 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetun päätöksen tarkistus on antanut Alankomaille 
tyydyttävän ratkaisun sen liialliseen negatiiviseen nettomaksuasemaan unionin talousarvioon nähden.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/357
60. Alankomaiden kuningaskunnan julistus Euroopan unionin toimin- 
nasta tehdyn sopimuksen 355 artiklasta 
Alankomaiden kuningaskunta ilmoittaa, että 355 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu aloite sellaisen 
päätöksen tekemiseksi, jolla muutetaan Alankomaiden Antillien ja/tai Aruban asemaa unioniin näh ­
den, tehdään ainoastaan Alankomaiden kuningaskunnan valtiosäännön mukaisesti tehdyn päätöksen 
perusteella.  
61. Puolan tasavallan julistus Euroopan unionin perusoikeuskirjasta  
Perusoikeuskirja ei vaikuta millään tavoin jäsenvaltioiden oikeuteen antaa lainsäädäntöä julkisen 
moraalin, perheoikeuden, ihmisarvon suojaamisen sekä henkilöiden fyysisen ja moraalisen koskemat ­
tomuuden kunnioittamisen alalla.  
62. Puolan tasavallan julistus perusoikeuskirjan soveltamisesta Puolaan ja 
Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tehdystä pöytäkirjasta  
Puolan tasavalta julistaa, että ottaen huomioon yhteiskunnallisen solidaarisuusliikkeen ( Solidarno ść) 
perinteet ja sen merkittävän aseman sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien edistäjänä se kunnioittaa täysimääräisesti unionin oikeudessa vahvistettuja sosiaalisia oikeuksia ja työtekijöiden 
oikeuksia ja erityisesti niitä, jotka on vahvistettu uudelleen Euroopan unionin perusoikeuskirjan IV 
osastossa. 
63. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan 
julistus kansalaisten määritelmästä  
Perussopimusten ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen sekä näistä sopimuksista 
johdettujen säädösten tai säädösten, jotka pysyvät näiden sopimusten mukaisesti voimassa, osalta 
Yhdistynyt kuningaskunta antaa uudelleen 31 päivänä joulukuuta 1982 antamansa julistuksen kan
­
salaisten määritelmästä kuitenkin niin, että ilmaisun ”British Dependent Territories Citizens” on kuitenkin ymmärrettävä tarkoittavan ilmaisua ”British overseas territories citizens”.  
64. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan 
julistus äänioikeudesta Euroopan parlamentin vaaleissa
 
Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille, ettei Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 
eikä perussopimusten muiden määräysten tarkoituksena ole muuttaa äänioikeuden perustaa Euroopan 
parlamentin vaaleissa.FI C 83/358 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
65. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan 
julistus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 artiklasta  
Yhdistynyt kuningaskunta tukee täysimääräisesti tiukkoja toimia sellaisten taloudellisten seuraamusten 
käyttöönottamiseksi, joiden tarkoituksena on ehkäistä ja torjua terrorismia ja siihen liittyvää toimin ­
taa. Siksi Yhdistynyt kuningaskunta julistaa aikovansa käyttää Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlan ­
nin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mu ­
kaista oikeuttaan osallistua kaikkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 artiklan 
nojalla tehtävien ehdotusten hyväksymiseen.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/359

VASTAAVUUSTAULUKOT  (*) 
Euroopan unionista tehty sopimus  
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
I OSASTO – YHTEISET MÄÄRÄYKSET  I OSASTO – YHTEISET MÄÄRÄYKSET  
1 artikla  1 artikla  
2 artikla  
2 artikla  3 artikla  
3 artikla (kumottu) (  1 ) 
4 artikla  
5 artikla (  2 ) 
4 artikla (kumottu) (  3 ) 
5 artikla (kumottu) (  4 ) 
6 artikla  6 artikla  
7 artikla  7 artikla  
8 artikla  
II OSASTO – MÄÄRÄYKSET EUROOPAN 
TALOUSYHTEISÖN PERUSTAMISSOPIMUK ­
SEN MUUTTAMISESTA EUROOPAN YHTEI ­
SÖN PERUSTAMISEKSI  II OSASTO – MÄÄRÄYKSET DEMOKRATIAN PERIAATTEISTA  
8 artikla (kumottu) (
 5 ) 9 artikla  
10 artikla (  6 ) 
( 1 ) Korvattu asiasisällön osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT- 
sopimus”, 7 artiklalla sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEU-sopimus”, 
13 artiklan 1 kohdalla sekä 21 artiklan 3 kohdan toisella alakohdalla. 
( 2 ) Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY-sopimus”, 5 artiklan. 
( 3 ) Korvattu asiasisällön osalta 15 artiklalla. 
( 4 ) Korvattu asiasisällön osalta 13 artiklan 2 kohdalla. 
( 5 ) SEU-sopimuksen 8 artiklalla, joka oli voimassa ennen Lissabonin sopimuksen voimaan tuloa, jäljem ­
pänä ”nykyinen SEU-sopimus”, muutettiin EY-sopimusta. Nämä muutokset on sisällytetty viimeksi 
mainittuun sopimukseen ja 8 artikla on kumottu. Sen numero on käytetty uutta määräystä varten. 
( 6 ) 4 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 191 artiklan ensimmäisen kohdan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/361  
(*) Nämä taulukot perustuvat Lissabonin sopimuksen 5 artiklassa tarkoitettuihin taulukoihin, kuitenkin 
ilman keskellä olevaan saraketta, joka sisälsi Lissabonin sopimuksessa käytetyn väliaikaisen numeroinnin.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
11 artikla  
12 artikla  
III OSASTO – MÄÄRÄYKSET EUROOPAN 
HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN PERUSTAMIS ­
SOPIMUKSEN MUUTTAMISESTA  III OSASTO – MÄÄRÄYKSET TOIMIELIMISTÄ  
9 artikla (kumottu) (  7 ) 13 artikla  
14 artikla (  8 ) 
15 artikla (  9 ) 
16 artikla (  10 ) 
17 artikla (  11 ) 
18 artikla  
19 artikla (  12 ) 
IV OSASTO – MÄÄRÄYKSET EUROOPAN 
ATOMIENERGIA-SOPIMUKSEN MUUTTAMI ­
SESTA IV OSASTO – MÄÄRÄYKSET TIIVIIMMÄSTÄ 
YHTEISTYÖSTÄ 
10 artikla (kumottu) (  13 ) 
27 a–27 e artikla (korvattu) 
40–40 b artikla (korvattu) 43–45 artikla (korvattu) 20 artikla (
 14 ) 
( 7 ) Nykyisen SEU-sopimuksen 9 artiklalla muutettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta: 
Viimeksi mainittu perustamissopimuksen voimassaolo on päättynyt 23 päivänä heinäkuuta 2002. 
9 artikla on kumottu ja sen numero on käytetty uutta määräystä varten. 
( 8 ) — 1 ja 2 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 189 artiklan; 
— 1–3 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 190 artiklan 1-3 kohdan; — 1 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 192 artiklan ensimmäisen kohdan; — 4 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 197 artiklan ensimmäisen kohdan. 
(
 9 ) Korvaa asiasisällön osalta 4 artiklan. 
( 10 ) — 1 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 202 artiklan ensimmäisen ja toisen luetelma ­
kohdan; 
— 2 ja 9 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 203 artiklan; — 4 ja 5 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 205 artiklan 2 ja 4 kohdan. 
(
 11 ) — 1 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 211 artiklan; 
— 3 ja 7 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 214 artiklan; — 6 kohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 217 artiklan 1, 3 ja 4 kohdan. 
(
 12 ) — Korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 220 artiklan; 
— 2 kohdan ensimmäinen alakohta korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 221 artiklan ensim ­
mäisen kohdan. 
( 13 ) Nykyisen SEU-sopimuksen 10 artiklalla muutettiin Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopi ­
musta. Nämä muutokset on sisällytetty viimeksi mainittuun sopimukseen ja 10 artikla on kumottu. 
Sen numero on käytetty uutta määräystä varten. 
( 14 ) Korvaa myös EY-sopimuksen 11 ja 11 a artiklan.FI C 83/362 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
V OSASTO – MÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ 
ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKASTA V OSASTO – YLEISET MÄÄRÄYKSET UNIO ­
NIN ULKOISESTA TOIMINNASTA JA ERI ­
TYISMÄÄRÄYKSET YHTEISESTÄ ULKO- JA 
TURVALLISUUSPOLITIIKASTA  
1 luku – Yleiset määräykset unionin ulkoisesta 
toiminnasta  
21 artikla  
22 artikla  
2 luku – Erityismääräykset yhteisestä ulko- ja 
turvallisuuspolitiikasta  
1 jakso – Yhteiset määräykset  
23 artikla  
11 artikla  24 artikla  
12 artikla  25 artikla  
13 artikla  26 artikla  
27 artikla  
14 artikla  28 artikla  
15 artikla  29 artikla  
22 artikla (siirretty)  30 artikla  
23 artikla (siirretty)  31 artikla  
16 artikla  32 artikla  
17 artikla (siirretty)  42 artikla 
18 artikla  33 artikla  
19 artikla  34 artikla  
20 artikla  35 artikla  
21 artikla  36 artikla  
22 artikla (siirretty)  30 artikla 
23 artikla (siirretty)  31 artikla 
24 artikla  37 artiklaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/363
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
25 artikla  38 artikla  
39 artikla  
47 artikla (siirretty)  40 artikla  
26 artikla (kumottu)  
27 artikla (kumottu)  
27 a artikla (korvattu) (  15 ) 20 artikla 
27 b artikla (korvattu) (  15 ) 20 artikla 
27 c artikla (korvattu) (  15 ) 20 artikla 
27 d artikla (korvattu) (  15 ) 20 artikla 
27 e artikla (korvattu) (  15 ) 20 artikla 
28 artikla  41 artikla  
2 jakso – Yhteistä turvallisuus- ja puolustus ­
politiikkaa koskevat määräykset  
17 artikla (siirretty)  42 artikla  
43 artikla  
44 artikla  
45 artikla  
46 artikla  
VI OSASTO – MÄÄRÄYKSET POLIISIYHTEIS ­
TYÖSTÄ JA OIKEUDELLISESTA YHTEIS ­
TYÖSTÄ RIKOSASIOISSA (kumottu) (  16 ) 
29 artikla (korvattu) (  17 ) 
30 artikla (korvattu) (  18 ) 
31 artikla (korvattu) (  19 ) 
( 15 ) Tiiviimpää yhteistyötä koskevat nykyisen SEU-sopimuksen 27 a–27 e artikla on korvattu myös SEUT- 
sopimuksen 326–334 artiklalla. 
( 16 ) Nykyisen SEU-sopimuksen VI osaston määräykset, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista 
yhteistyötä rikosasioissa, on korvattu SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osaston 1, 4 ja 5 luvun 
määräyksillä. 
( 17 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 67 artiklalla. 
( 18 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 87 ja 88 artiklalla. 
( 19 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 82, 83 ja 85 artiklalla.FI C 83/364 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
32 artikla (korvattu) (  20 ) 
33 artikla (korvattu) (  21 ) 
34 artikla (kumottu)  
35 artikla (kumottu)  
36 artikla (korvattu) (  22 ) 
37 artikla (kumottu)  
38 artikla (kumottu)  
39 artikla (kumottu)  
40 artikla (korvattu) (  23 ) 20 artikla 
40 a artikla (korvattu) (  23 ) 20 artikla 
40 b artikla (korvattu) (  23 ) 20 artikla 
41 artikla (kumottu)  
42 artikla (kumottu)  
VII OSASTO – MÄÄRÄYKSET TIIVIIMMÄSTÄ 
YHTEISTYÖSTÄ (korvattu) (  24 ) IV OSASTO – MÄÄRÄYKSET TIIVIIMMÄSTÄ YHTEISTYÖSTÄ 
43 artikla (korvattu) (
 24 ) 20 artikla 
43 a artikla (korvattu) (  24 ) 20 artikla 
43 b artikla (korvattu) (  24 ) 20 artikla 
44 artikla (korvattu) (  24 ) 20 artikla 
44 a artikla (korvattu) (  24 ) 20 artikla 
45 artikla (korvattu) (  24 ) 20 artikla 
VIII OSASTO – LOPPUMÄÄRÄYKSET  VI OSASTO – LOPPUMÄÄRÄYKSET 
46 artikla (kumottu)  
47 artikla  
( 20 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 89 artiklalla. 
( 21 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 72 artiklalla. 
( 22 ) Korvattu SEUT-sopimuksen 71 artiklalla. 
( 23 ) Tiiviimpää yhteistyötä koskevat nykyisen SEU-sopimuksen 40–40 b artikla on korvattu myös SEUT- 
sopimuksen 326–334 artiklalla. 
( 24 ) Tiiviimpää yhteistyötä koskevat nykyisen SEU-sopimuksen 43–45 artikla sekä VII osasto on korvattu 
myös SEUT-sopimuksen 326–334 artiklalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/365
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aiempi 
numerointi  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uusi 
numerointi  
47 artikla (korvattu)  40 artikla 
48 artikla  48 artikla  
49 artikla  49 artikla  
50 artikla  
51 artikla  
52 artikla  
50 artikla (kumottu)  
51 artikla  53 artikla  
52 artikla  54 artikla  
53 artikla  55 artikla  
Sopimus Euroopan unionin toiminnasta  
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
ENSIMMÄINEN OSA – PERIAATTEET  ENSIMMÄINEN OSA – PERIAATTEET  
1 artikla (kumottu)  
1 artikla  
2 artikla (kumottu) (  25 ) 
I osasto – Unionin toimivallan jaottelu ja toi ­
mivallan rajat  
2 artikla  
3 artikla  
4 artikla  
5 artikla  
6 artikla  
II osasto – Yleisesti sovellettavat määräykset  
( 25 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 3 artiklalla.FI C 83/366 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
7 artikla  
3 artiklan 1 kohta (kumottu) (  26 ) 
3 artiklan 2 kohta  8 artikla  
4 artikla (siirretty)  119 artikla 
5 artikla (korvattu) (  27 ) 
9 artikla  
10 artikla  
6 artikla  11 artikla  
153 artiklan 2 kohta (siirretty)  12 artikla  
13 artikla (  28 ) 
7 artikla (kumottu (  29 ) 
8 artikla (kumottu) (  30 ) 
9 artikla (kumottu)  
10 artikla (kumottu) (  31 ) 
11 artikla (korvattu) (  32 ) 326–334 artikla  
11 a artikla (korvattu) (  32 ) 326–334 artikla  
12 artikla (siirretty)  18 artikla 
13 artikla (siirretty)  19 artikla 
14 artikla (siirretty)  26 artikla 
15 artikla (siirretty)  27 artikla 
16 artikla  14 artikla  
255 artikla (siirretty)  15 artikla  
286 artikla (korvattu)  16 artikla  
( 26 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 3–6 artiklalla. 
( 27 ) Korvattu SEU-sopimuksen 5 artiklalla. 
( 28 ) Lisätty eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista tehdyn pöytäkirjan määräykset. 
( 29 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 13 artiklalla. 
( 30 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 13 artiklalla ja SEUT-sopimuksen 282 artiklan 1 kohdalla. 
( 31 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdalla. 
( 32 ) Korvattu myös SEU-sopimuksen 20 artiklalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/367
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
17 artikla  
TOINEN OSA – UNIONIN KANSALAISUUS  TOINEN OSA – SYRJINTÄ-KIELTO JA UNIO ­
NIN KANSALAISUUS  
12 artikla (siirretty)  18 artikla  
13 artikla (siirretty)  19 artikla  
17 artikla  20 artikla  
18 artikla  21 artikla  
19 artikla  22 artikla  
20 artikla  23 artikla  
21 artikla  24 artikla  
22 artikla  25 artikla  
KOLMAS OSA – YHTEISÖN POLITIIKKA  KOLMAS OSA – UNIONIN SISÄISET POLITII ­
KAT JA TOIMET  
I osasto – Sisämarkkinat  
14 artikla (siirretty)  26 artikla  
15 artikla (siirretty)  27 artikla  
I osasto – Tavaroiden vapaa liikkuvuus  II osasto – Tavaroiden vapaa liikkuvuus  
23 artikla  28 artikla  
24 artikla  29 artikla  
1 luku – Tulliliitto  1 luku – Tulliliitto  
25 artikla  30 artikla  
26 artikla  31 artikla  
27 artikla  32 artikla  
Kolmas osa, X osasto, Tulliyhteistyö (siirretty)  2 luku – Tulliyhteistyö  
135 artikla (siirretty)  33 artikla  
2 luku – Jäsenvaltioiden välisten määrällisten 
rajoitusten kieltäminen  3 luku – Jäsenvaltioiden välisten määrällisten 
rajoitusten kieltäminen  
28 artikla  34 artiklaFI C 83/368 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
29 artikla  35 artikla  
30 artikla  36 artikla  
31 artikla  37 artikla  
II osasto – Maatalous  III osasto – Maatalous ja kalastus  
32 artikla  38 artikla  
33 artikla  39 artikla  
34 artikla  40 artikla  
35 artikla  41 artikla  
36 artikla  42 artikla  
37 artikla  43 artikla  
38 artikla  44 artikla  
III osasto – Henkilöiden, palvelujen ja pääomien 
vapaa liikkuvuus  IV osasto – Henkilöiden, palvelujen ja pää ­
omien vapaa liikkuvuus  
1 luku – Työntekijät  1 luku – Työntekijät  
39 artikla  45 artikla  
40 artikla  46 artikla  
41 artikla  47 artikla  
42 artikla  48 artikla  
2 luku – Sijoittautumisoikeus  2 luku – Sijoittautumisoikeus  
43 artikla  49 artikla  
44 artikla  50 artikla  
45 artikla  51 artikla  
46 artikla  52 artikla  
47 artikla  53 artikla  
48 artikla  54 artikla  
294 artikla (siirretty)  55 artikla  
3 luku – Palvelut  3 luku – Palvelut  
49 artikla  56 artiklaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/369
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
50 artikla  57 artikla  
51 artikla  58 artikla  
52 artikla  59 artikla  
53 artikla  60 artikla  
54 artikla  61 artikla  
55 artikla  62 artikla  
4 luku – Pääomat ja maksut  4 luku – Pääomat ja maksut  
56 artikla  63 artikla  
57 artikla  64 artikla  
58 artikla  65 artikla  
59 artikla  66 artikla  
60 artikla (siirretty)  75 artikla  
IV osasto – Viisumi-, turvapaikka- ja maahan ­
muuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapa ­
aseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka  V osasto – Vapauden, turvallisuuden ja oikeu ­
den alue  
1 luku – Yleiset määräykset  
61 artikla  67 artikla (  33 ) 
68 artikla  
69 artikla  
70 artikla  
71 artikla (  34 ) 
64 artikla, 1 kohta (siirretty)  72 artikla (  35 ) 
73 artikla  
66 artikla (siirretty)  74 artikla  
60 artikla (siirretty)  75 artikla  
76 artikla  
( 33 ) Korvaa myös nykyisen SEU-sopimuksen 29 artiklan. 
( 34 ) Korvaa nykyisen SEU-sopimuksen 36 artiklan. 
( 35 ) Korvaa myös nykyisen SEU-sopimuksen 33 artiklan.FI C 83/370 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
2 luku – Rajavalvonta-, turva-paikka- ja maa ­
hanmuuttopolitiikka  
62 artikla  77 artikla  
63 artiklan 1 ja 2 kohta, sekä 64 artiklan 2 
kohta (  36 ) 78 artikla  
63 artiklan 3 ja 4 kohta  79 artikla  
80 artikla  
64 artiklan 1 kohta (korvattu)  72 artikla  
3 luku – Oikeudellinen yhteistyö siviilioikeuden 
alalla  
65 artikla  81 artikla  
66 artikla (korvattu)  74 artikla  
67 artikla (kumottu)  
68 artikla(kumottu)  
69 artikla(kumottu)  
4 luku – Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden 
alalla  
82 artikla (  37 ) 
83 artikla (  37 ) 
84 artikla  
85 artikla (  37 ) 
86 artikla  
5 luku – Poliisiyhteistyö  
87 artikla (  38 ) 
88 artikla (  38 ) 
89 artikla (  39 ) 
( 36 ) EY-sopimuksen 63 artiklan 1 ja 2 kohta on korvattu SEUT-sopimuksen 78 artiklan 1 ja 2 kohdalla ja 
sen 64 artiklan 2 kohta on korvattu SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdalla. 
( 37 ) Korvaa nykyisen SEU-sopimuksen 31 artiklan. 
( 38 ) Korvaa nykyisen SEU-sopimuksen 30 artiklan. 
( 39 ) Korvaa nykyisen SEU-sopimuksen 32 artiklan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/371
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
V osasto – Liikenne  VI osasto – Liikenne  
70 artikla  90 artikla  
71 artikla  91 artikla  
72 artikla  92 artikla  
73 artikla  93 artikla  
74 artikla  94 artikla  
75 artikla  95 artikla  
76 artikla  96 artikla  
77 artikla  97 artikla  
78 artikla  98 artikla  
79 artikla  99 artikla  
80 artikla  100 artikla  
VI osasto – Kilpailua, verotusta ja lainsäädän ­
nön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt  VII osasto – Kilpailua, verotusta ja lainsäädän ­
nön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt  
1 luku – Kilpailusäännöt  1 luku – Kilpailusäännöt  
1 jakso – Yrityksiin sovellettavat säännöt  1 jakso – Yrityksiin sovellettavat säännöt  
81 artikla  101 artikla  
82 artikla  102 artikla  
83 artikla  103 artikla  
84 artikla  104 artikla  
85 artikla  105 artikla  
86 artikla  106 artikla  
2 jakso – Valtion tuki  2 jakso – Valtion tuki  
87 artikla  107 artikla  
88 artikla  108 artikla  
89 artikla  109 artikla  
2 luku – Veroja ja maksuja koskevat määräyk ­
set 2 luku – Veroja ja maksuja koskevat määräyk ­
setFI C 83/372 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
90 artikla  110 artikla  
91 artikla  111 artikla  
92 artikla  112 artikla  
93 artikla  113 artikla  
3 luku – Lainsäädännön lähentäminen  3 luku – Lainsäädännön lähentäminen  
95 artikla (siirretty)  114 artikla  
94 artikla (siirretty)  115 artikla  
96 artikla  116 artikla  
97 artikla  117 artikla  
118 artikla  
VII osasto – Talous- ja rahapolitiikka  VIII osasto – Talous- ja rahapolitiikka  
4 artikla (siirretty)  119 artikla  
1 luku – Talouspolitiikka  1 luku – Talouspolitiikka  
98 artikla  120 artikla  
99 artikla  121 artikla  
100 artikla  122 artikla  
101 artikla  123 artikla  
102 artikla  124 artikla  
103 artikla  125 artikla  
104 artikla  126 artikla  
2 luku – Rahapolitiikka  2 luku – Rahapolitiikka  
105 artikla  127 artikla  
106 artikla  128 artikla  
107 artikla  129 artikla  
108 artikla  130 artikla  
109 artikla  131 artikla  
110 artikla  132 artiklaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/373
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
111 artiklan 1–3 ja 5 kohta (siirretty)  219 artikla  
111 artiklan 4 kohta (siirretty)  138 artikla  
133 artikla  
3 luku – Institutionaaliset määräykset  3 luku – Institutionaaliset määräykset  
112 artikla (siirretty)  283 artikla  
113 artikla (siirretty)  284 artikla  
114 artikla  134 artikla  
115 artikla  135 artikla  
4 luku – Niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö 
on euro, koskevat erityismääräykset  
136 artikla  
137 artikla  
111 artiklan 4 kohta (siirretty)  138 artikla  
4 luku – Siirtymämääräykset  5 luku – Siirtymämääräykset  
116 artikla (kumottu)  
139 artikla  
117 artiklan 1 kohta, 2 kohdan kuudes luetel ­
makohta sekä3–9 kohta (kumottu)  
117 artiklan 2 kohdan viisi ensimmäistä lue ­
telmakohtaa (siirretty)  141 artiklan 2 kohta  
121 artiklan 1 kohta (siirretty) 
122 artiklan 2 kohta, toinen virke (siirretty) 
123 artiklan 5 kohta (siirretty)  140 artikla (  40 ) 
118 artikla (kumottu)  
123 artiklan 3 kohta (siirretty) 
117 artiklan 2 kohdan viisi ensimmäistä luetelma ­
kohtaa (siirretty)  141 artikla (  41 ) 
( 40 ) — 140 artiklan 1 kohta korvaa 121 artiklan 1 kohdan. 
— 140 artiklan 2 kohta korvaa 122 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen. 
— 140 artiklan 3 kohta korvaa 123 artiklan 5 kohdan. 
( 41 ) — 141 artiklan 1 kohta korvaa 123 artiklan 3 kohdan. 
— 141 artiklan 2 kohta korvaa 117 artiklan 2 kohdan viisi ensimmäistä luetelmakohtaa.FI C 83/374 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
124 artiklan 1 kohta (kumottu)  142 artikla  
119 artikla  143 artikla  
120 artikla  144 artikla  
121 artiklan 1 kohta (siirretty)  140 artiklan 1 kohta  
121 artiklan 2–4 kohta (kumottu)  
122 artiklan 1 kohta, 2 kohdan ensimmäinen 
virke sekä 3, 4, 5 ja 6 kohta (kumottu)  
122 artiklan 2 kohdan toinen virke (siirretty)  140 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta  
123 artiklan 1, 2 ja 4 kohta (kumottu)  
123 artiklan 3 kohta (siirretty)  141 artiklan 1 kohta  
123 artiklan 5 kohta (siirretty)  140 artiklan 3 kohta  
124 artiklan 1 kohta (siirretty)  142 artikla  
124 artiklan 2 kohta (kumottu)  
VIII osasto – Työllisyys  IX osasto – Työllisyys  
125 artikla  145 artikla  
126 artikla  146 artikla  
127 artikla  147 artikla  
128 artikla  148 artikla  
129 artikla  149 artikla  
130 artikla  150 artikla  
IX osasto – Yhteinen kauppapolitiikka (siirretty)  Viides osa, II osasto, Yhteinen kauppapolitiikka  
131 artikla (siirretty)  206 artikla  
132 artikla (kumottu)  
133 artikla (siirretty)  207 artikla  
134 artikla (kumottu)  
X osasto – Tulliyhteistyö (siirretty)  Kolmas osa, II osasto, 2 luku, TulliyhteistyöFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/375
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
135 artikla (siirretty)  33 artikla  
XI osasto – Sosiaalipolitiikka, koulutus, amma ­
tillinen koulutus ja nuoriso  X osasto – Sosiaalipolitiikka  
1 luku – Sosiaaliset määräykset (kumottu)  
136 artikla  151 artikla  
152 artikla  
137 artikla  153 artikla  
138 artikla  154 artikla  
139 artikla  155 artikla  
140 artikla  156 artikla  
141 artikla  157 artikla  
142 artikla  158 artikla  
143 artikla  159 artikla  
144 artikla  160 artikla  
145 artikla  161 artikla  
2 luku – Euroopan sosiaalirahasto  XI osasto – Euroopan sosiaalirahasto  
146 artikla  162 artikla  
147 artikla  163 artikla  
148 artikla  164 artikla  
3 luku – Koulutus, ammatillinen koulutus ja 
nuoriso  XII osasto – Koulutus, ammatillinen koulutus, 
nuoriso ja urheilu  
149 artikla  165 artikla  
150 artikla  166 artikla  
XII osasto – Kulttuuri  XIII osasto – Kulttuuri  
151 artikla  167 artikla  
XIII osasto – Kansanterveys  XIV osasto – Kansanterveys  
152 artikla  168 artikla  
XIV osasto – Kuluttajansuoja  XV osasto – KuluttajansuojaFI C 83/376 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
153 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohta  169 artikla  
153 artiklan 2 kohta (siirretty)  12 artikla  
XV osasto – Euroopan laajuiset verkot  XVI osasto – Euroopan laajuiset verkot  
154 artikla  170 artikla  
155 artikla  171 artikla  
156 artikla  172 artikla  
XVI osasto – Teollisuus  XVII osasto – Teollisuus  
157 artikla  173 artikla  
XVII osasto – Taloudellinen ja sosiaalinen yh ­
teenkuuluvuus  XVIII osasto – Taloudellinen, sosiaalinen ja 
alueellinen yhteenkuuluvuus  
158 artikla  174 artikla  
159 artikla  175 artikla  
160 artikla  176 artikla  
161 artikla  177 artikla  
162 artikla  178 artikla  
XVIII osasto – Tutkimus ja teknologinen ke ­
hittäminen  XIX osasto – Tutkimus ja teknologinen kehit ­
täminen sekä avaruusala  
163 artikla  179 artikla  
164 artikla  180 artikla  
165 artikla  181 artikla  
166 artikla  182 artikla  
167 artikla  183 artikla  
168 artikla  184 artikla  
169 artikla  185 artikla  
170 artikla  186 artikla  
171 artikla  187 artikla  
172 artikla  188 artikla  
189 artiklaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/377
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
173 artikla  190 artikla  
XIX osasto – Ympäristö  XX osasto – Ympäristö  
174 artikla  191 artikla  
175 artikla  192 artikla  
176 artikla  193 artikla  
XXI osasto – Energia  
194 artikla  
XXII osasto – Matkailu  
195 artikla  
XXIII osasto – Pelastuspalvelu  
196 artikla  
XXIV osasto – Hallinnollinen yhteistyö  
197 artikla  
XX osasto – Kehitysyhteistyö (siirretty)  Viides osa, III osasto, 1 luku, Kehitysyhteistyö  
177 artikla (siirretty)  208 artikla  
178 artikla (kumottu) (  42 ) 
179 artikla (siirretty)  209 artikla  
180 artikla (siirretty)  210 artikla  
181 artikla (siirretty)  211 artikla  
XXI osasto – taloudellinen, tekninen ja rahoi ­
tusyhteistyö kolmansien maiden kanssa (siir ­
retty)  Viides osa, III osasto, 2 luku, Taloudellinen, tekni ­
nen ja rahoitusyhteistyö kolmansien maiden kanssa  
181 a artikla (siirretty)  212 artikla  
NELJÄS OSA – MERENTAKAISTEN MAIDEN 
JA ALUEIDEN ASSOSIOINTI  NELJÄS OSA – MERENTAKAISTEN MAIDEN 
JA ALUEIDEN ASSOSIOINTI  
182 artikla  198 artikla  
183 artikla  199 artikla  
( 42 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 208 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan toisella virk ­
keellä.FI C 83/378 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
184 artikla  200 artikla  
185 artikla  201 artikla  
186 artikla  202 artikla  
187 artikla  203 artikla  
188 artikla  204 artikla  
VIIDES OSA UNIONIN ULKOINEN TOIMINTA  
I osasto – Yleiset määräykset unionin ulkoisesta 
toiminnasta  
205 artikla  
Kolmas osa, IX osasto, Yhteinen kauppapolitiikka 
(siirretty)  II osasto – Yhteinen kauppapolitiikka  
131 artikla (siirretty)  206 artikla  
133 artikla (siirretty)  207 artikla  
III osasto – Yhteistyö kolmansien maiden 
kanssa ja humanitaarinen apu  
Kolmas osa, XX osasto Kehitysyhteistyö (siirretty)  1 luku – Kehitysyhteistyö  
177 artikla (siirretty)  208 artikla (  43 ) 
179 artikla (siirretty)  209 artikla  
180 artikla (siirretty)  210 artikla  
181 artikla (siirretty)  211 artikla  
Kolmas osa, XXI osasto, Taloudellinen, tekninen ja 
rahoitusyhteistyö kolmansien maiden kanssa (siir ­
retty)  2 luku – Taloudellinen, tekninen ja rahoitus ­
yhteistyö kolmansien maiden kanssa  
181 a artikla (siirretty)  212 artikla  
213 artikla  
3 luku – Humanitaarinen apu  
214 artikla  
IV osasto – Rajoittavat toimenpiteet  
( 43 ) 1 kohdan toisen alakohdan toinen virke korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 178 artiklan.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/379
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
301 artikla (siirretty)  215 artikla  
V osasto – Kansainväliset sopimukset  
216 artikla  
310 artikla (siirretty)  217 artikla  
300 artikla (korvattu)  218 artikla  
111 artiklan 1–3 ja 5 (siirretty)  219 artikla  
VI osasto – Unionin suhteet kansainvälisiin 
järjestöihin ja kolmansiin maihin sekä unionin 
edustustot  
302–304 artikla (korvattu)  220 artikla  
221 artikla  
VII osasto – Yhteisvastuulauseke  
222 artikla  
VIIDES OSA – YHTEISÖN TOIMIELIMET  KUUDES OSA – TOIMIELINJÄRJESTELMÄÄ JA 
VARAINHOITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET  
I osasto – Institutionaaliset määräykset  I osasto – Institutionaaliset määräykset  
1 luku – Toimielimet  1 luku – Toimielimet  
1 jakso – Euroopan parlamentti  1 jakso – Euroopan parlamentti  
189 artikla (kumottu) (  44 ) 
190 artiklan 1–3 kohta (kumottu) (  45 ) 
190 artiklan 4 ja 5 kohta  223 artikla  
191 artiklan ensimmäinen kohta (kumottu) (  46 ) 
191 artiklan toinen kohta  224 artikla  
192 artiklan ensimmäinen kohta (kumottu) (  47 ) 
192 artiklan toinen kohta  225 artikla  
193 artikla  226 artikla  
( 44 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 14 artiklan 1 ja 2 kohdalla. 
( 45 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 14 artiklan 1–3 kohdalla. 
( 46 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 11 artiklan 4 kohdalla. 
( 47 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 14 artiklan 1 kohdalla.FI C 83/380 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
194 artikla  227 artikla  
195 artikla  228 artikla  
196 artikla  229 artikla  
197 artiklan ensimmäinen kohta (kumottu) (  48 ) 
197 artiklan toinen, kolmas ja neljäs kohta  230 artikla  
198 artikla  231 artikla  
199 artikla  232 artikla  
200 artikla  233 artikla  
201 artikla  234 artikla  
2 jakso – Eurooppa-neuvosto  
235 artikla  
236 artikla  
2 jakso – Neuvosto  3 jakso – Neuvosto  
202 artikla (kumottu) (  49 ) 
203 artikla (kumottu) (  50 ) 
204 artikla  237 artikla  
205 artiklan 2 ja 4 kohta (kumottu) (  51 ) 
205 artiklan 1 ja 3 kohta  238 artikla  
206 artikla  239 artikla  
207 artikla  240 artikla  
208 artikla  241 artikla  
209 artikla  242 artikla  
210 artikla  243 artikla  
3 jakso – Komissio  4 jakso – Komissio  
( 48 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 14 artiklan 4 kohdalla. 
( 49 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 16 artiklan 1 kohdalla ja SEUT-sopimuksen 290 ja 
291 artiklalla. 
( 50 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 16 artiklan 2 ja 9 kohdalla. 
( 51 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 16 artiklan 4 ja 5 kohdalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/381
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
211 artikla (kumottu) (  52 ) 
244 artikla  
212 artikla (siirretty)  249 artiklan 2 kohta  
213 artikla  245 artikla  
214 artikla (kumottu) (  53 ) 
215 artikla  246 artikla  
216 artikla  247 artikla  
217 artiklan 1, 3 ja 4 kohta (kumottu) (  54 ) 
217 artiklan 2 kohta  248 artikla  
218 artiklan 1 kohta (kumottu) (  55 ) 
218 artiklan 2 kohta  249 artikla  
219 artikla  250 artikla  
4 jakso – Yhteisön tuomioistuin  5 jakso – Euroopan unionin tuomioistuin  
220 (kumottu) (  56 ) 
221 artiklan ensimmäinen kohta (kumottu) (  57 ) 
221 artiklan toinen ja kolmas kohta  251 artikla  
222 artikla  252 artikla  
223 artikla  253 artikla  
224 artikla (  58 ) 254 artikla  
255 artikla  
225 artikla  256 artikla  
225 a artikla  257 artikla  
( 52 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohdalla. 
( 53 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 17 artiklan 3 ja 7 kohdalla. 
( 54 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 17 artiklan 6 kohdalla. 
( 55 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 295 artiklalla. 
( 56 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 19 artiklalla. 
( 57 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisellä alakohdalla. 
( 58 ) Ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke on asiasisällön osalta korvattu SEU-sopimuksen 19 artiklan 2 
kohdan toisella alakohdalla.FI C 83/382 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
226 artikla  258 artikla  
227 artikla  259 artikla  
228 artikla  260 artikla  
229 artikla  261 artikla  
229 a artikla  262 artikla  
230 artikla  263 artikla  
231 artikla  264 artikla  
232 artikla  265 artikla  
233 artikla  266 artikla  
234 artikla  267 artikla  
235 artikla  268 artikla  
269 artikla  
236 artikla  270 artikla  
237 artikla  271 artikla  
238 artikla  272 artikla  
239 artikla  273 artikla  
240 artikla  274 artikla  
275 artikla  
276 artikla  
241 artikla  277 artikla  
242 artikla  278 artikla  
243 artikla  279 artikla  
244 artikla  280 artikla  
245 artikla  281 artikla  
6 jakso – Euroopan keskuspankki  
282 artikla  
112 artikla (siirretty)  283 artiklaFI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/383
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
113 artikla (siirretty)  284 artikla  
5 Jakso – Tilintarkastustuomioistuin  7 Jakso – Tilintarkastustuomioistuin  
246 artikla  285 artikla  
247 artikla  286 artikla  
248 artikla  287 artikla  
2 Luku – Toimielimiä koskevat yhteiset mää ­
räykset  2 luku – Unionin säädökset, hyväksymis ­
menettelyt ja muita määräyksiä  
1 jakso – Unionin säädökset  
249 artikla  288 artikla  
289 artikla  
290 artikla (  59 ) 
291 artikla (  59 ) 
292 artikla  
2 jakso – Säädösten hyväksymismenettelyt ja 
muita määräyksiä  
250 artikla  293 artikla  
251 artikla  294 artikla  
252 artikla (kumottu)  
295 artikla  
253 artikla  296 artikla  
254 artikla  297 artikla  
298 artikla  
255 artikla (siirretty)  15 artikla  
256 artikla  299 artikla  
3 luku – Unionin neuvoa-antavat elimet  
300 artikla  
3 luku – Talous- ja sosiaalikomitea  1 jakso – Talous- ja sosiaalikomitea  
( 59 ) Korvaa asiasisällön osalta EY-sopimuksen 202 artiklan kolmannen luetelmakohdan.FI C 83/384 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
257 artikla (kumottu) (  60 ) 
258 artiklan ensimmäinen, toinen ja neljäs 
kohta  301 artikla  
258 artiklan kolmas kohta (kumottu) (  61 ) 
259 artikla  302 artikla  
260 artikla  303 artikla  
261 artikla (kumottu)  
262 artikla  304 artikla  
4 luku – Alueiden komitea  2 jakso – Alueiden komitea  
263 artiklan ensimmäinen ja viides kohta (ku ­
mottu) (  62 ) 
263 artiklan toinen, kolmas ja neljäs alakohta  305 artikla  
264 artikla  306 artikla  
265 artikla  307 artikla  
5 luku – Euroopan investointipankki  4 luku – Euroopan investointipankki  
266 artikla  308 artikla  
267 artikla  309 artikla  
II osasto – Varainhoitoa koskevat määräykset  II osasto – Varainhoitoa koskevat määräykset  
268 artikla  310 artikla  
1 luku – Unionin omat varat  
269 artikla  311 artikla  
270 artikla (kumottu) (  63 ) 
2 luku – Monivuotinen rahoituskehys  
312 artikla  
3 luku – Unionin vuotuinen talousarvio  
( 60 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 300 artiklan 2 kohdalla. 
( 61 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 300 artiklan 4 kohdalla. 
( 62 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 300 artiklan 3 ja 4 kohdalla. 
( 63 ) Korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 310 artiklan 4 kohdalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/385
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
272 artiklan 1 kohta (siirretty)  313 artikla  
271 artikla (siirretty)  316 artikla  
272 artiklan 1 kohta (siirretty)  313 artikla  
272 artiklan 2–10 kohta  314 artikla  
273 artikla  315 artikla  
271 artikla (siirretty)  316 artikla  
4 luku – Talousarvion toteutuminen ja vas ­
tuuvapauden myöntäminen  
274 artikla  317 artikla  
275 artikla  318 artikla  
276 artikla  319 artikla  
5 luku – Yhteiset määräykset  
277 artikla  320 artikla  
278 artikla  321 artikla  
279 artikla  322 artikla  
323 artikla  
324 artikla  
6 luku – Petosten torjunta  
280 artikla  325 artikla  
III osasto – Tiiviimpi yhteistyö  
11 ja 11 a artikla (korvattu)  326 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  327 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  328 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  329 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  330 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  331 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  332 artikla (  64 ) 
( 64 ) Korvaa myös nykyisen SEU-sopimuksen 27 a–27 e, 40–40 b sekä 43–45 artiklan.FI C 83/386 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
11 ja 11 a artikla (korvattu)  333 artikla (  64 ) 
11 ja 11 a artikla (korvattu)  334 artikla (  64 ) 
KUUDES OSA – YLEISET MÄÄRÄYKSET JA 
LOPPUMÄÄRÄYKSET  SEITSEMÄS OSA – YLEISET MÄÄRÄYKSET JA 
LOPPUMÄÄRÄYKSET  
281 artikla (kumottu) (  65 ) 
282 artikla  335 artikla  
283 artikla  336 artikla  
284 artikla  337 artikla  
285 artikla  338 artikla  
286 artikla (korvattu)  16 artikla  
287 artikla  339 artikla  
288 artikla  340 artikla  
289 artikla  341 artikla  
290 artikla  342 artikla  
291 artikla  343 artikla  
292 artikla  344 artikla  
293 artikla (kumottu)  
294 artikla (siirretty)  55 artikla  
295 artikla  345 artikla  
296 artikla  346 artikla  
297 artikla  347 artikla  
298 artikla  348 artikla  
299 artiklan 1 kohta (kumottu) (  66 ) 
299 artiklan 2 kohdan toinen, kolmas ja neljäs 
alakohta  349 artikla  
299 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 
ja 3–6 kohta (siirretty)  355 artikla  
( 64 ) Korvaa myös nykyisen SEU-sopimuksen 27 a–27 e, 40–40 b sekä 43–45 artiklan. 
( 65 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 47 artiklalla. 
( 66 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 52 artiklalla.FI 30.3.2010 Euroopan unionin virallinen lehti C 83/387
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
aiempi numerointi  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen uusi numerointi  
300 artikla (korvattu)  218 artikla  
301 artikla (korvattu)  215 artikla  
302 artikla (korvattu)  220 artikla  
303 artikla (korvattu)  220 artikla  
304 artikla (korvattu)  220 artikla  
305 artikla (kumottu)  
306 artikla  350 artikla  
307 artikla  351 artikla  
308 artikla  352 artikla  
353 artikla  
309 artikla  354 artikla  
310 (siirretty)  217 artikla  
311 (kumottu) (  67 ) 
299 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta ja 
3–6 kohta (siirretty)  355 artikla  
312 artikla  356 artikla  
Loppumääräykset  
313 artikla  357 artikla  
358 artikla  
314 artikla (kumottu) (  68 ) 
( 67 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 51 artiklalla. 
( 68 ) Korvattu asiasisällön osalta SEU-sopimuksen 55 artiklalla.FI C 83/388 Euroopan unionin virallinen lehti 30.3.2010