Asiakirja Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu , Sisältö



Virallinen lehti nro C 241 , 29/08/1994 s. 0009 - 0404



SOPIMUS Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Portugalin tasavallan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan (Euroopan unionin jäsenvaltiot) ja Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan, välillä Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä Euroopan unioniin HÄNEN MAJESTEETTINSA BELGIAN KUNINGAS, HÄNEN MAJESTEETTINSA TANSKAN KUNINGATAR, SAKSAN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI, HELLEENIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI, HÄNEN MAJESTEETTINSA ESPANJAN KUNINGAS, RANSKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, IRLANNIN PRESIDENTTI, ITALIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, HÄNEN KUNINKAALLINEN KORKEUTENSA LUXEMBURGIN SUURHERTTUA, HÄNEN MAJESTEETTINSA ALANKOMAIDEN KUNINGATAR, HÄNEN MAJESTEETTINSA NORJAN KUNINGAS, ITÄVALLAN TASAVALLAN LIITTOPRESIDENTTI, PORTUGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI, SUOMEN TASAVALLAN PRESIDENTTI, HÄNEN MAJESTEETTINSA RUOTSIN KUNINGAS, HÄNEN MAJESTEETTINSA ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUNINGATAR, jotka HALUAVAT yksimielisesti jatkaa niiden sopimusten tavoitteiden toteuttamista, joihin Euroopan unioni perustuu, OVAT PÄÄTTÄNEET jatkaa jo luodulle perustalle Euroopan kansojen yhä läheisemmän liiton rakentamista näiden sopimusten hengessä, KATSOVAT, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklassa Euroopan valtioille annetaan mahdollisuus tulla unionin jäseniksi, KATSOVAT, että Norjan kuningaskunta, Itävallan tasavalta, Suomen tasavalta ja Ruotsin kuningaskunta ovat hakeneet unionin jäsenyyttä, KATSOVAT, että saatuaan komission lausunnon ja Euroopan parlamentin suostumuksen Euroopan unionin neuvosto on ilmoittanut puoltavansa näiden valtioiden jäsenyyttä, OVAT PÄÄTTÄNEET vahvistaa yhteisellä sopimuksella liittymisehdot ja liittymisen vuoksi niihin sopimuksiin tehtävät mukautukset, joihin Euroopan unioni perustuu, ja ovat tätä varten nimittäneet täysivaltaisiksi edustajikseen: HÄNEN MAJESTEETTINSA BELGIAN KUNINGAS, pääministeri Jean-Luc DEHAENEn, ulkoasiainministeri Willy CLAESin, suurlähettiläs, Belgian Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan Ph. de SCHOUTHEETE de TERVARENTin; HÄNEN MAJESTEETTINSA TANSKAN KUNINGATAR, pääministeri Poul Nyrup RASMUSSENin, ulkoasiainministeri Niels Helveg PETERSENin, suurlähettiläs, Tanskan Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan Gunnar RIBERHOLDTin; SAKSAN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI, liittokansleri Helmut KOHLin, liittotasavallan ulkoasiainministerin, varaliittokansleri Klaus KINKELin, suurlähettiläs, Saksan liittotasavallan Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan Dietrich von KYAWin; HELLEENIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI, pääministeri Andreas PAPANDREOUn, ulkoasiainministeri Karolus PAPOULIASin, varaulkoasiainministeri Theodoros PANGALOSin; HÄNEN MAJESTEETTINSA ESPANJAN KUNINGAS, pääministeri Felipe GONZÁLEZ MÁRQUEZin, ulkoasiainministeri Javier SOLANA MADARIAGAn, suhteita Euroopan yhteisöihin hoitavan valtiosihteerin Carlos WESTENDORP Y CABEZAn; RANSKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, pääministeri Edouard BALLADURin, ulkoasiainministeri Alain JUPPÉn, Eurooppa-asioista vastaavan ministerin Alain LAMASSOUREn, suurlähettiläs, Raskan Euroopan unionissa olevan pysyvän edustajan Pierre de BOISSIEUn; IRLANNIN PRESIDENTTI, pääministeri Albert REYNOLDSin, varapääministeri ja ulkoasiainministeri Dick SPRINGin, suurlähettiläs, Irlannin Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan Padraic McKERNANin; ITALIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI, pääministeri Silvio BERLUSCONIn, ulkoasiainministeri Antonio MARTINOn, ulkoasiainministeriön valtiosihteerin Livio CAPUTOn; HÄNEN KUNINKAALLINEN KORKEUTENSA LUXEMBURGIN SUURHERTTUA, pääministeri Jacques SANTERin, varapääministeri, ulkoasiainministeri Jacques F. POOSin, suurlähettiläs, Luxemburgin Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan Jean-Jacques KASELin; HÄNEN MAJESTEETTINSA ALANKOMAIDEN KUNINGATAR, pääministeri R. F. M. LUBBERSin, ulkoasiainministeri P. H. KOOIJMANSin, suurlähettiläs, Alankomaiden Euroopan Unionissa olevan pysyvän edustajan B. R. BOTin; HÄNEN MAJESTEETTINSA NORJAN KUNINGAS, pääministeri Gro HARLEM BRUNDTLANDin, ulkoasiainministeri Bjørn TORE GODALin, kauppaministeri, merenkulkuministeri Grete KNUDSENin, neuvotteluvaltuuskunnan johtajan Eivinn BERGin; ITÄVALLAN TASAVALLAN LIITTOPRESIDENTTI, liittokansleri Franz VRANITZKYn, liittotasavallan ulkoasiainministerin Alois MOCKin, liittokanslerin viraston pääjohtajan Ulrich STACHERin, suurlähettiläs, Itävallan Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikön Manfred SCHEICHin; PORTUGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI, pääministeri Aníbal CAVACO SILVAn, ulkoasiainministeri José DURÃO BARROSOn, Eurooppa-asioiden valtiosihteerin Vítor MARTINSin; SUOMEN TASAVALLAN PRESIDENTTI, pääministeri Esko AHON, ulkomaankauppaministeri Pertti SALOLAISEN, ulkoasiainministeri Heikki HAAVISTON, ulkoasiainministeriön valtiosihteerin Veli SUNDBÄCKIN; HÄNEN MAJESTEETTINSA RUOTSIN KUNINGAS, pääministeri Carl BILDTin, ulkoasiainministeri Margaretha af UGGLASin, Eurooppa-asioiden ja ulkomaankaupan ministerin Ulf DINKELSPIELin, Eurooppa-asioiden ja ulkomaankaupan alivaltiosihteerin Frank BELFRAGEn; HÄNEN MAJESTEETTINSA ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUNINGATAR, pääministeri The Rt. Hon. John MAJORin, ulko- ja kansainyhteisöasiainministeri The Rt. Hon. Douglas HURDin, ulko- ja kansainyhteisöasiainministeriön valtiosihteerin David HEATHCOAT-AMORYn; JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Norjan kuningaskunnasta, Itävallan tasavallasta, Suomen tasavallasta ja Ruotsin kuningaskunnasta tulee Euroopan unionin jäseniä sekä niiden sopimusten sopimuspuolia, joihin unioni perustuu, sellaisina kuin kyseiset sopimukset ovat muutettuina tai täydennettyinä. 2. Liittymisehdot ja liittymisen vuoksi niihin sopimuksiin tehtävät mukautukset, joihin unioni perustuu, ovat tähän sopimukseen liitetyssä asiakirjassa. Kyseisen asiakirjan määräykset ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 3. Jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia sekä unionin toimielinten valtuuksia ja toimivaltaa koskevia määräyksiä, sellaisina kuin ne ovat 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa sovelletaan tähän sopimukseen. 2 artikla 1. Korkeat sopimuspuolet ratifioivat tämän sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. Ratifioimiskirjat talletetaan Italian tasavallan hallituksen huostaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1994. 2. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995, jos kaikki ratifioimiskirjat on talletettu kyseiseen päivään mennessä. Jos kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiot eivät ole kuitenkaan tallettaneet ratifioimiskirjaansa määräaikaan mennessä, sopimus tulee voimaan niiden valtioiden osalta, jotka ovat tallettaneet ratifioimiskirjansa. Tässä tapauksessa Euroopan unionin neuvosto päättää välittömästi ja yksimielisesti tämän sopimuksen 3 artiklaan sekä liittymisasiakirjan 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 170 ja 176 artiklaan, kyseisen asiakirjan liitteeseen I sekä siihen liitettyihin pöytäkirjoihin N:o 1 ja N:o 6 tilanteen vuoksi tehtävistä mukautuksista; se voi samoin yksimielisesti julistaa rauenneiksi ne edellä mainitun asiakirjan, mukaan lukien sen liitteet ja pöytäkirjat, määräykset, joissa nimenomaisesti viitataan liittymis- ja ratifioimiskirjansa tallettamatta jättäneeseen valtioon, taikka mukauttaa nämä määräykset. 3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa määrätään, unionin toimielimet voivat ennen liittymistä toteuttaa liittymisasiakirjan 30, 39, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 53, 57, 59, 62, 74, 75, 76, 92, 93, 94, 95, 100, 102, 105, 119, 120, 121, 122, 127, 128, 131 artiklassa, 142 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa, 145, 148, 149, 150, 151 ja 169 artiklassa sekä pöytäkirjassa N:o 9 olevassa 11 artiklan 6 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet. Nämä toimenpiteet tulevat voimaan vasta tämän sopimuksen voimaantulopäivänä ja edellyttäen, että se tulee voimaan. 3 artikla Tämä sopimus, joka on laadittu yhtenä alkuperäiskappaleena englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, norjan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä kaikkien näiden toisintojen ollessa yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Italian tasavallan hallituksen arkistoon, ja tämä hallitus toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä muiden allekirjoittajavaltioiden hallituksille. EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Tratado. TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat. ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen Vertrag gesetzt. ÓÅ ÐÉÓÔÙÓÇ ÔÙÍ ÁÍÙÔÅÑÙ, ïé õðïãåãñáììÝíïé ðëçñåîïýóéïé õðÝãñáøáí ôçí ðáñïýóá óõíèÞêç. IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Treaty. EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent traité. DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe à lámh leis an gConradh seo. IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente trattato. TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Verdrag hebben gesteld. TIL BEKREFTELSE AV DETTE har nedenstående befullmektigede undertegnet denne traktat. EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Tratado. TÄMÄN VAKUUDEKSI ALLA MAINITUT täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. SOM BEKRÄFTELSE PÅ DETTA har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta fördrag. Hecho en Corfú, el veinticuatro de junio de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Korfu den fireogtyvende juni nitten hundrede og fireoghalvfems. Geschehen zu Korfu am vierundzwanzigsten Juni neunzehnhundertvierundneunzig. ¸ãéíå óôçí ÊÝñêõñá, óôéò åßêïóé ôÝóóåñéò Éïõíßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá ôÝóóåñá. Done at Corfu on the twenty-fourth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Corfou, le vingt-quatre juin mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Arna dhéanamh in Corfú ar an ceathrú lá is fiche de Mheitheamh sa bhliain míle naoi gcéad nócha ceathair. Fatto a Corfù, addì ventiquattro giugno millenovecentonovantaquattro. Gedaan te Korfoe, de vierentwintigste juni negentienhonderd vierennegentig. Utferdiget på Korfu den tjuefjerde juni nittenhundreognittifire. Feito em Corfu, em vinte e quatro de Junho de mil novecentos e noventa e quatro. Tehty Korfulla kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentäneljä. Upprättat på Korfu den tjugofjärde juni år nittonhundranittiofyra. Pour Sa Majesté le Roi des Belges Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen Für Seine Majestät der König der Belgier >VIITTAUS FILMIIN> For Hendes Majestæt Danmarks Dronning >VIITTAUS FILMIIN> Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland >VIITTAUS FILMIIN> Ãéá ôïí Ðñüåäñï ôçò ÅëëçíéêÞò Äçìïêñáôßáò >VIITTAUS FILMIIN> Por Su Majestad el Rey de España >VIITTAUS FILMIIN> Pour le Président de la République française >VIITTAUS FILMIIN> Thar ceann Uachtarán na hÉireann For the President of Ireland >VIITTAUS FILMIIN> Per il Presidente della Repubblica italiana >VIITTAUS FILMIIN> Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg >VIITTAUS FILMIIN> Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden >VIITTAUS FILMIIN> For Hans Majestet Konget av Norge >VIITTAUS FILMIIN> Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich >VIITTAUS FILMIIN> Pelo Presidente da República Portuguesa >VIITTAUS FILMIIN> Suomen Tasavallan Presidentin puolesta För Republiken Finlands President >VIITTAUS FILMIIN> För Hans Majestät Konungen av Sverige >VIITTAUS FILMIIN> For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland >VIITTAUS FILMIIN> ASIAKIRJA Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu ENSIMMÄINEN OSA PERIAATTEET 1 artikla Tässä asiakirjassa tarkoitetaan ilmaisulla: - «alkuperäiset sopimukset»: - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta («EHTY:n perustamissopimus»), Euroopan yhteisön perustamissopimusta («EY:n perustamissopimus») ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta («Euratomin perustamissopimus»), sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä tai muutettuina ennen tätä liittymistä voimaan tulleilla sopimuksilla tai muilla asiakirjoilla, - sopimusta Euroopan unionista («EU-sopimus»), - «nykyiset jäsenvaltiot» Belgian kuningaskuntaa, Tanskan kuningaskuntaa, Saksan liittotasavaltaa, Helleenien tasavaltaa, Espanjan kuningaskuntaa, Ranskan tasavaltaa, Irlantia, Italian tasavaltaa, Luxemburgin suurherttuakuntaa, Alankomaiden kuningaskuntaa, Portugalin tasavaltaa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa, - «unioni» Euroopan unionia sellaisena kuin se on perustettuna EU-sopimuksella, - «yhteisö» tapauksen mukaan yhtä tai useampaa ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua yhteisöä, - «uudet jäsenvaltiot» Norjan kuningaskuntaa, Itävallan tasavaltaa, Suomen tasavaltaa ja Ruotsin kuningaskuntaa, - «toimielimet» alkuperäisillä sopimuksilla perustettuja toimielimiä. 2 artikla Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin. 3 artikla Uudet jäsenvaltiot sitoutuvat niiden oikeus- ja sisäasioiden alaa koskevien yleissopimusten ja asiakirjojen suhteen, jotka liittyvät erottamattomasti EU-sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseen: - liittymään niihin yleissopimuksiin ja asiakirjoihin, jotka liittymisajankohtana ovat avoinna nykyisten jäsenvaltioiden allekirjoittamista varten, sekä niihin yleissopimuksiin tai asiakirjoihin, jotka neuvosto on laatinut EU-sopimuksen VI osaston mukaisesti ja joiden hyväksymistä se on suositellut jäsenvaltioille; - ottamaan käyttöön hallinnolliset ja muut järjestelyt, kuten ne, jotka nykyiset jäsenvaltiot tai neuvosto ovat toteuttaneet liittymiseen mennessä jäsenvaltioiden oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien toimielinten ja järjestöjen välisen käytännön yhteistyön helpottamiseksi. 4 artikla 1. Uudet jäsenvaltiot liittyvät tällä asiakirjalla neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tekemiin päätöksiin ja sopimuksiin. Ne sitoutuvat liittymisestä alkaen liittymään kaikkiin nykyisten jäsenvaltioiden muihin sopimuksiin, jotka koskevat unionin toimintaa tai liittyvät sen toimiin. 2. Uudet jäsenvaltiot sitoutuvat liittymään EY:n perustamissopimuksen 220 artiklassa tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja niihin yleissopimuksiin, jotka liittyvät erottamattomasti EY:n perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseen, sekä niihin pöytäkirjoihin yhteisön tuomioistuimesta näiden yleissopimusten tulkitsijana, jotka nykyiset jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet, ja tätä varten ne sitoutuvat aloittamaan neuvottelut nykyisten jäsenvaltioiden kanssa tehdäkseen niihin tarpeelliset mukautukset. 3. Uudet jäsenvaltiot ovat samassa asemassa kuin nykyiset jäsenvaltiot Eurooppa-neuvoston tai neuvoston julistusten, päätöslauselmien ja muiden kannanottojen suhteen sekä jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella hyväksymien, yhteisöjä tai unionia koskevien julistusten, päätöslauselmien ja muiden kannanottojen suhteen; tästä seuraa, että ne noudattavat edellä mainituista julistuksista, päätöslauselmista tai muista kannanotoista johtuvia periaatteita ja suuntaviivoja ja toteuttavat niiden soveltamisen varmistamiseksi välttämättömät toimenpiteet. 5 artikla 1. Sopimukset ja yleissopimukset, jotka jokin yhteisöistä on tehnyt yhden tai useamman kolmannen valtion, kansainvälisen järjestön tai kolmannen valtion kansalaisen kanssa, sitovat uusia jäsenvaltioita alkuperäisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin. 2. Uudet jäsenvaltiot sitoutuvat tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin liittymään sopimuksiin tai yleissopimuksiin, jotka nykyiset jäsenvaltiot sekä jokin yhteisöistä ovat tehneet yhdessä, ja kyseisten valtioiden tekemiin, näihin sopimuksiin tai yleissopimuksiin liittyviin sopimuksiin. Yhteisö ja nykyiset jäsenvaltiot auttavat unionissa uusia jäsenvaltioita tämän suhteen. 3. Uudet jäsenvaltiot liittyvät tällä asiakirjalla ja siinä määrätyin edellytyksin nykyisten jäsenvaltioiden tekemiin, 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai yleissopimusten soveltamista koskeviin sisäisiin sopimuksiin. 4. Uudet jäsenvaltiot toteuttavat tarvittaessa aiheelliset toimenpiteet mukauttaakseen asemansa suhteessa kansainvälisiin järjestöihin sekä niihin kansainvälisiin sopimuksiin, joiden sopimuspuolina jokin yhteisöistä tai muut jäsenvaltiot myös ovat, niihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka seuraavat niiden liittymisestä unioniin. 6 artikla EY:n perustamissopimuksen 234 artiklaa ja Euratomin perustamissopimuksen 105 ja 106 artiklaa sovelletaan uusien jäsenvaltioiden osalta ennen niiden liittymistä tehtyihin valtiosopimuksiin ja sopimuksiin. 7 artikla Jollei tässä asiakirjassa toisin määrätä, sen määräyksiä ei saa olla väliaikaisesti soveltamatta, muuttaa tai kumota muutoin kuin alkuperäisten sopimusten tarkistamista koskevalla menettelyllä, josta määrätään kyseisissä sopimuksissa. 8 artikla Niiden toimielinten antamien säädösten oikeudellinen luonne, joihin tässä asiakirjassa vahvistetut siirtymämääräykset liittyvät, säilyy ennallaan; erityisesti kyseisten säädösten muuttamista koskevia menettelyjä sovelletaan edelleen. 9 artikla Tämän asiakirjan määräyksillä, joilla on muutoin kuin siirtymätoimenpiteenä tarkoitus kumota tai muuttaa toimielinten antamia säädöksiä tai joista seuraa, että nämä säädökset kumotaan tai muutetaan muutoin kuin siirtymätoimenpiteenä, on sama oikeudellinen luonne kuin näin kumotuilla tai muutetuilla määräyksillä, ja niitä koskevat samat säännöt kuin jälkimmäisiä määräyksiä. 10 artikla Tässä asiakirjassa määrätyt poikkeukset koskevat siirtymätoimenpiteinä alkuperäisten sopimusten ja toimielinten antamien säädösten soveltamista. TOINEN OSA SOPIMUSTEN MUKAUTUKSET I OSASTO INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET 1 LUKU Euroopan parlamentti 11 artikla Korvataan päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 2 artikla seuraavasti: «2 artikla Kustakin jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrät ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> ». 2 LUKU Neuvosto 12 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 27 artiklan toinen kohta, EY:n perustamissopimuksen 146 artiklan toinen kohta ja Euratomin perustamissopimuksen 116 artiklan toinen kohta seuraavasti: «Kukin neuvoston jäsenvaltio huolehtii vuorollaan puheenjohtajan tehtävästä kuuden kuukauden ajan neuvoston yksimielisesti päättämässä järjestyksessä.». 13 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 28 artikla seuraavasti: «28 artikla Jos komissio kuulee neuvostoa, neuvosto käsittelee asian ilman, että sen tarvitsee äänestää. Käsittelyä koskevat pöytäkirjat toimitetaan komissiolle. Jos tämän sopimuksen mukaan edellytyksenä on neuvoston puoltava lausunto, lausunto katsotaan puoltavaksi, kun komission ehdotus hyväksytään: - jäsenvaltioiden edustajien ehdottomalla enemmistöllä, johon sisältyy kahden sellaisen jäsenvaltion edustajien äänet, joista kumpikin tuottaa vähintään yhden kymmenesosan yhteisön hiili- ja terästuotannon kokonaisarvosta, tai - jos äänet jakautuvat tasan ja jos komissio pysyy ehdotuksessaan toisen käsittelyn jälkeen, kolmen sellaisen jäsenvaltion edustajien äänin, joista kukin tuottaa vähintään yhden kymmenesosan yhteisön hiili- ja terästuotannon kokonaisarvosta. Jos tämän sopimuksen mukaan edellytyksenä on yksimielinen päätös tai yksimielinen puoltava lausunto, päätös tai puoltava lausunto on asianmukaisesti annettu, jos kaikki neuvoston jäsenet äänestävät asian puolesta. Sovellettaessa tämän perustamissopimuksen 21, 32, 32 a, 45 b ja 78 h artiklaa sekä yhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 16 artiklaa, 20 artiklan kolmatta kohtaa, 28 artiklan viidettä kohtaa ja 44 artiklaa henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten pidättyminen äänestämästä ei kuitenkaan estä neuvostoa tekemästä ratkaisua, jonka edellytyksenä on yksimielisyys. Muut kuin ne neuvoston päätökset, joiden edellytyksenä on määräenemmistö tai yksimielisyys, tehdään neuvoston jäsenten enemmistöllä; enemmistönä pidetään jäsenvaltioiden edustajien ehdotonta enemmistöä, johon sisältyy kahden sellaisen jäsenvaltion edustajien äänet, joista kumpikin tuottaa vähintään yhden kymmenesosan yhteisön hiili- ja terästuotannon kokonaisarvosta. Sovellettaessa tämän sopimuksen 45 b, 78 ja 78 b artiklaa, joissa edellytyksenä on määräenemmistö, neuvoston jäsenten äänet painotetaan kuitenkin seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Ratkaisun edellytyksenä on vähintään 64 ääntä, jotka edustavat ainakin yhtätoista asian puolesta äänestävää jäsentä. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä. Neuvosto on yhteydessä jäsenvaltioihin puheenjohtajansa välityksellä. Neuvoston ratkaisut julkaistaan sen määräämällä tavalla.» 14 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan neljäs kohta seuraavasti: «Ehdotukset näiksi muutoksiksi tekee komissio yhdessä neuvoston kanssa, joka päättää asiasta jäsentensä kolmentoista kuudennestoistaosan enemmistöllä, ja ne saatetaan yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi lausuntoa varten. Yhteisön tuomioistuimella on asiassa täysi toimivalta oikeudellisten ja tosiasiallisten tekijöiden arvioimiseksi. Jos yhteisön tuomioistuin käsittelyn jälkeen toteaa ehdotusten olevan sopusoinnussa edellisen kohdan kanssa, ne annetaan Euroopan parlamentille ja ne tulevat voimaan, jos Euroopan parlamentti hyväksyy ne kolmen neljäsosan enemmistöllä annetuista äänistä ja Euroopan parlamentin jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.». 15 artikla 1. Korvataan EY:n perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohta ja Euratomin perustamissopimuksen 118 artiklan 2 kohta seuraavasti: «2. Kun neuvoston ratkaisun edellytyksenä on määräenemmistö, jäsenten äänet painotetaan seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Neuvoston ratkaisun edellytyksenä on vähintään: - 64 ääntä, jos ratkaisu tämän sopimuksen mukaan on tehtävä komission ehdotuksesta, - muissa tapauksissa 64 ääntä, jotka edustavat ainakin yhtätoista asian puolesta äänestävää jäsentä.». 2. Korvataan EU-sopimuksen J.3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti: «Kun neuvoston ratkaisun edellytyksenä edellisen alakohdan mukaisesti on määräenemmistö, jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla, ja ratkaisun edellytyksenä on vähintään 64 ääntä, jotka edustavat ainakin yhtätoista asian puolesta äänestävää jäsentä.». 3. Korvataan EU-sopimuksen K.4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: «Kun neuvoston ratkaisun edellytyksenä on määräenemmistö, jäsenten äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla, ja ratkaisun edellytyksenä on vähintään 64 ääntä, jotka edustavat yhtätoista asian puolesta äänestävää jäsentä.». 4. Korvataan EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti: «Poiketen siitä, mitä sopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätään, neuvoston tämän pöytäkirjan nojalla antamat säädökset, joiden antaminen edellyttää määräenemmistöä, katsotaan annetuiksi, jos niiden puolesta on annettu vähintään 54 ääntä.». 3 LUKU Komissio 16 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 9 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta, EY:n perustamissopimuksen 157 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta ja Euratomin perustamissopimuksen 126 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: «1. Komissiossa on 21 jäsentä, jotka valitaan heidän yleisen pätevyytensä perusteella ja joiden riippumattomuus on kiistaton.». 4 LUKU Yhteisön tuomioistuin 17 artikla 1. Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 32 artiklan ensimmäinen kohta, EY:n perustamissopimuksen 165 artiklan ensimmäinen kohta ja Euratomin perustamissopimuksen 137 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Yhteisön tuomioistuimessa on 17 tuomaria.». 2. Korvataan neuvoston päätöksen (88/591/EHTY/ETY/Euratom) 2 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on 16 tuomaria.». 18 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 32 artiklan toinen kohta, EY:n perustamissopimuksen 165 artiklan toinen kohta, Euratomin perustamissopimuksen 137 artiklan toinen kohta sekä EHTY:n tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 18 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Yhteisön tuomioistuin kokoontuu täysistunnossa. Se voi kuitenkin perustaa keskuudestaan kolmen, viiden tai seitsemän tuomarin jaostoja käsitelläkseen tiettyjä valmistelevia tehtäviä tai ratkaistakseen tietynlaisia asioita sen mukaan kuin siitä erikseen määrätään.» 19 artikla Korvataan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 18 artiklan toinen kohta, Euroopan yhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 15 artikla, Euroopan atomienergiayhteisön tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 15 artikla seuraavasti: «Yhteisön tuomioistuimen päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu pariton määrä sen jäsenistä. Tuomioistuimen täysistunnossa tekemät päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu yhdeksän tuomaria. Kolmen tai viiden tuomarin jaostojen päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu kolme tuomaria. Seitsemän tuomarin jaostojen päätökset ovat päteviä vain, kun asian käsittelyyn osallistuu viisi tuomaria. Jos jonkin jaoston tuomari on estynyt, toisen jaoston tuomari voidaan kutsua osallistumaan asian käsittelyyn työjärjestyksessä määrätyin edellytyksin.» 20 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 32 a artiklan ensimmäinen kohta, EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan ensimmäinen kohta sekä Euratomin perustamissopimuksen 138 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Yhteisön tuomioistuinta avustaa kahdeksan julkisasiamiestä.». 21 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 32 b artiklan toinen ja kolmas kohta, EY:n perustamissopimuksen 167 artiklan toinen ja kolmas kohta sekä Euratomin perustamissopimuksen 139 artiklan toinen ja kolmas kohta seuraavasti: «Osa tuomareista vaihtuu joka kolmas vuosi. Tämä koskee vuoroin yhdeksää ja vuoroin kahdeksaa tuomaria. Osa julkisasiamiehistä vaihtuu joka kolmas vuosi. Tämä koskee joka kerran neljää julkisasiamiestä.». 5 LUKU Tilintarkastustuomioistuin 22 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 45 b artiklan 1 kohta, EY:n perustamissopimuksen 188 b artiklan 1 kohta ja Euratomin perustamissopimuksen 160 b artiklan 1 kohta seuraavasti: «1. Tilintarkastustuomioistuimessa on 16 jäsentä.». 6 LUKU Talous- ja sosiaalikomitea 23 artikla Korvataan EY:n perustamissopimuksen 194 artiklan ensimmäinen kohta ja Euratomin perustamissopimuksen 166 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Talous- ja sosiaalikomitean jäsenten määrä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> ». 7 LUKU Alueiden komitea 24 artikla Korvataan EY:n perustamissopimuksen 198 a artiklan toinen kohta seuraavasti: «Alueiden komitean jäsenten määrä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> ». 8 LUKU EHTY:n neuvoa-antava komitea 25 artikla Korvataan EHTY:n perustamissopimuksen 18 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: «Perustetaan komission yhteyteen neuvoa-antava komitea. Siinä on vähintään 87 ja enintään 111 jäsentä ja siihen kuuluu yhtä monta tuottajien, työntekijöiden sekä käyttäjien ja kaupan edustajaa.». 9 LUKU Tieteellis-tekninen komitea 26 artikla Korvataan Euratomin perustamissopimuksen 134 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: «2. Komiteassa on 39 jäsentä, jotka neuvosto nimeää komissiota kuultuaan.». II OSASTO MUUT MUKAUTUKSET 27 artikla Korvataan EY:n perustamissopimuksen 227 artiklan 1 kohta seuraavasti: «1. Tätä sopimusta sovelletaan Belgian kuningaskuntaan, Tanskan kuningaskuntaan, Saksan liittotasavaltaan, Helleenien tasavaltaan, Espanjan kuningaskuntaan, Ranskan tasavaltaan, Irlantiin, Italian tasavaltaan, Luxemburgin suurherttuakuntaan, Alankomaiden kuningaskuntaan, Norjan kuningaskuntaan, Itävallan tasavaltaan, Portugalin tasavaltaan, Suomen tasavaltaan, Ruotsin kuningaskuntaan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan.» 28 artikla Lisätään EY:n perustamissopimuksen 227 artiklan 5 kohdan d alakohdaksi, EHTY:n perustamissopimuksen 79 artiklan d alakohdaksi ja Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklan e alakohdaksi seuraava: «Tätä sopimusta ei sovelleta Ahvenanmaahan. Suomen hallitus voi kuitenkin ilmoittaa tämän sopimuksen ratifioinnin yhteydessä Italian tasavallan hallituksen huostaan talletettavalla julistuksella, että sopimusta sovelletaan myös Ahvenanmaahan Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen tasavallan Euroopan unioniin liittymisestä tehtyyn sopimukseen liittyvän pöytäkirjan N:o 2 määräysten mukaisesti. Italian tasavallan hallitus toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen tällaisesta julistuksesta jäsenvaltioille.». KOLMAS OSA TOIMIELINTEN ANTAMIA SÄÄDÖKSIÄ KOSKEVAT MUKAUTUKSET 29 artikla Tämän asiakirjan liitteessä I luetellut säädökset mukautetaan siten kuin siitä määrätään kyseisessä liitteessä. 30 artikla Tämän asiakirjan liitteessä II lueteltujen säädösten mukautukset, jotka ovat tarpeen liittymisen vuoksi, laaditaan kyseisessä liitteessä lueteltujen suuntaviivojen mukaisesti sekä 169 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja siinä määrätyin edellytyksin. NELJÄS OSA SIIRTYMÄTOIMENPITEET I OSASTO INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET 31 artikla 1. Kahden ensimmäisen liittymistä seuraavan vuoden aikana kukin uusi jäsenvaltio järjestää välittömät, yleiset vaalit, joissa valitaan Euroopan parlamenttiin tämän asiakirjan 11 artiklassa vahvistettu määrä niiden kansojen edustajia edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen määräysten mukaisesti. 2. Liittymisestä siihen asti, kun kulloisetkin 1 kohdassa tarkoitetut vaalit on pidetty, uusien jäsenvaltioiden kansanedustuslaitokset nimeävät omasta keskuudestaan uusien jäsenvaltioiden kansoja edustavat jäsenet Euroopan parlamenttiin kussakin noista valtioista vahvistettua menettelyä noudattaen. 3. Kukin uusista jäsenvaltioista voi kuitenkin niin päättäessään järjestää vaalit edustajien valitsemiseksi Euroopan parlamenttiin liittymissopimuksen allekirjoittamisen ja voimaantulon välisenä aikana tähän asiakirjaan liitetyn pöytäkirjan N:o 8 mukaisesti. 4. Edellä olevan 1 tai 3 kohdan mukaisesti valittujen edustajien toimikausi päättyy samaan aikaan kuin viisivuotiskaudeksi 1994-1999 nykyisissä jäsenvaltioissa valittujen edustajien toimikausi. II OSASTO NORJAA KOSKEVAT SIIRTYMÄTOIMENPITEET 1 LUKU Tavaroiden vapaa liikkuvuus I jakso Vaatimukset ja ympäristö 32 artikla 1. Liitteessä III tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Norjaan neljän vuoden ajan liittymispäivästä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä tarkastellaan uudelleen kyseisen jakson aikana EY:n menettelyjen mukaisesti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäajan päättyessä yhteisön säännöstöä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin samoin edellytyksin kuin nykyisissä jäsenvaltioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä tarkoitetun tarkastelun tuloksia. II jakso Sekalaista 33 artikla Norjan kuningaskunta voi jatkaa kolmen vuoden ajan liittymispäivästä nykyisin voimassa olevan kansallisen raakapuun luokittelujärjestelmänsä soveltamista, mikäli sen siihen liittyvä kansallinen lainsäädäntö ja siihen liittyvät hallinnolliset järjestelyt eivät ole ristiriidassa yhteisön sisämarkkinalainsäädännön tai kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevan lainsäädännön kanssa ja erityisesti raakapuun luokittelua koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 68/89/ETY 6 artiklan kanssa. Samana aikana direktiiviä 68/89/ETY tarkastellaan uudelleen EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen. 2 LUKU Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus 34 artikla Niiden velvoitteiden estämättä, joista määrätään sopimuksissa, joihin Euroopan unioni perustuu, Norjan kuningaskunta saa pitää voimassa voimassaolevan vapaa-ajan asuntoja koskevan lainsäädäntönsä viiden vuoden ajan liittymispäivästä. 35 artikla Norjan kuningaskunta saa jatkaa kolmen vuoden ajan liittymispäivästä rajoitusten soveltamista, jotka koskevat muiden kuin Norjan kansalaisten oikeutta omistaa kalastusaluksia. 3 LUKU Kalastus I jakso Yleiset määräykset 36 artikla 1. Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tämän asiakirjan määräyksiä sovelletaan kalatalousalalla. 2. Kalastustuotteisiin sovelletaan 148 ja 149 artiklaa. II jakso Pääsy vesille ja kalavarojen käyttö 37 artikla Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tässä jaksossa määrättyä vesille pääsyä koskevaa järjestelmää sovelletaan siirtymäkautena, jonka päättymisajankohta on yhteisön kalastuslupajärjestelmän täytäntöönpanopäivämäärä ja joka ei missään tapauksessa ole myöhäisempi kuin yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 14 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan päättymispäivä. I alajakso Norjan alukset 38 artikla Tässä alajaksossa määritelty järjestelmä koskee Norjan lipun alla purjehtivien ja norjalaisessa satamassa rekisteröityjen kalastusalusten, jäljempänä «Norjan alukset», pääsyä nykyisten jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille, jotta kyseiset alukset voitaisiin sisällyttää asetuksella (ETY) N:o 3760/92 perustettuun yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmään. Liittymispäivästä alkaen kyseisellä vesille pääsyä koskevalla järjestelyllä varmistetaan, että Norja säilyttää 44 artiklassa määrätyt kalastusmahdollisuudet. 39 artikla 1. Siihen asti, kun Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan 156 - 165 artiklassa ja 347 - 352 artiklassa määrätyt erityisjärjestelyt yhdennetään asetuksella (ETY) N:o 3760/92 perustettua yhteisön kalastuspolitiikkaa koskeviin yleisiin sääntöihin, ainoastaan 441 liitteessä IV, jäljempänä «perusluettelo», luetellun Norjan aluksen voidaan sallia harjoittavan kalastustoimintaa ICES-alueilla V b, VI ja VII. Liittymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisenä aikana alue, joka sijaitsee etelään viivalta 56° 30' pohjoista leveyttä, 12. läntisen pituusasteen itäpuolella ja pohjoiseen viivalta 50° 30' pohjoista leveyttä on suljettu muulta kalastukselta paitsi pitkäsiimakalastukselta. 2. Ainoastaan 165 perusluettelossa olevien vakioalusten, jotka harjoittavat pohjakalalajien pyyntiä, sallitaan kalastaa samanaikaisesti sillä edellytyksellä, että alukset on lueteltu komission antamassa kausiluettelossa. 3. «Vakioaluksella» tarkoitetaan alusta, jonka jarruteho on 511 kilowattia (kW). Muuntokertoimet niiden alusten osalta, joilla on jokin muu koneteho, ovat seuraavat: - pienempi kuin 219 kW: 0,57, - vähintään 219 kW, mutta alle 292 kW: 0,76, - vähintään 292 kW, mutta alle 365 kW: 0,85, - vähintään 365 kW, mutta alle 438 kW: 0,90, - vähintään 438 kW, mutta alle 511 kW: 0,96, - vähintään 511 kW, mutta alle 584 kW: 1,00, - vähintään 584 kW, mutta alle 730 kW: 1,07, - vähintään 730 kW, mutta korkeintaan 876 kW: 1,11, - suurempi kuin 876 kW: 2,25, - pitkäsiima-alukset: 1,00, - pitkäsiima-alukset, joissa on automaattinen syötityslaite tai mekaaninen siimannostolaite: 2,00. 4. Ainoastaan 60 aluksen sallitaan kalastaa samanaikaisesti pelagisia lajeja 1 päivän joulukuuta ja 31 päivän toukokuuta välisenä aikana, ja 30 aluksen 1 päivän kesäkuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana. 5. Jos perusluetteloon tehdään tarkistuksia, jotka johtuvat aluksen käytöstä poistamisesta ylivoimaisen esteen vuoksi ennen liittymistä, ne annetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1995 asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä tarkistukset eivät saa vaikuttaa alusten lukumäärään tai niiden jakautumiseen eri luokkiin eikä niillä saa lisätä minkään luokan kokonaisvetoisuutta tai -tehoa. Muita aluksia korvaamaan tarkoitetut Norjan alukset voidaan valita ainoastaan liitteessä V olevassa luettelossa lueteltujen alusten joukosta. 6. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen vakioalusten lukumäärää voidaan korottaa kyseisen asetuksen 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sen mukaan, kuinka asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklassa tarkoitettujen kalastuksen määrän rajoitusten piiriin kuuluviin kalakantoihin Norjalle myönnetyt kalastusmahdollisuudet kokonaisuutena kehittyvät. 7. Sitä mukaa, kun perusluettelossa tarkoitetut alukset liittymisen jälkeen poistetaan käytöstä tai romutetaan ja otetaan pois perusluettelosta, ne voidaan korvata samaan luokkaan kuuluvilla aluksilla, joiden koneteho ei ylitä luettelosta poistettujen alusten konetehoa. Edellisessä alakohdassa tarkoitetut korvaamista koskevat edellytykset ovat voimassa vain siltä osin kuin nykyisten jäsenvaltioiden laivaston kapasiteettia ei lisätä Atlantilla sijaitsevilla yhteisön vesillä. 8. Säädökset, joilla on tarkoitus varmistaa, että toimijat noudattavat määrättyjä sääntöjä, mukaan lukien säädökset, joissa säädetään mahdollisuudesta kieltää kyseistä alusta kalastamasta tiettynä aikana, annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 40 artikla 1. Sen jälkeen, kun Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan 156 - 165 artiklassa ja 347 - 352 artiklassa määrätyt erityisjärjestelyt on sisällytetty asetuksella (ETY) N:o 3760/92 perustettua yhteisön kalastuspolitiikkaa koskeviin yleisiin sääntöihin, ja siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Norjan alusten sallitaan harjoittaa kalastustoimintaa 39 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla vesillä edellytyksillä, jotka neuvosto vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2. Edellä 1 kohdassa määrättyä vesillepääsyä säädellään samalla tavalla kuin järjestelmässä, jota sovelletaan nykyisen unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiviin aluksiin, jäljempänä «nykyisen unionin alukset», yhteisön vesillä 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella. 41 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Norjan aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa nykyisen unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueilla II a, III a (Skagerrak) (1) ja IV samoin edellytyksin, kuin ne joita sovelletaan välittömästi ennen tämän asiakirjan voimaantuloa ja joista on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 3691/93 asiaa koskevissa säännöksissä. 42 artikla Yksityiskohtaiset tekniset säännöt, jotka ovat tarpeen 39, 40 ja 41 artiklan soveltamisen varmistamiseksi, annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 43 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Norjan aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Ruotsin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueella III a (Skagerrak) samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 44 artikla 1. Norjalle myönnettävä osuus yhteisön kalastusmahdollisuuksista pyyntirajoitusten alaisten kalavarojen osalta vahvistetaan lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 2. Norjalle myönnetyt yhteisön kalastusmahdollisuudet vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä. 3. Norjalle myönnettävät määrät sellaisten lajien osalta, joiden hyödyntämiseen ei liity pyyntirajoituksia tai jotka ovat TAC-järjestelyn alaisia, mutta joita ei ole jaettu kiintiöihin nykyisen unionin jäsenvaltioiden kesken, vahvistetaan kiinteämääräisinä lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 4. Yhteisön kalastuslupajärjestelmän soveltamiseen saakka nykyisen yhteisön vesillä Norjan alusten pyyntiponnistus säännöstelyn ja myönnettyjen kiintiöiden piiriin kuulumattomien lajien osalta ei saa ylittää välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa saavutettuja tasoja. II alajakso Nykyisen unionin alukset 45 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, kaikki säännökset, jotka koskevat nykyisen unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten harjoittamaa kalastustoimintaa Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella, ovat samat kuin ne säännökset, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 46 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, nykyisen unionin aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueilla III a ja IV samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 47 artikla 1. Nykyiselle unionille myönnettävä osuus yhteisön kalastusmahdollisuuksista Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä muiden kuin unionin ja Norjan nykyisin yhteisesti hallitsemien ja pyyntirajoitusten alaisten kalavarojen osalta vahvistetaan lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 2. Nykyiselle unionille myönnetyt kalastusmahdollisuudet vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä. 3. Nykyiselle unionille Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä myönnettävät määrät sellaisten lajien osalta, joiden hyödyntämiseen ei liity pyyntirajoituksia, vahvistetaan kiinteämääräisinä lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 4. Yhteisön kalastuslupajärjestelmän soveltamiseen asti nykyisen unionin alusten pyyntiponnistukset Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä sääntelyn ja myönnettyjen kiintiöiden piiriin kuulumattomien lajien osalta eivät saa ylittää välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa saavutettuja tasoja. III alajakso Muut määräykset 48 artikla 1. Jollei tässä asiakirjassa toisin määrätä, edellytykset, joilla Norja saa kalastaa 44 ja 47 artiklassa myönnettyjä määriä nykyisen yhteisön vesillä ja vastaavasti nykyinen unioni Norjan vesillä, mukaan lukien maantieteelliset puitteet ja perinteiset kalastustavat, ovat samat kuin ne, joita sovellettiin välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. 2. Kyseiset edellytykset vahvistetaan vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 49 artikla Norjalla on lupa 30 päivään kesäkuuta 1998 asti vahvistaa kalastuksen määrän tasot pyyntirajoitusten muodossa yksinomaan sen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevien kalavarojen osalta, lukuun ottamatta makrillia. Kyseisten kalavarojen hoidon sisällyttäminen yhteiseen kalastuspolitiikkaan mainitun ajankohdan jälkeen perustuu olemassa olevalle hoitojärjestelmälle, kuten on esitetty yhteisessä julistuksessa 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella olevien vesien kalavarojen hoidosta. 50 artikla 1. Välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa sovellettavat tekniset toimenpiteet pidetään voimassa yhden vuoden ajan liittymispäivästä kaikkien unionin alusten suhteen Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. 2. Norjan toimivaltaisilla viranomaisilla on lupa kolmen vuoden ajan liittymispäivästä toteuttaa Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella kaikkiin asianomaisiin aluksiin sovellettavia toimenpiteitä tietyntyyppisen kalastuksen kieltämiseksi tilapäisesti biologisesti herkillä alueilla kalakannan suojelemiseksi. 3. Kaikkien unionin alusten, jotka kalastavat Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, on Norjan vesillä pidettävä kolmena vuotena kaikki saaliit aluksessa. 4. Unionin alusten, jotka kalastavat Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, on Norjan vesillä pidettävä kolmena vuotena aluksissa sellaisten lajien saaliit, jotka ovat pyyntirajoitusten alaisia ja joiden osalta kalastuskausi on suljettu. 5. Ennen 1, 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen siirtymäkausien päättymistä neuvosto päättää tarvittaessa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti teknisistä toimenpiteistä, joita sovelletaan Norjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kaikkiin unionin aluksiin olemassa olevien toimenpiteiden säilyttämiseksi tai kehittämiseksi. 51 artikla Norja saa säilyttää kansalliset valvontatoimenpiteet, jotka ovat olemassa välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa ja soveltaa niitä kaikkiin unionin aluksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 säännösten soveltamista: - kolmen vuoden ajan liittymispäivästä niillä sen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, jotka sijaitsevat 62. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella; - yhden vuoden ajan liittymispäivästä niillä sen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, jotka sijaitsevat 62. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella. Ennen kyseisten siirtymäkausien päättymistä, neuvosto päättää EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen valvontatoimenpiteistä, joita sovelletaan Norjan suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kaikkiin unionin aluksiin olemassa olevien toimenpiteiden säilyttämiseksi tai kehittämiseksi. III jakso Ulkopuoliset kalavarat 52 artikla 1. Yhteisö hoitaa Norjan kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemiä kalastussopimuksia liittymisestä alkaen. Kuitenkin 30 päivään kesäkuuta 1998 asti Norjan kuningaskunta vastaa Venäjän kanssa 15 päivänä lokakuuta 1976 tehdyn kahdenvälisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen hoidosta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. 2. Niihin Norjan kuningaskunnan oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka johtuvat 1 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista, ei puututa sinä aikana, jona näiden sopimusten määräykset pidetään väliaikaisesti voimassa. 3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta mahdollisimman pian ja joka tapauksessa ennen 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten voimassaolon päättymistä kalastusmahdollisuuksien säilyttämistä koskevat aiheelliset päätökset tapauskohtaisesti, mukaan lukien mahdollisuus jatkaa tiettyjen sopimusten voimassaoloa enintään yhdellä vuodella kerrallaan. 4. Jos Norja on saanut ennen liittymistä kalastusmahdollisuuksia olemassa olevien yhteisön kolmansien maiden, erityisesti Grönlannin, kanssa tekemien sopimusten nojalla, kyseiset mahdollisuudet säilytetään yhteisön periaatteiden mukaisesti, mukaan lukien suhteellisen vakauden periaate. IV jakso Kauppaa koskevat järjestelyt 53 artikla 1. Neljän vuoden ajan liittymispäivästä Norjasta tuleviin, muihin jäsenvaltioihin tarkoitettuihin lohi-, silli-, makrilli-, katkarapu-, kampasimpukka-, keisarihummeri-, punasimppu- ja taimenlähetyksiin sovelletaan kaupan valvontajärjestelmää. 2. Tässä järjestelmässä, jota komissio hoitaa, määrätään ohjeellisista enimmäismääristä, jotka mahdollistavat esteettömän kaupankäynnin kyseisiin enimmäismääriin saakka. Se perustuu alkuperämaan toimittamiin rahtiasiakirjoihin. Jos enimmäismäärät ylittyvät tai jos markkinoilla tapahtuu vakavia häiriöitä, komissio voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet yhteisön käytännön mukaisesti. Kyseiset toimenpiteet eivät missään tapauksessa saa olla ankarampia kuin tuontiin kolmansista maista sovellettavat toimenpiteet. 3. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä menettelyn tämän artiklan soveltamiseksi. 4 LUKU Ulkosuhteet, mukaan luettuna tulliliitto 54 artikla Tämän asiakirjan liitteessä VI lueteltuja säädöksiä sovelletaan Norjaan kyseisessä liitteessä määrätyin edellytyksin. 55 artikla Tämän liittymisasiakirjan 56 artiklassa tarkoitettu perustulli, jota käytetään yhdenmukaistettaessa asteittain yhteiseen tullitariffiin, on kunkin tuotteen osalta tulli, jota Norjan kuningaskunta tosiasiallisesti sovelsi 1 päivänä tammikuuta 1994. 56 artikla Norjan kuningaskunta saa pitää voimassa kolmen vuoden ajan liittymisestä kolmansiin maihin sovellettavan tullitariffinsa liitteessä VII lueteltujen tuotteiden osalta. Tänä aikana Norjan kuningaskunta vähentää sen perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välistä eroa seuraavan aikataulun mukaisesti: - 1 päivänä tammikuuta 1996 kukin perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välinen ero vähennetään 75 prosenttiin; - 1 päivänä tammikuuta 1997 kukin perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välinen ero vähennetään 40 prosenttiin. Norjan kuningaskunta soveltaa yhteistä tullitariffia täysin 1 päivästä tammikuuta 1998. 57 artikla 1. Norjan kuningaskunta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995: a) kansainvälistä tekstiilikauppaa koskevaa järjestelyä 20 päivältä joulukuuta 1973, sellaisena kuin se on muutettuna tai sen voimassaoloaikaa on pidennetty 31 päivänä heinäkuuta 1986, 31 päivänä heinäkuuta 1991, 9 päivänä joulukuuta 1992 ja 9 päivänä joulukuuta 1993 tehdyillä pöytäkirjoilla, tai GATTin Uruguayn kierroksen kauppaneuvottelujen tuloksena syntynyttä tekstiilejä ja vaatetusalan tuotteita koskevaa sopimusta, jos viimeksi mainittu on voimassa liittymispäivänä; b) yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä tekstiilisopimuksia ja -järjestelyjä. 2. Yhteisö neuvottelee 1 kohdassa tarkoitettuihin kahdenvälisiin sopimuksiin ja järjestelyihin liittyvistä pöytäkirjoista asianomaisten kolmansien maiden kanssa mukauttaakseen asianmukaisesti tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin määrälliset rajoitukset. 3. Jollei 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa toimenpiteet kyseisen tilanteen korjaamiseksi sekä tarvittavia siirtymäkauden mukautuksia koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisö soveltaa sopimuksia. 58 artikla 1. Norjan kuningaskunta voi avata 31 päivään joulukuuta 1999 asti vuosittaisen 21 000 tonnin tullittoman tariffikiintiön styreenille (CN-koodi 2902 50 00), jos kyseiset tavarat: - lasketaan vapaaseen vaihdantaan Norjan alueella ja ne kulutetaan siellä tai jalostetaan siten, että niistä tulee yhteisön alkuperätuotteita, ja - ovat edelleen tullivalvonnan alaisia loppukäyttöä koskevien yhteisön säännösten mukaisesti (neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista, 21 ja 82 artikla). 2. Mitä 1 kohdassa määrätään, sovelletaan ainoastaan, jos vapaaseen vaihdantaan laskemista koskevan ilmoituksen tueksi esitetään asianomaisten norjalaisten viranomaisten antama lupa, jolla osoitetaan, että kyseiset tavarat kuuluvat 1 kohdan määräysten soveltamisalaan. 3. Komissio ja toimivaltaiset norjalaiset viranomaiset toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisen tuotteen loppukulutus tai jalostus, jossa tuote saa yhteisön alkuperän, tapahtuu Norjan alueella. 59 artikla 1. Norjan kuningaskunta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 60 artiklassa tarkoitettujen sopimusten määräyksiä. 2. Kaikista mukautuksista laaditaan pöytäkirjat yhdessä sopimuspuolina olevien maiden kanssa, ja ne liitetään kyseisiin sopimuksiin. 3. Jos 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ei ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tilanteen ratkaisemiseksi liittymisestä alkaen. 60 artikla Edellä olevaa 59 artiklaa sovelletaan: - sopimuksiin, jotka on tehty Algerian, Andorran, Bulgarian, Egyptin, Islannin, Israelin, Jordanian, Kyproksen, Libanonin, Maltan, Marokon, Puolan, Romanian, Slovenian, Sveitsin, Syyrian, entisen T Osekin ja Slovakian liittotasavallan ja sen seuraajavaltioiden (T Osekin tasavallan ja Slovakian tasavallan), Tunisian, Turkin ja Unkarin kanssa, sekä muihin kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka koskevat yksinomaan EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kauppaa; - neljänteen AKT/ETY -yleissopimukseen, joka on allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 1989; - muihin vastaavanlaisiin sopimuksiin, jotka mahdollisesti tehdään ennen liittymistä. 61 artikla Norjan kuningaskunta sanoo irti 1 päivästä tammikuuta 1995 muun muassa 4 päivänä tammikuuta 1960 allekirjoitetun Euroopan vapaakauppaliiton perustamista koskevan konvention ja vuonna 1992 Latvian, Liettuan ja Viron kanssa allekirjoitetut vapaakauppasopimukset. 62 artikla Jos uudet yhteisön ja Latvian, Liettuan ja Viron välillä solmittavat kauppasopimukset eivät ole tulleet voimaan liittymispäivään mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen sallimiseksi, että kyseisten Baltian valtioiden alkuperätuotteilla on liittymisestä alkaen edelleen olemassa olevan tason mukainen pääsy Norjan markkinoille. 5 LUKU Varainhoitoa koskevat määräykset 63 artikla Kaikkia viittauksia yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehtyyn neuvoston päätökseen pidetään viittauksina 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehtyyn neuvoston päätökseen, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, tai sen korvaavaan päätökseen. 64 artikla «Yhteisen tullitariffin tulleiksi ja muiksi tulleiksi» kutsutut yhteisöjen omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai sen korvaavan päätöksen vastaavissa määräyksissä tarkoitetut tulot, käsittävät tullit, jotka on laskettu yhteisestä tullitariffista ja kaikista siihen liittyvistä tariffimyönnytyksistä, joita yhteisö soveltaa Norjan kaupassa kolmansien maiden kanssa. 65 artikla Arvonlisäverosta kertyvät omat varat lasketaan ja tarkistetaan ikään kuin investointiveroa ei sovellettaisi. Tätä varten Norjan kuningaskunta toteuttaa liittymisestä alkaen menettelyt, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että arvonlisäverosta saatavat vuosittaiset tulot ja investointiverosta saatavat vuosittaiset tulot kirjataan täsmällisesti. 66 artikla Yhteisö maksaa Norjan kuningaskunnalle kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion kuluihin kuuluvana menoeränä yhden kahdennentoistaosan seuraavista määristä: - 201 miljoonaa ecua vuonna 1995, - 128 miljoonaa ecua vuonna 1996, - 52 miljoonaa ecua vuonna 1997, - 26 miljoonaa ecua vuonna 1998. 67 artikla Norjan kuningaskunnan liittymisen jälkeen sen maksettavaksi jäävä osuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan mukaisesti tehdyistä sitoumuksista johtuvien maksujen rahoituksesta katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 68 artikla Norjan kuningaskunnan rahoitusosuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 116 artiklassa määrätystä rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. III OSASTO ITÄVALTAA KOSKEVAT SIIRTYMÄTOIMENPITEET 1 LUKU Tavaroiden vapaa liikkuvuus Ainoa jakso Vaatimukset ja ympäristö 69 artikla 1. Liitteessä VIII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Itävaltaan neljän vuoden ajan liittymispäivästä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä tarkastellaan uudelleen kyseisen jakson aikana EY:n menettelyjen mukaisesti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäajan päättyessä yhteisön säännöstöä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin samoin edellytyksin kuin nykyisissä jäsenvaltioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä tarkoitetun tarkastelun tuloksia. 2 LUKU Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus 70 artikla Niiden velvoitteiden estämättä, joista määrätään sopimuksissa, joihin Euroopan unioni perustuu, Itävallan tasavalta saa pitää voimassa voimassaolevan vapaa-ajan asuntoja koskevan lainsäädäntönsä viiden vuoden ajan liittymispäivästä. 3 LUKU Kilpailupolitiikka 71 artikla 1. Itävallan tasavalta mukauttaa asteittain liittymispäivästä alkaen valmistetun tupakan monopolinsa, joka on luonteeltaan EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kaupallinen monopoli; sen varmistamiseksi, että viimeistään kolmen vuoden kuluttua liittymispäivästä tavaroiden hankintaa ja kaupan pitämistä koskevissa ehdoissa ei syrjitä jäsenvaltioiden kansalaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista. 2. Yksinoikeus tuontiin poistetaan liitteessä IX olevassa luettelossa mainittujen tavaroiden osalta viimeistään liittymispäivää seuraavan kolmen vuoden määräajan päättyessä. Tämä yksinoikeus poistetaan avaamalla asteittain liittymispäivästä alkaen tuontikiintiöt jäsenvaltioista tuotaville tuotteille. Kunkin kyseisen kolmen vuoden alussa Itävallan tasavalta avaa kiintiön, joka lasketaan seuraavien kansallista kulutusta kuvaavien prosenttilukujen perusteella: 15 prosenttia ensimmäisenä vuonna, 40 prosenttia toisena vuonna ja 70 prosenttia kolmantena vuonna. Kunkin kolmen vuoden prosenttilukuja vastaavat määrät sisältyvät liitteessä IX olevaan luetteloon. Edellisessä alakohdassa tarkoitetut kiintiöt ovat rajoituksetta avoinna kaikille toimijoille, eikä Itävallan tasavalta saa myöntää yksinoikeuksia kyseisten kiintiöiden mukaisesti tuotujen tavaroiden pitämiselle kaupan tukkukaupassa; kiintiöiden mukaisesti tuotujen tavaroiden vähittäiskaupassa kyseisten tavaroiden jakelun kuluttajille on tapahduttava ketään syrjimättä. 3. Viimeistään vuoden kuluttua liittymisestä Itävallan tasavalta asettaa riippumattoman viranomaisen, joka vastaa vähittäiskaupan harjoittamista koskevien lupien myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. 72 artikla Itävallan tasavalta saa pitää muiden jäsenvaltioiden suhteen voimassa 1 päivään tammikuuta 1996 ne tullit ja lisenssijärjestelyt, joita se sovelsi liittymispäivänä HS-nimikkeeseen 22.08 kuuluvien alkoholipitoisiin juomiin ja alkoholipitoisuudeltaan alle 80-tilavuusprosenttiseen denaturoimattomaan etyylialkoholiin. Tällaisia lisenssijärjestelyjä on sovellettava ketään syrjimättä. 4 LUKU Ulkosuhteet, mukaan luettuna tulliliitto 73 artikla Tämän asiakirjan liitteessä VI lueteltuja säädöksiä sovelletaan Itävaltaan kyseisessä liitteessä määrätyin edellytyksin. 74 artikla Itävallan tasavalta saa pitää voimassa 31 päivään joulukuuta 1996 Bulgarian, Puolan tasavallan, Romanian, Slovakian tasavallan, T Osekin tasavallan ja Unkarin tasavallan osalta tuontirajoitukset, joita se sovelsi 1 päivänä tammikuuta 1994 yhdistetyn nimikkeistön koodiin 27 02 10 00 kuuluvaan ruskohiileen. Eurooppa-sopimuksiin ja, tapauksen mukaan, kyseisten maiden kanssa tehtyihin väliaikaisiin sopimuksiin tehdään tarvittavat mukautukset 76 artiklan mukaisesti. 75 artikla 1. Itävallan tasavalta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995: a) kansainvälistä tekstiilikauppaa koskevaa järjestelyä 20 päivältä joulukuuta 1973, sellaisena kuin se on muutettuna tai sen voimassaoloaikaa on pidennetty 31 päivänä heinäkuuta 1986, 31 päivänä heinäkuuta 1991, 9 päivänä joulukuuta 1992 ja 9 päivänä joulukuuta 1993 tehdyillä pöytäkirjoilla, tai GATTin Uruguayn kierroksen kauppaneuvottelujen tuloksena syntynyttä tekstiilejä ja vaatetusalan tuotteita koskevaa sopimusta, jos viimeksi mainittu on voimassa liittymispäivänä; b) yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä tekstiilisopimuksia ja -järjestelyjä. 2. Yhteisö neuvottelee 1 kohdassa tarkoitettuihin kahdenvälisiin sopimuksiin ja järjestelyihin liittyvistä pöytäkirjoista asianomaisten kolmansien maiden kanssa mukauttaakseen asianmukaisesti tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin määrälliset rajoitukset. 3. Jollei 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa toimenpiteet kyseisen tilanteen korjaamiseksi sekä tarvittavia siirtymäkauden mukautuksia koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisö soveltaa sopimukset. 76 artikla 1. Itävallan tasavalta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 77 artiklassa tarkoitettujen sopimusten määräyksiä. 2. Kaikista mukautuksista laaditaan pöytäkirjat yhdessä sopimuspuolina olevien maiden kanssa, ja ne liitetään kyseisiin sopimuksiin. 3. Jos 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ei ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tilanteen ratkaisemiseksi liittymisajankohdasta alkaen. 77 artikla Edellä olevaa 76 artiklaa sovelletaan: - sopimuksiin, jotka on tehty Algerian, Andorran, Bulgarian, Egyptin, Islannin, Israelin, Jordanian, Kyproksen, Libanonin, Maltan, Marokon, Puolan, Romanian, Slovenian, Sveitsin, Syyrian, entisen T Osekin ja Slovakian liittotasavallan ja sen seuraajavaltioiden (T Osekin tasavalta ja Slovakian tasavalta), Tunisian, Turkin ja Unkarin kanssa, sekä muihin kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka koskevat yksinomaan EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kauppaa; - neljänteen AKT/ETY -yleissopimukseen, joka on allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 1989; - muihin vastaavanlaisiin sopimuksiin, jotka mahdollisesti tehdään ennen liittymistä. 78 artikla Itävallan tasavalta sanoo irti 1 päivästä tammikuuta 1995 muun muassa 4 päivänä tammikuuta 1960 allekirjoitetun Euroopan vapaakauppaliiton perustamista koskevan konvention. 5 LUKU Varainhoitoa koskevat määräykset 79 artikla Kaikkia viittauksia yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehtyyn neuvoston päätökseen pidetään viittauksina 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehtyyn neuvoston päätökseen, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, tai sen korvaavaan päätökseen. 80 artikla «Yhteisen tullitariffin tulleiksi ja muiksi tulleiksi» kutsutut yhteisöjen omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai sen korvaavan päätöksen vastaavissa määräyksissä tarkoitetut tulot, käsittävät tullit, jotka on laskettu yhteisestä tullitariffista ja kaikista siihen liittyvistä tariffimyönnytyksistä, joita yhteisö soveltaa Itävallan kaupassa kolmansien maiden kanssa. 81 artikla Yhteisö maksaa Itävallan tasavallalle kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion kuluihin kuuluvana menoeränä yhden kahdennentoistaosan seuraavista määristä: - 583 miljoonaa ecua vuonna 1995, - 106 miljoonaa ecua vuonna 1996, - 71 miljoonaa ecua vuonna 1997, - 35 miljoonaa ecua vuonna 1998. 82 artikla Itävallan tasavallan liittymisen jälkeen sen maksettavaksi jäävä osuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan mukaisesti tehdyistä sitoumuksista johtuvien maksujen rahoituksesta katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 83 artikla Itävallan tasavallan rahoitusosuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 116 artiklassa määrätystä rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. IV OSASTO SUOMEA KOSKEVAT SIIRTYMÄTOIMENPITEET 1 LUKU Tavaroiden vapaa liikkuvuus I jakso Vaatimukset ja ympäristö 84 artikla 1. Liitteessä X tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Suomeen neljän vuoden ajan liittymispäivästä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä tarkastellaan uudelleen kyseisen jakson aikana EY:n menettelyjen mukaisesti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäajan päättyessä yhteisön säännöstöä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin samoin edellytyksin kuin nykyisissä jäsenvaltioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä tarkoitetun tarkastelun tuloksia. II jakso Sekalaista 85 artikla Suomen tasavalta voi jatkaa kolmen vuoden ajan liittymispäivästä nykyisin voimassa olevan kansallisen raakapuun luokittelujärjestelmänsä soveltamista, mikäli sen siihen liittyvä kansallinen lainsäädäntö ja siihen liittyvät hallinnolliset järjestelyt eivät ole ristiriidassa yhteisön sisämarkkinalainsäädännön tai kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevan lainsäädännön kanssa ja erityisesti raakapuun luokittelua koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 68/89/ETY 6 artiklan kanssa. Samana aikana direktiiviä 68/89/ETY tarkastellaan uudelleen EY:n perustamissopimuksessa määrättyä menettelyä noudattaen. 2 LUKU Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus 86 artikla Poiketen siitä, mitä EY:n perustamissopimuksen 73 b artiklassa määrätään, Suomen tasavalta saa soveltaa ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta 30 päivänä joulukuuta 1992 annetun lain (1612/92) säännöksiä 31 päivään joulukuuta 1995. 87 artikla Niiden velvoitteiden estämättä, joista määrätään sopimuksissa, joihin Euroopan unioni perustuu, Suomen tasavalta saa pitää voimassa voimassaolevan vapaa-ajan asuntoja koskevan lainsäädäntönsä viiden vuoden ajan liittymispäivästä. 3 LUKU Kalastus I jakso Yleiset määräykset 88 artikla 1. Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tämän asiakirjan määräyksiä sovelletaan kalatalousalalla. 2. Kalastustuotteisiin sovelletaan 148 ja 149 artiklaa. II jakso Pääsy vesille ja kalavarojen käyttö 89 artikla Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tässä jaksossa määrättyä vesille pääsyä koskevaa järjestelmää sovelletaan siirtymäkautena, jonka päättymisajankohta on yhteisön kalastuslupajärjestelmän täytäntöönpanopäivä ja joka ei missään tapauksessa ole myöhäisempi kuin yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 14 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan päättymispäivä. I alajakso Suomen alukset 90 artikla Tässä alajaksossa määritelty järjestelmä koskee Suomen lipun alla purjehtivien ja suomalaisessa satamassa rekisteröityjen kalastusalusten, jäljempänä «Suomen alukset», pääsyä nykyisen unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille, jotta kyseiset alukset voitaisiin sisällyttää asetuksella (ETY) N:o 3760/92 perustettuun yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmään. 91 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Suomen aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa nykyisen unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueella III d samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. 92 artikla Yksityiskohtaiset tekniset säännöt 91 artiklan soveltamisen varmistamiseksi annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 93 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Suomen aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Ruotsin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä samoin edellytyksin, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 94 artikla 1. Suomelle myönnettävä osuus yhteisön kalastusmahdollisuuksista pyyntirajoitusten alaisista kalavaroista vahvistetaan lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 2. Suomelle myönnetyt osuudet vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä. 3. Yhteisön kalastuslupajärjestelmän soveltamiseen asti ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 1997 Suomen alusten pyyntiponnistukset nykyisen yhteisön vesillä, jotka kuuluvat 91 artiklan soveltamisalaan, sääntelyn ja myönnettyjen kiintiöiden piiriin kuulumattomien lajien osalta eivät saa ylittää välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa saavutettuja tasoja. II alajakso Nykyisen unionin alukset 95 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, nykyisen unionin jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Suomen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä samoin edellytyksin, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. III jakso Ulkopuoliset kalavarat 96 artikla 1. Yhteisö hoitaa Suomen tasavallan kolmansien maiden kanssa tekemiä kalastussopimuksia liittymispäivästä alkaen. 2. Niihin Suomen tasavallan oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka johtuvat 1 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista, ei puututa sinä aikana, jona näiden sopimusten määräykset pidetään väliaikaisesti voimassa. 3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta mahdollisimman pian ja joka tapauksessa ennen 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten voimassaolon päättymistä niistä johtuvat, kalastustoiminnan säilyttämisen kannalta aiheelliset päätökset tapauskohtaisesti ja päättää mahdollisuudesta pidentää tiettyjen sopimusten voimassaoloa enintään yhdellä vuodella kerrallaan. 4 LUKU Ulkosuhteet, mukaan luettuna tulliliitto 97 artikla Tämän asiakirjan liitteessä VI lueteltuja säädöksiä sovelletaan Suomeen kyseisessä liitteessä määrätyin edellytyksin. 98 artikla Tämän liittymisasiakirjan 99 artiklassa tarkoitettu perustulli, jota käytetään yhdenmukaistettaessa asteittain yhteiseen tullitariffiin, on kunkin tuotteen osalta tulli, jota Suomen tasavalta tosiasiallisesti sovelsi 1 päivänä tammikuuta 1994. 99 artikla Suomen tasavalta saa pitää voimassa kolmen vuoden ajan liittymisestä kolmansiin maihin sovellettavan tullitariffinsa liitteessä XI lueteltujen tuotteiden osalta. Tänä aikana Suomen tasavalta vähentää sen perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välistä eroa seuraavan aikataulun mukaisesti: - 1 päivänä tammikuuta 1996 kukin perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välinen ero vähennetään 75 prosenttiin; - 1 päivänä tammikuuta 1997 kukin perustullin ja yhteisen tullitariffin mukaisen tullin välinen ero vähennetään 40 prosenttiin; Suomen tasavalta soveltaa yhteistä tullitariffia täysin 1 päivästä tammikuuta 1998. 100 artikla 1. Suomen tasavalta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995: a) kansainvälistä tekstiilikauppaa koskevaa järjestelyä 20 päivältä joulukuuta 1973, sellaisena kuin se on muutettuna tai sen voimassaoloaikaa on pidennetty 31 päivänä heinäkuuta 1986, 31 päivänä heinäkuuta 1991, 9 päivänä joulukuuta 1992 ja 9 päivänä joulukuuta 1993 tehdyillä pöytäkirjoilla, tai GATTin Uruguayn kierroksen kauppaneuvottelujen tuloksena syntynyttä tekstiilejä ja vaatetusalan tuotteita koskevaa sopimusta, jos viimeksi mainittu on voimassa liittymispäivänä; b) yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä tekstiilisopimuksia ja -järjestelyjä. 2. Yhteisö neuvottelee 1 kohdassa tarkoitettuihin kahdenvälisiin sopimuksiin ja järjestelyihin liittyvistä pöytäkirjoista asianomaisten kolmansien maiden kanssa mukauttaakseen asianmukaisesti tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin määrälliset rajoitukset. 3. Jollei 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa toimenpiteet kyseisen tilanteen korjaamiseksi sekä tarvittavia siirtymäkauden mukautuksia koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisö soveltaa sopimukset. 101 artikla 1. Suomen tasavalta voi avata 31 päivään joulukuuta 1999 asti vuosittaisen 21 000 tonnin tullittoman tariffikiintiön styreenille (CN-koodi 2902 50 00), jos: - kyseiset tavarat lasketaan vapaaseen vaihdantaan Suomen alueella ja ne kulutetaan siellä tai jalostetaan siten, että niistä tulee yhteisön alkuperätuotteita, ja - kyseiset tavarat ovat edelleen tullivalvonnan alaisia asiaan liittyvien loppukäyttöä koskevien yhteisön säännösten mukaisesti (neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista, 21 ja 82 artikla). 2. Mitä 1 kohdassa määrätään, sovelletaan ainoastaan, jos vapaaseen vaihdantaan laskemista koskevan ilmoituksen tueksi esitetään asianomaisten suomalaisten viranomaisten antama lupa, jolla osoitetaan, että kyseiset tavarat kuuluvat 1 kohdan määräysten soveltamisalaan. 3. Komissio ja toimivaltaiset suomalaiset viranomaiset toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, sen varmistamiseksi, että kyseisen tuotteen loppukulutus tai jalostus, jossa tuote saa yhteisön alkuperän, tapahtuu Suomen alueella. 102 artikla 1. Suomen tasavalta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 103 artiklassa tarkoitettujen sopimusten määräyksiä. 2. Kaikista mukautuksista laaditaan pöytäkirjat yhdessä sopimuspuolina olevien maiden kanssa, ja ne liitetään kyseisiin sopimuksiin. 3. Jos 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ei ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tilanteen ratkaisemiseksi liittymisestä alkaen. 103 artikla Edellä olevaa 102 artiklaa sovelletaan: - sopimuksiin, jotka on tehty Algerian, Andorran, Bulgarian, Egyptin, Islannin, Israelin, Jordanian, Kyproksen, Libanonin, Maltan, Marokon, Puolan, Romanian, Slovenian, Sveitsin, Syyrian, entisen T Osekin ja Slovakian liittotasavallan ja sen seuraajavaltioiden (T Osekin tasavallan ja Slovakian tasavallan),Tunisian, Turkin ja Unkarin kanssa, sekä muihin kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka koskevat yksinomaan EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kauppaa; - neljänteen AKT/ETY -yleissopimukseen, joka on allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 1989; - muihin vastaavanlaisiin sopimuksiin, jotka mahdollisesti tehdään ennen liittymistä. 104 artikla Suomen tasavalta sanoo irti 1 päivästä tammikuuta 1995 muun muassa 4 päivänä tammikuuta 1960 allekirjoitetun Euroopan vapaakauppaliiton perustamista koskevan konvention ja vuonna 1992 Latvian, Liettuan ja Viron kanssa allekirjoitetut vapaakauppasopimukset. 105 artikla Jos uudet yhteisön ja Latvian, Liettuan ja Viron välillä solmittavat kauppasopimukset eivät ole tulleet voimaan liittymispäivään mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen sallimiseksi, että kyseisten Baltian valtioiden alkuperätuotteilla on liittymisestä alkaen edelleen olemassa olevan tason mukainen pääsy Suomen markkinoille. 5 LUKU Varainhoitoa koskevat määräykset 106 artikla Kaikkia viittauksia yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehtyyn neuvoston päätökseen pidetään viittauksina 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehtyyn neuvoston päätökseen, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, tai sen korvaavaan päätökseen. 107 artikla «Yhteisen tullitariffin tulleiksi ja muiksi tulleiksi» kutsutut yhteisöjen omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai sen korvaavan päätöksen vastaavissa määräyksissä tarkoitetut tulot käsittävät tullit, jotka on laskettu yhteisestä tullitariffista ja kaikista siihen liittyvistä tariffimyönnytyksistä, joita yhteisö soveltaa Suomen kaupassa kolmansien maiden kanssa. 108 artikla Arvonlisäverosta kertyvät omat varat lasketaan ja tarkistetaan ikään kuin Ahvenanmaa sisältyisi jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY alueelliseen soveltamisalaan. 109 artikla Yhteisö maksaa Suomen tasavallalle kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion kuluihin kuuluvana menoeränä yhden kahdennentoistaosan seuraavista määristä: - 476 miljoonaa ecua vuonna 1995, - 163 miljoonaa ecua vuonna 1996, - 65 miljoonaa ecua vuonna 1997, - 33 miljoonaa ecua vuonna 1998. 110 artikla Suomen tasavallan liittymisen jälkeen sen maksettavaksi jäävä osuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan mukaisesti tehdyistä sitoumuksista johtuvien maksujen rahoituksesta katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 111 artikla Suomen tasavallan rahoitusosuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 116 artiklassa määrätystä rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. V OSASTO RUOTSIA KOSKEVAT SIIRTYMÄTOIMENPITEET 1 LUKU Tavaroiden vapaa liikkuvuus I jakso Vaatimukset ja ympäristö 112 artikla 1. Liitteessä XII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Ruotsiin neljän vuoden ajan liittymispäivästä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä tarkastellaan uudelleen kyseisen jakson aikana EY:n menettelyjen mukaisesti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäajan päättyessä yhteisön säännöstöä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin samoin edellytyksin kuin nykyisissä jäsenvaltioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä tarkoitetun tarkastelun tuloksia. II jakso Sekalaista 113 artikla Ruotsin kuningaskunta voi jatkaa kolmen vuoden ajan liittymispäivästä nykyisin voimassa olevan kansallisen raakapuun luokittelujärjestelmänsä soveltamista, mikäli sen siihen liittyvä kansallinen lainsäädäntö ja siihen liittyvät hallinnolliset järjestelyt eivät ole ristiriidassa yhteisön sisämarkkinalainsäädännön tai kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevan lainsäädännön kanssa ja erityisesti raakapuun luokittelua koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 68/89/ETY 6 artiklan kanssa. Samana aikana direktiiviä 68/89/ETY tarkastellaan uudelleen EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen. 2 LUKU Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus 114 artikla Niiden velvoitteiden estämättä, joista määrätään sopimuksissa, joihin Euroopan unioni perustuu, Ruotsin kuningaskunta saa pitää voimassa voimassaolevan vapaa-ajan asuntoja koskevan lainsäädäntönsä viiden vuoden ajan liittymispäivästä. 3 LUKU Kalastus I jakso Yleiset määräykset 115 artikla 1. Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tämän asiakirjan määräyksiä sovelletaan kalatalousalalla. 2. Kalastustuotteisiin sovelletaan 148 ja 149 artiklaa. II jakso Pääsy vesille ja kalavarojen käyttö 116 artikla Jollei tässä luvussa toisin määrätä, tässä jaksossa määrättyä vesille pääsyä koskevaa järjestelmää sovelletaan siirtymäkautena, jonka päättymisajankohta on yhteisön kalastuslupajärjestelmän täytäntöönpanopäivämäärä ja joka ei missään tapauksessa ole myöhäisempi kuin yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 14 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan päättymispäivä. I alajakso Ruotsin alukset 117 artikla Tässä alajaksossa määritelty järjestelmä koskee Ruotsin lipun alla purjehtivien ja ruotsalaisessa satamassa rekisteröityjen kalastusalusten, jäljempänä «Ruotsin alukset», pääsyä nykyisen unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille, jotta kyseiset alukset voitaisiin sisällyttää asetuksella (ETY) N:o 3760/92 perustettuun yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmään. 118 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Ruotsin alusten sallitaan harjoittaa kalastustoimintaa nykyisen unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueilla III ja IV samoin edellytyksin, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa ja joista on säädetty asetuksen (EY) N:o 3682/93 asiaa koskevissa säännöksissä. 119 artikla Yksityiskohtaiset tekniset säännöt, jotka ovat tarpeen 118 artiklan soveltamisen varmistamiseksi, annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 120 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, Ruotsin aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Norjan ja Suomen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueilla III ja IV samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 121 artikla 1. Ruotsille myönnettävä osuus yhteisön kalastusmahdollisuuksista pyyntirajoitusten alaisista kalavaroista vahvistetaan lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 2. Ruotsille myönnetyt osuudet vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä. 3. Sellaisten lajien osalta, joiden hyödyntämiseen ei liity pyyntirajoituksia tai jotka kuuluvat TACin piiriin, mutta joiden osalta ei ole myönnetty kiintiöitä nykyisen unionin jäsenvaltioiden kesken, Ruotsille myönnetyt osuudet vahvistetaan kiinteämääräisinä lajeittain ja kalastusalueittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 4. Yhteisön kalastuslupajärjestelmän soveltamiseen asti ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 1997 Ruotsin alusten pyyntiponnistukset yhteisön vesillä, jotka kuuluvat 117 artiklan soveltamisalaan, sääntelyn ja myönnettyjen kiintiöiden piiriin kuulumattomien lajien osalta eivät saa ylittää välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa saavutettuja tasoja. 122 artikla 1. Jollei tässä asiakirjassa toisin määrätä, edellytykset, joilla 121 artiklassa myönnettyjä määriä saadaan kalastaa, ovat samat kuin ne, joita sovellettiin välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. 2. Kyseiset edellytykset vahvistetaan ensimmäisen kerran 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. II alajakso Nykyisen unionin alukset 123 artikla Liittymispäivästä siihen asti, kun yhteisön kalastuslupajärjestelmää sovelletaan, nykyisen unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilla aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa Ruotsin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä ICES-alueilla III a, b ja d samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan välittömästi ennen liittymissopimuksen voimaantuloa. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. III jakso Ulkopuoliset kalavarat 124 artikla 1. Yhteisö hoitaa Ruotsin kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemiä kalastussopimuksia liittymispäivästä alkaen. 2. Niihin Ruotsin kuningaskunnan oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka johtuvat 1 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista, ei puututa sinä aikana, jona näiden sopimusten määräykset pidetään väliaikaisesti voimassa. 3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta mahdollisimman pian ja joka tapauksessa ennen 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten voimassaolon päättymistä niistä johtuvat, kalastustoiminnan säilyttämisen kannalta aiheelliset päätökset tapauskohtaisesti ja päättää mahdollisuudesta pidentää tiettyjen sopimusten voimassaoloa enintään yhdellä vuodella kerrallaan. 125 artikla Enintään kolmen vuoden ajan liittymispäivästä neuvosto vahvistaa vuosittain määräenemmistöllä komission ehdotuksesta unionin taloudellisen avun määrän Ruotsin toimivaltaisten viranomaisten suorittamille lohenpoikasten istuttamisille. Kyseinen taloudellinen korvaus arvioidaan välittömästi ennen liittymistä olemassa olevan tasapainon perusteella. 4 LUKU Ulkosuhteet, mukaan luettuna tulliliitto 126 artikla Tämän asiakirjan liitteessä VI lueteltuja säädöksiä sovelletaan Ruotsiin kyseisessä liitteessä määrätyin edellytyksin. 127 artikla 1. Ruotsin kuningaskunta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995: a) kansainvälistä tekstiilikauppaa koskevaa järjestelyä 20 päivältä joulukuuta 1973, sellaisena kuin se on muutettuna tai sen voimassaoloaikaa on pidennetty 31 päivänä heinäkuuta 1986, 31 päivänä heinäkuuta 1991, 9 päivänä joulukuuta 1992 ja 9 päivänä joulukuuta 1993 tehdyillä pöytäkirjoilla, ja/tai GATTin Uruguayn kierroksen kauppaneuvottelujen tuloksena syntynyttä tekstiilejä ja vaatetusalan tuotteita koskevaa sopimusta, jos viimeksi mainittu on voimassa liittymispäivänä; b) yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä tekstiilisopimuksia ja -järjestelyjä. 2. Yhteisö neuvottelee 1 kohdassa tarkoitettuihin kahdenvälisiin sopimuksiin ja järjestelyihin liittyvistä pöytäkirjoista asianomaisten kolmansien maiden kanssa mukauttaakseen asianmukaisesti tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrälliset rajoitukset niin, että niissä otetaan huomioon olemassa olevat kauppavirrat Ruotsin ja sen toimittajamaiden välillä. 3. Jollei 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa toimenpiteet kyseisen tilanteen korjaamiseksi sekä tarvittavia siirtymäkauden mukautuksia koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisö soveltaa sopimukset. 128 artikla 1. Ruotsin kuningaskunta soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 129 artiklassa tarkoitettujen sopimusten määräyksiä. 2. Kaikista mukautuksista laaditaan pöytäkirjat yhdessä sopimuspuolina olevien maiden kanssa, ja ne liitetään kyseisiin sopimuksiin. 3. Jos 2 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjoja ei ole tehty 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tilanteen ratkaisemiseksi liittymisestä alkaen. 129 artikla Edellä olevaa 128 artiklaa sovelletaan: - sopimuksiin, jotka on tehty Algerian, Andorran, Bulgarian, Egyptin, Islannin, Israelin, Jordanian, Kyproksen, Libanonin, Maltan, Marokon, Puolan, Romanian, Slovenian, Sveitsin, Syyrian, entisen T Osekin ja Slovakian liittotasavallan ja sen seuraajavaltioiden (T Osekin tasavallan ja Slovakian tasavallan),Tunisian, Turkin ja Unkarin kanssa, sekä muihin kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka koskevat yksinomaan EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kauppaa; - neljänteen AKT/ETY -yleissopimukseen, joka on allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 1989; - muihin vastaavanlaisiin sopimuksiin, jotka mahdollisesti tehdään ennen liittymistä. 130 artikla Ruotsin kuningaskunta sanoo irti 1 päivästä tammikuuta 1995 muun muassa 4 päivänä tammikuuta 1960 allekirjoitetun Euroopan vapaakauppaliiton perustamista koskevan konvention ja vuonna 1992 Latvian, Liettuan ja Viron kanssa allekirjoitetut vapaakauppasopimukset. 131 artikla Jos uudet yhteisön ja Latvian, Liettuan ja Viron välillä solmittavat kauppasopimukset eivät ole tulleet voimaan liittymispäivään mennessä, yhteisö toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen sallimiseksi, että kyseisten Baltian valtioiden alkuperätuotteilla on liittymisestä alkaen edelleen olemassa olevan tason mukainen pääsy Ruotsin markkinoille. 5 LUKU Varainhoitoa koskevat määräykset 132 artikla Kaikkia viittauksia yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehtyyn neuvoston päätökseen pidetään viittauksina 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehtyyn neuvoston päätökseen, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, tai sen korvaavaan päätökseen. 133 artikla «Yhteisen tullitariffin tulleiksi ja muiksi tulleiksi» kutsutut yhteisöjen omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai sen korvaavan päätöksen vastaavissa määräyksissä tarkoitetut tulot käsittävät tullit, jotka on laskettu yhteisestä tullitariffista ja kaikista siihen liittyvistä tariffimyönnytyksistä, joita yhteisö soveltaa Ruotsin kaupassa kolmansien maiden kanssa. 134 artikla Yhteisö maksaa Ruotsin kuningaskunnalle kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion kuluihin kuuluvana menoeränä yhden kahdennentoistaosan seuraavista määristä: - 488 miljoonaa ecua vuonna 1995, - 432 miljoonaa ecua vuonna 1996, - 76 miljoonaa ecua vuonna 1997, - 31 miljoonaa ecua vuonna 1998. 135 artikla Ruotsin kuningaskunnan liittymisen jälkeen sen maksettavaksi jäävä osuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan mukaisesti tehdyistä sitoumuksista johtuvien maksujen rahoituksesta katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 136 artikla Ruotsin kuningaskunnan osuus Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 116 artiklassa määrätystä rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. VI OSASTO MAATALOUS 137 artikla 1. Tämä osasto koskee maataloustuotteita, lukuun ottamatta tuotteita, jotka kuuluvat kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3759/92 soveltamisalaan. 2. Jollei tässä asiakirjassa toisin määrätä: - uusien jäsenvaltioiden keskinäiseen kauppaan taikka niiden kolmansien maiden tai nykyisten jäsenvaltioiden kanssa käymään kauppaan sovelletaan viimeksi mainittuihin jäsenvaltioihin sovellettavia järjestelyjä. Uusiin jäsenvaltioihin sovelletaan nykyisessä yhteisössä sovellettavia järjestelyjä tuontimaksujen ja vaikutuksiltaan vastaavien maksujen, määrällisten rajoitusten ja niitä vaikutuksiltaan vastaavien toimenpiteiden osalta; - uusiin jäsenvaltioihin sovelletaan täysimääräisesti yhteisestä maatalouspolitiikasta johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia. 3. Jollei tämän osaston erityismääräyksistä, joissa määrätään erilaisista päivämääristä tai määräajoista, muuta johdu, 1 kohdassa tarkoitettuja maataloustuotteita koskevien siirtymätoimenpiteiden soveltaminen lakkaa Itävallan, Norjan ja Suomen osalta viidennen liittymistä seuraavan vuoden päättyessä. Kyseisissä toimenpiteissä otetaan kuitenkin täysin huomioon kunkin tuotteen osalta kokonaistuotanto vuonna 1999. I LUKU Kansallisia tukia koskevat määräykset 138 artikla 1. Jos komissio antaa siihen luvan, Itävalta, Norja ja Suomi voivat siirtymäkauden aikana myöntää asianmukaisessa muodossa yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisalaan kuuluvien perusmaataloustuotteiden tuottajille kansallisia siirtymäkauden alenevia tukia. Näitä tukia voidaan eriyttää erityisesti aluekohtaisesti. 2. Komissio antaa luvan 1 kohdassa tarkoitettuihin tukiin: - kaikissa tapauksissa, joissa uuden jäsenvaltion esittämistä tekijöistä käy ilmi, että ennen liittymistä maataloustuotteiden tuottajille tuotekohtaisesti myönnetyn tuen tason ja sen tuen tason, jota voidaan myöntää yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti välillä on merkittäviä eroja; - enintään lähtötason määrään asti, jolloin tuen määrä enimmillään vastaa tätä eroa. Alle 10 prosentin eroja lähtötasossa ei pidetä merkittävinä. Kuitenkin: - komission lupa annetaan ottaen huomioon laajentuneen yhteisön kansainväliset sitoumukset; - sianlihan, munien ja siipikarjan osalta komission luvassa otetaan huomioon rehun hintojen yhdenmukaistaminen; - komission lupaa ei anneta tupakalle. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun tuen määrä lasketaan perusmaataloustuotekohtaisesti. Tässä laskelmassa otetaan huomioon erityisesti interventiomekanismien tai muiden mekanismien hintatukitoimenpiteet sekä sellaisten tukien myöntäminen, jotka on sidottu pinta-alaan, hintoihin, tuotettuun määrään tai tuotantoyksikköön, sekä tiettyjä tuotteita tuottaville tiloille myönnettävät tuet. 4. Komission luvissa: - täsmennetään tukien enimmäislähtötaso, tukien alenemisaste sekä tarvittaessa niiden myöntämisen edellytykset ottaen huomioon myös tämän artiklan soveltamisalaan kuulumattomat, yhteisön lainsäädännöstä johtuvat muut tuet; - asetetaan luvan edellytykseksi ne tarpeelliset mukautukset, jotka johtuvat: - yhteisen maatalouspolitiikan kehityksestä; - hintatason kehityksestä yhteisössä. Jos tällaiset mukautukset osoittautuvat tarpeellisiksi, tukien määrää tai niiden myöntämisen edellytyksiä muutetaan komission pyynnöstä tai komission tekemän päätöksen perusteella. 5. Tämän rajoittamatta 1 - 4 kohdan määräysten soveltamista, komissio antaa luvan 1 kohdan nojalla erityisesti liitteessä XIII tarkoitettuihin kansallisiin tukiin mainitussa liitteessä määrätyin rajoituksin ja edellytyksin. 139 artikla 1. Komissio antaa Itävallalle, Norjalle ja Suomelle luvan soveltaa tukia, jotka eivät liity erityiseen tuotantoon ja joita tämän vuoksi ei oteta huomioon laskettaessa 138 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen määrää. Erityisesti tilakohtaisille tuille annetaan tämän perusteella lupa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tukia koskevat 138 artiklan 4 kohdan määräykset. Yhteisen maatalouspolitiikan mukaiset samankaltaiset tai yhteisön lainsäädännön kanssa sopusoinnussa olevat tuet vähennetään näiden tukien määrästä. 3. Tuet, joihin on lupa tämän artiklan nojalla lakkaa viimeistään siirtymäkauden päättyessä. 4. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta investointitukiin. 140 artikla Komissio antaa Itävallalle, Norjalle ja Suomelle luvan myöntää liitteessä XIV tarkoitettuja siirtymäkauden kansallisia tukia kyseisessä liitteessä määrätyin rajoituksin ja edellytyksin. Komissio täsmentää luvassaan tukien lähtötason, jollei se ilmene liitteessä määrätyistä edellytyksistä, sekä tukien alenemisasteen. 141 artikla Jos liittymisestä aiheutuu vakavia vaikeuksia, jotka ovat yhä olemassa sen jälkeen kun 138, 139, 140 ja 142 artiklan määräyksiä on sovellettu täysimittaisesti ja yhteisössä voimassa oleviin sääntöihin perustuvia muita toimenpiteitä, komissio voi antaa Norjalle ja Suomelle luvan myöntää tuottajille kansallisia tukia, joiden tarkoituksena on helpottaa näiden täysimääräistä yhdentymistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan. 142 artikla 1. Komissio antaa Norjalle, Ruotsille ja Suomelle luvan myöntää pitkäaikaisia kansallisia tukia sen varmistamiseksi, että maataloutta pidetään yllä erityisillä alueilla. Kyseiset alueet käsittävät 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevat maatalousalueet ja eräät kyseisen leveyspiirin eteläpuolella sijaitsevat lähialueet, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet. 2. Komissio määrittää 1 kohdassa tarkoitetut alueet ottamalla erityisesti huomioon: - alhaisen väestötiheyden; - maatalousmaan osuuden kokonaispinta-alasta; - ihmisravinnoksi tarkoitettujen peltokasvien viljelyyn varatun maatalousmaan osuuden käytetystä viljelypinta-alasta. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuet saavat liittyä fyysisiin tuotantotekijöihin, kuten maatalousmaan hehtaarimääriin tai eläinten lukumääriin, ottaen huomioon markkina-asetuksissa säädetyt asianomaiset rajoitukset sekä kunkin tilan perinteiset tuotantotavat, mutta ne eivät saa: - olla yhteydessä tulevaan tuotantoon; tai - johtaa tuotannon kasvuun tai liittymistä edeltävänä vertailuaikana, jonka komissio vahvistaa, todetun kokonaistuen määrän kasvuun. Nämä tuet voidaan eriyttää aluekohtaisesti. Näitä tukia on myönnettävä erityisesti: - sellaisen perinteisen alkutuotannon ja jalostuksen ylläpitämiseksi, joka soveltuu luontaisella tavalla kyseisten alueiden ilmasto-olosuhteisiin; - maataloustuotteiden tuotannon, kaupan ja jalostuksen rakenteiden parantamiseksi; - kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen; - ympäristön suojelun ja maaseudun säilyttämisen varmistamiseksi. 143 artikla 1. Tuet, joita tarkoitetaan 138 - 142 artiklassa ja muut kansalliset tuet, jotka tämän asiakirjan mukaisesti edellyttävät komission lupaa, on ilmoitettava komissiolle. Tukia ei saa soveltaa ennen kuin tällainen lupa on annettu. Uusien jäsenvaltioiden voimassa olevista tai suunnittelemista tukitoimenpiteistä ennen liittymistä tekemiä ilmoituksia pidetään liittymispäivänä tehtyinä ilmoituksina. 2. Komissio toimittaa neuvostolle vuoden kuluttua liittymisestä ja sen jälkeen joka viides vuosi 142 artiklassa tarkoitettujen tukien osalta kertomuksen: - myönnetyistä luvista; - kyseisten lupien nojalla myönnettyjen tukien tuloksista. Luvan saaneet jäsenvaltiot toimittavat kyseisten kertomusten laatimista varten komissiolle hyvissä ajoin myönnetyn tuen vaikutuksia koskevat tiedot, joista käy ilmi kyseisten alueiden maatalouselinkeinossa todettu kehitys. 144 artikla EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklassa tarkoitettujen tukien osalta: a) uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä sovelletuista tuista ainoastaan tukia, joista on annettu komissiolle tieto 30 päivään huhtikuuta 1995 mennessä, pidetään EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina «olemassa olevina» tukina; b) olemassa olevia tukia ja tukien käyttöön ottamista tai muuttamista koskevia suunnitelmia, joista on annettu komissiolle tieto ennen liittymistä, pidetään liittymispäivänä tiedoksi annettuina. II LUKU Muut määräykset 145 artikla 1. Yhteisö ottaa hoidettavakseen uusilla jäsenvaltioilla 1 päivänä tammikuuta 1995 markkinatukipolitiikan mukaisesti olevat julkiset varastot interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden tuki- ja ohjausrahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1883/78 8 artiklan soveltamisesta johtuvasta arvosta. 2. Uusien jäsenvaltioiden on poistettava omalla kustannuksellaan erikseen määriteltäviä yhteisön menettelyjä noudattaen ja 149 artiklan 1 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti määritettävässä määräajassa kaikki niiden alueella 1 päivänä tammikuuta 1995 vapaassa vaihdannassa olevien tuotteiden varastot, jotka määrältään ylittävät sen, minkä voidaan katsoa edustavan tavanomaista tasausvarastoa. Tavanomaisen tasausvaraston käsite määritellään kunkin tuotteen osalta kullekin yhteiselle markkinajärjestelylle ominaisten arviointiperusteiden ja tavoitteiden perusteella. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut varastot vähennetään tavanomaisen tasausvaraston ylittävästä määrästä. 146 artikla Norjan kuningaskunnan on huolehdittava, että 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä kaikki lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvat määräykset, jotka antavat Norjan viljayhtiölle (Statens Kornforretning) tai sen seuraajaorganisaatiolle monopolioikeuden maataloustuotteiden tuontiin, vientiin tai ostamiseen ja myyntiin, kumotaan. EY:n perustamissopimuksen 85 artiklaa sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä tammikuuta 1997 Norjan viljayhtiön toteuttamiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, sikäli kuin: - niillä pyritään muihin kuin ensimmäisessä alakohdassa esitettyihin tavoitteisiin; - ne eivät koske hintojen vahvistamista, markkinoiden jakamista tai tuotannon valvontaa. 147 artikla Jos yhden tai useamman uuden jäsenvaltion ja yhteisön, sellaisena kuin se on 31 päivänä joulukuuta 1994, välinen kauppa tai uusien jäsenvaltioiden välinen kauppa aiheuttaa maatalouden alalla vakavia häiriöitä Itävallan, Norjan tai Suomen markkinoilla 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä, komissio päättää kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä 24 tunnin kuluessa pyynnön vastaanottamisesta aiheellisiksi katsomistaan suojatoimenpiteistä. Näin päätettyjä toimenpiteitä sovelletaan välittömästi, niissä on otettava huomioon kaikkien asianomaisten osapuolten etu, eivätkä ne saa aiheuttaa rajatarkastuksia. 148 artikla 1. Jollei erityistapauksissa toisin määrätä, neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tämän osaston täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä. 2. Neuvosto voi tehdä yksimielisesti komission ehdotuksesta ja kuultuaan Euroopan parlamenttia tässä osastossa oleviin määräyksiin sellaiset mukautukset, jotka voivat osoittautua tarpeellisiksi yhteis