Asiakirja Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu - Pöytäkirja N:o 8 väliaikana eräissä uusissa jäsenvaltioissa järjestettävistä Euroopan parlamentin edustajainvaaleista



Virallinen lehti nro C 241 , 29/08/1994 s. 0358



Pöytäkirja N:o 8 väliaikana eräissä uusissa jäsenvaltioissa järjestettävistä Euroopan parlamentin edustajainvaaleista KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka katsovat, että tietyt uudet jäsenvaltiot toivovat voivansa järjestää Euroopan parlamentin edustajainvaalit tämän sopimuksen allekirjoittamisen ja sen voimaantulon välisenä aikana, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Tämän liittymisasiakirjan 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti kukin uusi jäsenvaltio voi järjestää Euroopan parlamentin edustajainvaalit liittymisasiakirjan allekirjoittamisen ja sen ajankohdan välisenä aikana, jolloin liittymisasiakirja tulee voimaan kyseisen valtion osalta. 2 artikla Edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun asiakirjan, joka on liitetty päätökseen 76/787/ EHTY, ETY, Euratom, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna tällä liittymisasiakirjalla, asiaa koskevien määräysten katsotaan soveltuvan tämän pöytäkirjan mukaisesti järjestettäviin vaaleihin. Vaalit järjestetään tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistettujen järjestelyjen mukaisesti. 3 artikla Edellä olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti järjestettyjen vaalien tulos tulee voimaan sinä päivänä, jolloin tämä sopimus tulee voimaan vaalit järjestäneiden uusien jäsenvaltioiden osalta. 4 artikla Tämän pöytäkirjan mukaisesti valittujen edustajien osalta kyseisten jäsenvaltioiden liittymispäivästä lähtien: - Euroopan parlamentilla on edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun asiakirjan 11 artiklassa määrätyt toimivaltuudet; - yhteisön tuomioistuimella on samat toimivaltuudet kuin liittymisasiakirjan 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti järjestetyissä vaaleissa. LIITE Väliaikana tietyissä uusissa jäsenvaltioissa järjestettäviä Euroopan parlamentin edustajainvaaleja koskevat järjestelyt I LUKU Yleiset määräyjset 1 artikla Tässä liitteessä tarkoitetaan: - «Euroopan parlamentin edustajainvaaleilla» edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun asiakirjan mukaisesti järjestettäviä Euroopan parlamentin yleisiä, välittömiä edustajainvaaleja (EYVL N:o L 278, 8.10.1976, s. 5); - «vaalialueella» uuden jäsenvaltion aluetta, jolla kyseisen valtion kansa valitsee edellä mainitun asiakirjan mukaisesti ja siihen perustuen kyseisen valtion vaalilainsäädännön mukaisesti Euroopan parlamentin jäsenet; - «jäsenyyttä hakeneella valtiolla» uutta jäsenvaltiota, joka järjestää Euroopan parlamentin edustajainvaalit tämän pöytäkirjan mukaisesti ennen tämän sopimuksen voimaantuloa; - «jäsenyyttä hakeneella asuinvaltiolla» jäsenyyttä hakenutta valtiota, jossa unionin kansalainen asuu olematta kuitenkaan kyseisen valtion kansalainen; - «kotijäsenvaltiolla» jäsenvaltiota, jonka kansalainen unionin kansalainen on; - «yhteisön äänestäjällä» unionin kansalaista, jolla on tämän liitteen mukaisesti äänioikeus Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa; - «vaalikelpoisella yhteisön kansalaisella» unionin kansalaista, joka on tämän liitteen mukaisesti vaalikelpoinen Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa; - «vaaliluettelolla» toimivaltaisten viranomaisten jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion vaalilainsäädännön mukaisesti laatimaa ja ajan tasalla pitämää äänioikeutettujen virallista rekisteriä tietyssä vaalipiirissä tai tietyllä paikkakunnalla, taikka väestörekisteriä, jos siitä käy ilmi äänioikeus; - «viitepäivällä» päivää tai päiviä, jolloin unionin kansalaisten on täytettävä jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion lainsäädännön mukaisesti äänioikeutta tai vaalikelpoisuutta kyseisessä valtiossa koskevat edellytykset; - «virallisella ilmoituksella» kyseisen henkilön antamaa ilmoitusta, jossa mahdollisesti olevat virheellisyydet johtavat kansallisen lainsäädännön mukaiseen seuraamusvastuuseen. 2 artikla Henkilöllä, joka: a) on viitepäivänä EY:n perustamissopimuksen 8 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu unionin kansalainen; b) ei ole viitepäivänä jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion kansalainen, mutta joka täyttää samat äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevat edellytykset, joita kyseinen valtio soveltaa omiin kansalaisiinsa, on äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa, jollei hän ole menettänyt näitä oikeuksia 5 ja 6 artiklan mukaisesti. Jos jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion kansalaisen on täytynyt olla kyseisen valtion kansalainen tietyn ajan ollakseen vaalikelpoinen, unionin kansalaisen katsotaan täyttäneen tämän edellytyksen, jos hän on ollut vastaavan ajan jonkin jäsenvaltion kansalainen. 3 artikla 1. Henkilöllä ei ole äänioikeutta jäsenyyttä hakeneessa valtiossa, jos hän vuoden 1994 vaaleissa äänesti jossakin jäsenvaltiossa. 2. Henkilö ei ole vaalikelpoinen jäsenyyttä hakeneessa valtiossa, jos hän oli vuoden 1994 vaaleissa ehdokkaana jossakin jäsenvaltiossa. 4 artikla Jos jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion kansalaisen on saadakseen äänioikeuden tai ollakseen vaalikelpoinen ollut asuttava tietty aika kyseisen valtion vaalialueella, yhteisön äänestäjän tai vaalikelpoisen yhteisön kansalaisen katsotaan täyttävän tämän edellytyksen, jos hän on asunut vastaavan ajan toisessa jäsenvaltiossa. Tämä määräys ei estä tietyn vaalipiirin tai paikkakunnan asettamien asumisajan pituutta koskevien erityisedellytysten soveltamista. 5 artikla 1. Unionin kansalainen, jonka asuinpaikka on jäsenyyttä hakeneessa valtiossa, mutta ei ole tämän valtion kansalainen ja joka on yksittäisen rikosoikeudellisen tai siviilioikeudellisen päätöksen johdosta menettänyt vaalikelpoisuutensa joko jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion tai kotijäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti, ei voi käyttää kyseistä oikeutta Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa. 2. Unionin kansalaisen tekemää hakemusta olla ehdokkaana Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa ei voida hyväksyä, jos kyseinen kansalainen ei voi toimittaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua todistusaineistoa. 6 artikla 1. Jäsenyyttä hakenut asuinvaltio voi tarkastaa, ovatko unionin kansalaiset, jotka ovat ilmaisseet halunsa käyttää äänioikeuttaan siellä, menettäneet kyseisen oikeuden kotijäsenvaltiossaan yksittäisen rikos- tai siviilioikeudellisen päätöksen vuoksi. 2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa jäsenyyttä hakenut asuinvaltio voi antaa tiedoksi kotijäsenvaltiolle 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen. Tätä varten kotijäsenvaltiossa asiaa koskevat, tavallisesti saatavilla olevat tiedot toimitetaan hyvissä ajoin ja asianmukaisella tavalla; näihin tietoihin voi sisältyä ainoastaan yksityiskohtia, jotka ovat ehdottomasti tarpeen tämän artiklan soveltamiseksi ja niitä voidaan käyttää ainoastaan tähän tarkoitukseen. Jos toimitetut tiedot tekevät ilmoituksen sisällön pätemättömäksi, asuinjäsenvaltio voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet estääkseen kyseistä henkilöä äänestämästä. 3. Kotijäsenvaltio voi hyvissä ajoin ja asianmukaisella tavalla toimittaa jäsenyyttä hakeneelle asuinvaltiolle kaikki tämän artiklan täytäntöönpanon edellyttämät tiedot. 7 artikla 1. Yhteisön äänestäjä voi käyttää äänioikeuttaan jäsenyyttä hakeneessä asuinvaltiossa, jos hän on ilmaissut halukkuutensa siihen. 2. Jos äänestäminen on pakollista jäsenyyttä hakeneessa asuinvaltiossa, yhteisön äänestäjien, jotka ovat ilmaisseet halukkuutensa siihen, on äänestettävä. II LUKU Äänioikeuden käyttäninen ja vaalikelpoisuus 8 artikla 1. Jäsenyyttä hakenut valtio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet riittävän ajoissa ennen äänestyspäivää sen mahdollistamiseksi, että yhteisön äänestäjä, joka on ilmaissut siihen halukkuutensa, merkitään vaaliluetteloon. 2. Jotta yhteisön äänestäjä voitaisiin merkitä vaaliluetteloon, hänen on toimitettava samat asiakirjat kuin sellaisen äänestäjän on toimitettava, joka on kyseisen valtion kansalainen. Hänen on myös tehtävä virallinen ilmoitus, josta käy ilmi: a) hänen kansallisuutensa ja osoitteensa jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion vaalialueella; b) tarvittaessa minkä tahansa muun jäsenvaltion paikkakunta tai vaalipiiri, jonka vaaliluetteloon hänet on viimeksi merkitty, ja c) että hän ei ole käyttänyt äänioikeuttaan missään jäsenvaltiossa vuoden 1994 vaaleissa. 3. Jäsenyyttä hakenut asuinvaltio voi myös edellyttää, että yhteisön äänestäjä: a) ilmoittaa 2 kohdan mukaisesti tehtävässä ilmoituksessaan, että hän ei ole menettänyt äänioikeuttaan kotijäsenvaltiossaan; b) esittää voimassa olevan henkilöllisyystodistuksen ja c) ilmoittaa päivämäärän, josta lähtien hän on asunut kyseisessä valtiossa tai toisessa jäsenvaltiossa. 4. Yhteisön äänestäjät, jotka on merkitty vaaliluetteloon, pysyvät siinä samoin edellytyksin kuin sellaiset äänestäjät, jotka ovat kyseisen valtion kansalaisia, siihen asti kunnes he pyytävät, että heidät poistetaan siitä, tai siihen asti kunnes heidät poistetaan siitä viran puolesta, koska he eivät enää täytä äänioikeuden käyttämisen edellytyksiä. 9 artikla 1. Kun yhteisön kansalainen toimittaa hakemuksensa olla ehdokkaana vaaleissa, hänen on toimitettava samat hakemusta tukevat asiakirjat kuin sellaisen henkilön on toimitettava, joka on kyseisen valtion kansalainen. Hänen on myös tehtävä virallinen ilmoitus, josta käy ilmi: a) hänen kansallisuutensa ja osoitteensa jäsenyyttä hakeneen asuinvaltion vaalialueella; b) että hän ei ole ollut ehdokkaana vuoden 1994 Euroopan parlamentin edustajainvaaleissa missään muussa jäsenvaltiossa, ja c) tarvittaessa minkä tahansa muun jäsenvaltion paikkakunta tai vaalipiiri, jonka vaaliluetteloon hänet on viimeksi merkitty. 2. Kun yhteisön kansalainen toimittaa hakemuksensa olla ehdokkaana vaaleissa, hänen on myös esitettävä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisten hallintoviranomaisten antama todistus siitä, että hän ei ole menettänyt vaalikelpoisuuttaan kyseisessä jäsenvaltiossa tai että nämä viranomaiset eivät ole tietoisia tällaisen oikeuden menetyksestä. 3. Jäsenyyttä hakenut asuinvaltio voi myös edellyttää, että vaalikelpoisen yhteisön kansalaisen on esitettävä voimassa oleva henkilöllisyystodistus. Se voi myös edellyttää, että hänen on osoitettava se päivämäärä, josta lähtien hän on ollut jonkin jäsenvaltion kansalainen. 10 artikla 1. Jäsenyyttä hakevan asuinvaltion on ilmoitettava kyseiselle henkilölle niistä toimista, jotka on toteutettu hänen vaaliluetteloon merkitsemistä koskevan pyyntönsä johdosta, tai päätöksestä, joka koskee hänen vaalikelpoisuuttaan. 2. Jos henkilöä ei hyväksytä merkittäväksi vaaliluetteloon tai hänen hakemuksensa olla ehdokkaana vaaleissa hylätään, kyseisellä henkilöllä on oikeus käyttää muutoksenhakukeinoja samoin edellytyksin kuin jäsenyyttä hakenut asuinvaltio tarjoaa sellaisille äänioikeutetuille ja vaalikelpoisille henkilöille, jotka ovat sen kansalaisia. 11 artikla Jäsenyyttä hakenut asuinvaltio ilmoittaa yhteisön äänestäjille ja vaalikelpoisille yhteisön kansalaisille hyvissä ajoin ja asianmukaisella tavalla äänioikeuden käyttämistä ja vaalikelpoisuutta koskevista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista järjestelyistä kyseisessä valtiossa. 12 artikla Nykyiset jäsenvaltiot ja jäsenyyttä hakenut valtio toimittavat toisilleen 3 artiklan täytäntöönpanon edellyttämiä tietoja. III LUKU Poikkeukset ja siirtymämääräykset 13 artikla 1. Jos 1 päivänä tammikuuta 1993 jäsenyyttä hakeneessa valtiossa sellaisten äänestysikäisten unionin kansalaisten osuus, jotka asuvat kyseisessä valtiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, on enemmän kuin 20 prosenttia kaikista äänioikeutetuista, jäsenyyttä hakenut valtio voi, sen estämättä, mitä 2, 8 ja 9 artiklassa määrätään: a) rajoittaa äänioikeuden sellaisiin yhteisön äänestäjiin, jotka ovat asuneet jäsenyyttä hakeneessa valtiossa tietyn vähimmäisajan, joka ei kuitenkaan saa olla enemmän kuin viisi vuotta; b) rajoittaa vaalikelpoisuuden sellaisiin vaalikelpoisiin yhteisön kansalaisiin, jotka ovat asuneet jäsenyyttä hakeneessa valtiossa tietyn vähimmäisajan, joka ei kuitenkaan saa olla enemmän kuin kymmenen vuotta. Nämä määräykset eivät estä toteuttamasta sellaisia aiheellisia toimenpiteitä, jotka jäsenyyttä hakenut valtio voi toteuttaa ehdokasluetteloiden koostumuksen osalta ja joiden tarkoituksena on erityisesti rohkaista sellaisten unionin kansalaisten integroitumista, jotka eivät ole kyseisen valtion kansalaisia. Edellä esitetyt asumisen kestoa koskevat määräykset eivät koske sellaisia yhteisön äänestäjiä ja vaalikelpoisia yhteisön kansalaisia, joilla ei sen vuoksi, että he ovat asuneet kotijäsenvaltionsa ulkopuolella tai tämän asumisen keston vuoksi, ole äänioikeutta tai jotka eivät ole vaalikelpoisia kotijäsenvaltiossaan. 2. Jäsenyyttä hakenut valtio, joka käyttää 1 kohdan mukaista poikkeusta, toimittaa komissiolle kaikki tarpeelliset taustatiedot.