(1)

Selliseid kohustusi või antud tegevusgarantiisid nimetatakse tavaliselt luhtunud kuludeks. Need võivad esineda mitmel kujul: pika tähtajaga ostulepinguna, eeldatava või selgesõnalise müügigarantii tingimusel tehtud investeeringuna, väljapool tavapärast tegevusala tehtud investeeringuna jne. Selleks et järelevalveamet saaks võetud kohustusi ja antud garantiisid tunnustada abikõlblike luhtunud kuludena, peavad need vastama järgmistele kriteeriumitele: (a) luhtunud kulusid põhjustavad kohustused peavad olema võetud või tegevusgarantiid antud enne 27. novembrit 1999, kui jõustus otsus 168/1999; (b) kohustused ja garantiid peavad rajanema õiguslikul ja lepingulisel alusel ning peavad olema põhjendatavad selles õiguslikus kontekstis, mille raames nad võeti või anti; (c) kohustuste ja tegevusgarantiide suhtes peab esinema oht, et vastavalt direktiivile 96/92/EÜ ei ole neid võimalik täita. Selleks, et neid saaks käsitleda luhtunud kuludena, peavad kohustused ja garantiid olema muutunud direktiivi jõustumise tõttu majanduslikult kahjulikuks ja nad peavad oluliselt mõjutama ettevõtja konkurentsivõimet. Eeltoodu tulemusena peab ettevõte muu hulgas tegema raamatupidamisarvestusse kohustuse või garantii ettenähtavat mõju kajastavaid kandeid (näiteks eraldised). Kohustused või garantiid peavad vastama eelmises lõigus sätestatud nõuetele eriti juhul, kui kõnealuste kohustuste või garantiide mõjul võib ettevõtjate elujõulisus abi või üleminekumeetmete puudumise tõttu ohtu sattuda. Nende kohustuste ja garantiide konkurentsile ja ettevõtjatele avaldatavat mõju hinnatakse kokkuvõtvalt. Selleks et kohustusi ja garantiisid saaks pidada luhtunud kuludeks, peab olema võimalik kindlaks teha põhjuslik seos otsuse 168/1999 jõustumise ning asjaomaste ettevõtjate kohustuste ja garantiide täitmisel ilmnevate raskuste vahel. Põhjusliku seose kindlakstegemiseks, võtab järelevalveamet arvesse elektri hinna langust ja asjaomaste ettevõtjate turuosa kaotust. Täitmata kohustused ja garantiid, mille täitmine ei sõltu otsuse 168/1999 jõustumistest, ei ole luhtunud kulud; (d) kohustused ja garantiid peavad olema tühistamatud. Abikõlblike luhtunud kulude arvutamisel arvestatakse ka kohustusi ja garantiisid, mida ettevõtjal on võimalik tasu eest tühistada või muuta; (e) samasse kontserni kuuluvate ettevõtete omavahelisi kohustusi ja garantiisid ei käsitleta reeglina luhtunud kuludena; (f) luhtunud kulud on majandustegevuse kulud, mis peavad vastama kohustuste ja garantiide alusel tegelikult investeeritud, makstud või makstavatele summadele. Seepärast järelevalveamet ei tunnusta kindlasummalisi arvestusi, välja arvatud juhul, kui saab tõestada, et need vastavad tegelikule majandusolukorrale; (g) luhtunud kulud näidatakse netokuluna ilma kohustustest ja garantiidest tuleneva tulu, kasumi ja lisandväärtuseta; (h) luhtunud kulude suuruse kindlaksmääramisel ei arvestata vastavate varadega seoses saadud või saada olevat abi. Kui kohustus on võetud või tegevusgarantii antud seoses investeeringuga, mille tegemiseks on antud riigiabi, tuleb kohustuse või garantiiga põhjustatud luhtunud kulude suurust vähendada abisumma võrra; (i) kui luhtunud kulud tulenevad kohustustest või garantiidest, mille täitmisel on tekkinud raskused otsuse 168/1999 jõustumise tõttu, võetakse abikõlblike luhtunud kulude suuruse arvutamisel arvesse nii riigi kui ka ühise elektrituru majandus- ja konkurentsitingimuste tegelik muutumine. Kui kohustused ja garantiid on luhtunud kulud elektrihinna ennustatava languse tõttu, tuleb luhtunud kulude arvutamisel arvestada elektrihinna tegelikke muutusi; (j) enne otsuse 168/1999 siseriiklikku õigusesse ülevõtmist amortiseeritud kulusid ei käsitleta luhtunud kuludena. Kuid eraldised või varad, mille amortisatsioon on kantud ettevõtja bilanssi eesmärgiga võtta arvesse otsuse ettenähtavaid mõjusid, võivad vastata luhtunud kulude tingimustele; (k) abikõlblikud luhtunud kulud ei või olla suuremad miinimummäärast, mida ettevõtjal on vaja nende kohustuste ja antud garantiide täitmiseks, mille täitmine sattus kahtluse alla otsuse 168/1999 jõustumise tagajärjel. (4) Järelikult tuleb kulude arvutamisel pidada silmas asjaomase ettevõtja jaoks majanduslikult kõige kasulikumat lahendust (kui abi ei anta). See võib muu hulgas tähendada võetud selliste võetud kohustuste või antud garantiide ülesütlemist, mille tulemuseks on luhtunud kulud või sellise vara osalist või täielikku likvideerimist, millest tuleneb luhtunud kulusid (eeldusel, et ei satuta vastuollu kohustuse või garantii põhimõttega); (l) kulud, mis mõnel ettevõtjal tuleb kanda pärast direktiivi artiklis 26 sätestatud tähtaega (26. november 2006), ei ole reeglina selle metoodika järgi abikõlblikud luhtunud kulud. (5) Vajaduse korral võib järelevalveamet neid kohustusi ja garantiisid sobival hetkel arvesse võtta ja käsitleda neid abikõlblike luhtunud kuludena ühise elektrituru avamise järgmisel etapil; (m) EFTA riikide puhul, kes avavad turu varem kui on ette nähtud EMP ühiskomitee otsusega 168/1999, võib järelevalveamet käesoleva metoodika kohaselt nõustuda käsitlema abikõlblike luhtunud kuludena kulusid, mis mõnel ettevõtjal võivad tekkida ka pärast direktiivi artiklis 26 sätestatud ajapiiri, kui kulud tekivad seoses kohustuste või garantiidega, mis vastavad 21. peatüki lõike 3 punktides a – l loetletud tingimustele, eeldusel, et need kulud ei teki hiljem kui 31. detsembril 2010.