ET Euroopa Liidu Teataja L 287/14

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 204/11/COL,

29. juuni 2011,

väidetava riigiabi kohta, mida anti kontserni Norsk Film kuuluvatele ettevõtjatele (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 61 ja 62,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4 ja artikli 7 lõiget 1,

OLLES kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 6 lõikele 1 (1)

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. Menetlus

Oma 23. märtsi 2006. aasta kirjas (toiming nr 368163) esitas mitu Norra filmitootjat (2) kaebuse selle kohta, et Norra ametiasutused on maksnud 2000.–2005. aastal iga-aastasi toetusi ettevõtjatele Norsk FilmStudio AS ja Filmparken AS.

Pärast kirjavahetust võttis järelevalveamet vastu otsuse nr 491/09/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes (3). Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Huvitatud isikutelt märkusi ei laekunud.

Norra ametiasutused esitasid oma tähelepanekud 2. veebruari 2010. aasta kirjas (toiming nr 545244).

2. Kontsern Norsk Film

Norsk Film ASi asutas 1932. aastal munitsipaalkinode ühendus. Ettevõtja avas filmistuudio 1935. aastal. 1947. aasta riigieelarvet vastu võttes otsustas Norra valitsus filmitootmist rohkem toetada. 1950. ja 1960. aastatel olid Norsk Film ASil rahalised raskused, mille tõttu eraldas valitsus talle edasise tegevuse tagamiseks toetusi. Pärast ettevõtja pankroti väljakuulutamist 1960. aastate lõpus otsustas valitsus võtta täieliku vastutuse ettevõtja tuleviku eest. Alates 1974. aastast oli riigi käes 77,6 % ettevõtja aktsiatest. Norsk Film AS täitis kahte eesmärki: ta varustas Norra mängufilmitööstust vajalike vahenditega ning tootis Norra filme.

ScanCam ASi asutasid 1986. aastal Norsk Film AS ja ajaleht VG (Verdens Gang) Norsk Film ASi senise filmiosakonna baasil. Hiljem omandasid Norsk Film AS ja Schibsted ASA kumbki 50 % ScanCam ASi aktsiatest. 31. detsembril 1998 müüs Schibsted ASA oma osakud Norsk Film ASile ning alates 1999. aastast kuulus ScanCam AS 100protsendiliselt Norsk FilmStudio ASile.

Norsk FilmStudio AS loodi 1989. aastal ja see oli Norsk Film ASi 100-protsendilise osalusega tütarettevõtja. Kuni 1989. aastani kuulusid stuudio ja tehnika Norsk Film ASile. Norsk FilmStudio AS rajati eesmärgiga eristada selgelt ettevõtjat kui tootjat ning ettevõtjat kui filmitootmise taristu (stuudio ja tehnika) hooldajat.

2001. aastal korraldas Norra valitsus oma filmipoliitika ümber ning riiklike ja erasektori vastutusalade vahele tõmmati selgem piir. Eratootjate ülesanne peaks olema filme toota. Seepärast tehti ettepanek müüa Norsk Film ASi osakud. Stuudiod pidid jääma riigi vastutusalasse, sest kõnealust tootmisprotsessiosa ei peetud turutingimustes jätkusuutlikuks. 2001. aastal jagati Norsk Film AS kaheks eraldi ettevõtjaks: filmitootjaks nimega Norsk Film AS ning taristupidajaks nimega Filmparken AS. Ettevõtja ülejäänud vara jäi Filmparken ASile. Norsk FilmStudio AS jäi endiselt Filmparken ASi 100protsendilise osalusega tütarettevõtjaks. 25. juunil 2001 ühinesid Norsk FilmStudio AS ja Filmparken AS. 4. jaanuaril 2002 müüs riik oma osa tootmisettevõttes Norsk Film AS eraettevõtjale Diopter AS.

2002. aastal nimetati Filmparken AS uuesti ümber Norsk FilmStudio ASiks.

2004. aastal ühines ScanCam AS Norsk FilmStudio ASiga.

2009. aastal ühinesid Norsk FilmStudio AS ja The Chimney Pot AS ning moodustasid Storyline Studios ASi. Pärast ühinemist omab Filmparken AS 60 % ettevõtte aktsiatest ja 40 % jäi endise The Chimney Pot ASi aktsionäridele.

Storyline Studios AS varustab filmitööstust paljude eri vahendite ja teenustega, nagu filmistuudiote, kinnitus- ja valgustustehnika, kaamerate, montaaži, kostüümide, rahastamise, büroovahendite, liinitootmise ja filmikataloogidega.

3. Uuritud meetmete kirjeldus

Järelevalveamet uuris kaht eri meedet: 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmist (vt punkt 3.1) ning mõningate kontserni Norsk Film kuuluvate ettevõtjate soodsamat maksualast kohtlemist (vt punkt 3.2).

3.1 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine

Alates 1970. aastatest kuni 2006. aastani eraldati kontserni Norsk Film kuuluvatele eri üksustele iga-aastasi toetusi. 1971. ja 1972. aasta eelarves viidatakse „olemasolevale abikavale”. Toetusi eraldas kultuuri- ja kirikuasjade ministeerium.

Oma otsuses nr 491/09/COL on järelevalveamet võtnud seisukoha, et iga-aastased toetused, mida Norra riik maksis alates 1970. aastatest kontserni Norsk Film kuuluvatele eri üksustele mängufilmide tootmiseks ja filmitootmiseks vajaliku taristu hooldamiseks, põhinesid olemasoleval abikaval.

Norra ametiasutused on märkinud, et 1997. aastal otsustas Norra parlament eraldada 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse Norsk Film ASile tootmisrajatise nimega „Filmparken” ajakohastamiseks, uuendamiseks ja arendamiseks. Toetust anti riigieelarve jaotisest, mis oli ette nähtud riikliku kaitse all olevatele hoonetele. Summa eraldati kahe aasta jooksul: 10 miljonit Norra krooni maksti 1998. aastal ja ülejäänud 26 miljonit Norra krooni 1999. aastal. Toetusmakse hõlmas osaliselt stuudioseadmete uuendamist ja ajakohastamist ning osaliselt uute haldusruumide väljaarendamist.

Oma otsuses nr 491/09/COL leidis järelevalveamet, et kuna 36 miljoni Norra krooni suurune makse tehti eri eelarveeraldisena ning konkreetsel toetusel oli erieesmärk (võttestuudio remont), võiks seda pidada uueks abikavaks. Järelevalveamet väljendas kahtlust, kas makse oli olemasoleva abikava osa või saab seda pidada uueks abimeetmeks.

3.2 Soodsam maksustamine

Norsk Film AS ja Norsk FilmStudio AS said 1995. aastal maksuvabastuse. Vabastus põhines endise, 18. augustil 1911 vastu võetud maksuseaduse nr 8 (mis asendati 26. märtsil 1999. aastal maksuseadusega nr 14) paragrahvi 26 esimese lõigu punktil k (4).

Kõnealuse soodsama maksualase kohtlemise eeskirju sätestava praegu kehtiva Norra maksuseaduse paragrahvi 2-32 järgi on mittetulundusühendused, asutused ja ettevõtjad vabastatud ettevõtte tulumaksust niivõrd, kuivõrd nad tegutsevad mittetulunduslikel alustel.

Kas asutust või ettevõtja tegevust peetakse mittetulunduslikuks paragrahvi 2-32 kohaselt, määratakse kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel, kusjuures otsustav tegur on ettevõtja eesmärk. Heategevuslik eesmärk viitab seega mittetulundusühenduse olemasolule. Et ettevõtja eesmärki kindlaks teha, võtab maksuhaldur muu hulgas arvesse tema põhikirja, sealhulgas tema põhikirja kohast eesmärki ja tegelikku tegevust. Samuti võetakse arvesse, kas ühenduse tegevus on avatud konkurentsile. Kui ettevõtja tegevus on majanduslik või äriline ning ta konkureerib maksukohustuslike kasumit taotlevate ettevõtjatega, viitab see sellele, et ta on maksukohustuslane. Veel üks arvestatav tegur on ettevõtja rahastamise olemus. Kui ettevõtjat rahastatakse eraannetustest või muudest eraldistest, viitab see ettevõtja mittetulunduslikule eesmärgile.

Organisatsioon, mida peetakse mittetulunduslikuks, on vabastatud ettevõtte tulumaksust ettevõtja mittetulunduslikust eesmärgist tuleneva kasumi osas. Äritegevusest saadud tulult tuleb teatavatel tingimustel maksta ettevõtte tulumaksu (5).

Maksuhaldur teeb tavapärase iga-aastase hindamise käigus kindlaks, kas ettevõtja või organisatsiooni suhtes saab kohaldada paragrahvi 2-32. Kohalik maksuhaldur määrab, maksustamiskorra kohaldamise laadi maksumaksja maksudeklaratsioonis esitatud teabe ja muu kättesaadava teabe alusel.

Norsk Film ASile, Norsk FilmStudio ASile ja ScanCam ASile anti maksuvabastus selle alusel, et ettevõtjate eesmärk oli mittetulunduslik. Kuni 1995. aastani ei taotlenud Norsk Film AS ja Norsk FilmStudio AS erikorra rakendamist. Pärast taotluste esitamist kasutasid nad seda korda 1995.–2001. aastal.

2001. aastal jagati Norsk Film AS kaheks eraldi ettevõtjaks: filmitootjaks nimega Norsk Film AS ja taristupidajaks nimega Filmparken AS. Alates 2002. aastast ei rahastatud ettevõtjaid enam riiklikest subsiidiumidest ning nad tegelesid tavalise äritegevusega. Seepärast peeti neid tavalisteks kasumit taotlevateks ettevõtjateks ja sellest tulenevalt kehtis nende suhtes ettevõtte tulumaksu tavamäär.

Kuni 1998. aastani omasid Norsk Film AS ja Schibsted ASA kumbki 50 % ScanCam ASi aktsiatest. Seepärast ei peetud ScanCam ASi Norsk Film ASi ettevõtluse integreeritud osaks. Alates 1998. aasta detsembrist kuulus ScanCam AS 100protsendiliselt Norsk Film ASile ning seejärel, alates 1999. aastast, Norsk FilmStudio ASile (Norsk Film ASi 100protsendilise osalusega tütarettevõtjale). Pärast kõnealust muudatust pidas maksuhaldur ScanCam ASi Norsk Film ASi tegevuse integreeritud osaks ning seetõttu sai see 1998.–2000. aastal kasutada ühesugust maksustamiskorda. 1998., 1999., 2000. ja 2001. aastal sai ScanCam AS kasumit (6).

Oma hinnangus leidis maksuhaldur, et ettevõtjad said oma mittetulundusühenduse staatusest kasu, tuues põhjuseks järgmised asjaolud: Norsk Film ASi põhikirjas oli sätestatud tema mittetulunduslik eesmärk; 97,7 % aktsiatest kuulus riigile ja kohalikele omavalitsustele; ettevõtjat rahastati peamiselt riiklike subsiidiumide kaudu.

Samuti märkis maksuhaldur, et maksuvabastus anti reservatsiooniga, et võimalikku tulu tuleks kasutada täielikult ettevõtja mittetulundusliku eesmärgi täitmisel. Tütarettevõtjat Norsk FilmStudio AS peeti Norsk Film ASi tegevuse integreeritud osaks ja tema suhtes kohaldati sama maksuvabastust. Norra ametiasutused on märkinud, et Norsk FilmStudio AS ei saanud 1995.–2001. aastal tulu ning seega ei olnud soodsa maksustamiskorra kohaldamisel mingit mõju.

Praegu peavad ettevõtjad tasuma ettevõtte tulumaksu tavamäära.

Järelevalveamet leidis oma otsuses nr 491/09/COL, et on küsitav, kas ettevõtte tulumaksuvabastuse kohaldamine mittetulundusühenduste maksuvabastuse loogika alusel võib põhjendada maksuvabastust kontserni Norsk Film kuuluvate ettevõtjate puhul.

Abi ettevõtte tulumaksust vabastamise kujul on tegevusabi. Selline abi on lubatud üksnes teatavatel juhtudel ning eelkõige olukordades, kus on täidetud järelevalveameti suunistes sätestatud kriteeriumid (nt teatavat tüüpi keskkonna- või regionaalabi puhul). Seepärast pidas järelevalveamet küsitavaks, kas maksustamise erieeskirjad, nagu neid kohaldati mõnele kontserni Norsk Film kuuluvale ettevõtjale, olid põhjendatud EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätete tähenduses.

4. Norra ametiasutuste märkused

4.1 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine

4.1.1 Toetuse maksmine ei ole riigiabi

Norra ametiasutused väidavad, et 36 miljoni Norra krooni maksmist ei saa pidada riigiabiks.

Võtnud aluseks tulemuspõhise lähenemisviisi, väidavad Norra ametiasutused, et kontrollitav toetus ei andnud saajale mingit majanduslikku eelist.

Norra ametiasutused leiavad, et ükski neist ettevõtjatest ei saanud Filmparkeni ajakohastamise ja uuendamise toetuse tulemusel mingit majanduslikku eelist. Norsk FilmStudio ASi ülesanne oli anda kõikidele Norra tootmisettevõtjatele rendile rajatisi. Kontserni Norsk Film tegevuses oli selge õiguslik vahe filmitootmisel ja tootmisrajatiste rentimisel. Juurdepääs tootmisrajatistele oli võrdsetel tingimustel avatud ja seda võimaldati kõikidele Norra tootmisettevõtjatele, sealhulgas Norsk Film ASile. Renditegevus ei olnud tulus ja tekitas Norsk FilmStudio ASile eelarvepuudujäägi.

Norra ametiasutused väidavad, et ei saa öelda, et meede oleks andnud kontsernile Norsk Film majandusliku eelise, sest toetusel ei olnud kindlasti sellist mõju. Meetme eesmärk ja mõju olid pigem pakkuda Norra filmitootjatele juurdepääsu tootmisrajatistele. Nad rõhutavad, et üksnes turutõrke tõttu oli Norsk FilmStudio AS ainus, kes andis rendile stuudio, kus sai toota teatava pikkuse ja kvaliteediga filme. Ettevõtja tegeles sellega tootjate heaks ega saanud majanduslikku kasu.

4.1.2 Meedet saab igal juhul pidada olemasolevaks abiks

Norra ametiasutused väidavad, et isegi kui 36 miljoni Norra krooni suurune toetus oli riigiabi, võib seda igal juhul pidada olemasolevaks abiks.

Norra ametiasutused leiavad, et 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine moodustas osa olemasolevast abikavast iga-aastaste toetuste maksmise kujul.

Norra ametiasutused kinnitavad, et kuigi toetus maksti välja erinevast eelarvest kui iga-aastasteks toetusteks kasutatud eelarve, ei saa toetust ennast pidada eraldiseisvaks uueks meetmeks. Nad selgitavad, et asjaolu, et 1998.–1999. aastal eraldati toetust teise eelarvepunkti alusel, oli „täielik kokkusattumus ja tehniline küsimus ning 36 miljoni Norra krooni suurust makset oleks saanud eraldada ka filmide rahastamiseks ettenähtud eelarveosast ja jagada kümne aasta peale ning sel viisil „sulatada ühte” Norsk Film ASi iga-aastaste maksetega, mis koosnesid nii tegevus- kui ka investeeringuabist. Asjaolu, et 1998.–1999. aastal eraldati toetust muu eelarvepunkti alusel, tulenes riiklike hoonete ehitamiseks ettenähtud [riigi]eelarveosa uuest korraldusest”. Samuti rõhutavad Norra ametiasutused, et makse oli osa süstemaatilistest ja pidevatest maksetest ühele ja samale saajale ning et abi eesmärki ei ole muudetud. Nad väidavad, et kava on alati koosnenud investeeringu- ja tegevustoetusest.

Ajakohastamine ja uuendamine oli juba mõnda aega toimunud ning selle maksumus enne 1998.–1999. aastat oli hinnanguliselt 13 miljonit Norra krooni. Kõnealune summa hõlmas Norra riigi makseid, mida tehti olemasoleva toetuskava alusel, mis kehtis alates 1970. aastatest. Kuid 1997. aastal selgus, et 13 miljonist Norra kroonist ei piisa tööde lõpetamiseks, ning seepärast otsustati ajakohastamise lõpetamiseks eraldada täiendavad 36 miljonit Norra krooni.

Norra ametiasutused esitasid järelevalveametile andmed selle kohta, et filmitootmise tingimuste säilitamiseks vajaliku taristu ajakohastamise ja uuendamise jaoks on summasid eraldatud ka varem.

Lõpuks väitsid Norra ametiasutused, et kuigi toetuse summa oli palju suurem kui senised iga-aastased maksed, ei tähenda see, et seda saaks pidada uueks abiks. Nad viitavad Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Namur-Les-Assurances (7): „uue abi tekkimist või olemasoleva abi muutumist ei saa hinnata abi ulatuse põhjal, või konkreetsemalt, selle suuruse põhjal rahanduslikus mõttes ettevõtja eluea mis tahes hetkel, kui abi antakse varasemate põhikirjasätete alusel, mida ei ole muudetud”.

4.1.3 Uus abi oleks igal juhul lepinguga kooskõlas

Norra ametisutused väidavad, et kui järelevalveameti hinnangul on meetme puhul tegemist uue abiga, on see igal juhul kooskõlas kehtiva EMP lepinguga. Nad kinnitavad, et meede on kooskõlas lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c, sest toetuse eesmärk oli kultuuri säilitamine ning meede oli sellise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja sellega proportsionaalne.

Norra ametiasutused kinnitavad, et filmitootmist võib pidada oluliseks kultuuripädevuseks ja see moodustab osa rahvuslikust pärandist. Ilma sobivate tootmisrajatisteta ei saaks filme toota. Pealegi oli toetus vajalik turutõrke tõttu. Samuti rõhutavad Norra ametiasutused, et järelevalveamet on heaks kiitnud audiovisuaalsete kavade toetusmeetmed, mis jääksid mõjuta, kui puuduks vajalik audiovisuaalteoste tootmise taristu.

4.2 Soodsam maksustamine

4.2.1 Soodsamat maksustamist ei saa pidada riigiabiks

Esiteks kinnitavad Norra ametiasutused, et oma otsuses nr 491/09/COL ei pidanud järelevalveamet küsitavaks mittetulundusühenduste tegelikku vabastamist ettevõtte tulumaksust, vaid uurisid sellise maksustamiskorra kohaldamist kontserni Norsk Film kuuluvate teatavate ettevõtjate suhtes. Seepärast kontrollitakse maksustamiskorra tegelikku kohaldamist või väärkohaldamist teatavate ettevõtjate suhtes.

Teiseks väidavad Norra ametiasutused, et nad ei ole käsitlenud küsimust, kas maksuseaduse paragrahvi 2-32 kohaldati kontserni Norsk Film kuuluvate ettevõtjate suhtes õigesti, sest nemad ei tegele maksustamisküsimustega.

Samas on nad märkinud, et „üldise maksusätte võimalikku väärkohaldamist maksuhalduri poolt maksumaksja kasuks ei saa pidada riigiabiks. (…) Riikliku maksusätte väärkohaldamise korral tuleb olukorda eelkõige parandada maksuhalduril või asjaomase siseriikliku õiguse kohasel kohtul. (…) Kui mis tahes riikliku maksusätte väärkohaldamise tõttu konkreetse maksumaksja jaoks tekkinud põhjendamatut eelist peetaks riigiabiks, looks see võimatu olukorra”.

Norra ametiasutused rõhutavad, et kuna ebaseadusliku maksustamise tagajärjed on erinevad, tuleks parandusmeetmed võtta siseriikliku õiguse alusel ja mitte neid kontrollida EMP riigiabi eeskirjade kohaselt, välja arvatud juhul, kui on tegemist pideva väärkohaldamisega.

4.2.2 Soodsama maksustamise kohaldamine põhines igal juhul olemasoleval abikaval

Norra ametiasutused väidavad ka, et enne EMP lepingu jõustumist kehtinud maksusätte kohaldamist ei saa mingil juhul pidada uueks abiks, vaid ainult olemasoleva abikava rakendamiseks.

Nad märgivad siiski, et „üldeeskirja tavalist kohaldamist ja selle konkreetses olukorras kohaldamise hindamist ei saa mingil juhul pidada uueks abiks ning seega ei olnud vaja sellest järelevalveametile teatada. Kui olemasoleva abikava üksiktaotlusi saab tõepoolest pidada uueks abiks, laiendaks see põhjendamatult uue abi määratlust ning tõrjuks olemasoleva abi puhul kõrvale lepinguga kooskõlas oleva abi määratluse riigiabi eeskirjade tähenduses”.

II. HINNANG

1. Riigiabi olemasolu

EMP lepingu artikli 61 punktis 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

1.1 Riigi ressursside olemasolu

Abimeetme peab andma riik või see peab olema antud riigi ressurssidest.

1.1.1 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine

36 miljoni Norra krooni suurune toetus maksti riigieelarvest riiklikele kultuurihoonetele ettenähtud toetuste jaotisest.

Seepärast leiab järelevalveamet, et riiklike vahendite olemasolu tingimus on täidetud.

1.1.2 Soodsam maksustamine

Norsk Film AS ja tema tütarettevõtja Norsk FilmStudio AS said maksuvabastuse aastateks 1995–2001. 18. märtsi 1996. aasta kirjas andis Bærumi maksuamet maksuvabastuse 1995. eelarveaastaks reservatsiooniga, et võimalikku tulu tuleks kasutada täielikult ettevõtja mittetulundusliku eesmärgi täitmiseks.

ScanCam ASile (kaameraid rendile andvale tütarettevõtjale) anti maksuvabastus perioodiks 1998–2001 samadel tingimustel.

Soodsa maksustamiskorra tõttu jäi riigil saamata maksutulu, mida ta oleks tavaliselt asjaomastelt ettevõtjatelt saanud. Vastavate vahendite puudumine koormas riigi ressursse nende maksete ulatuses, mida asjaomased ettevõtjad oma eelarvetest tavaliselt maksavad (8).

Asjaolu, et hindamise teostas kohalik maksuhaldur, ei mõjuta tähelepanekut, et tegemist oli riigi ressurssidega (9).

1.2 Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soosimine

1.2.1 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine

Esiteks pidi meede andma ettevõtjatele Norsk FilmStudio AS ja Filmparken AS eelise, kuna vabastas nad maksudest, mida tavaliselt maksatakse nende eelarvest. 36 miljoni Norra krooni suurune toetus andis abisaajatele rahalise eelise, mida neil tavalise äritegevuse käigus ei oleks olnud. Seega paranes ettevõtjate Norsk FilmStudio AS ja Filmparken AS finantsseisund võrreldes teiste EMPs filmitootmise alal tegutsevate ettevõtjatega.

Teiseks peab abimeede olema valikuline selles suhtes, et see soosib „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.

Järelevalveamet leiab, et 36 miljoni Norra krooni suurune makse stuudio ajakohastamiseks oli valikuline, sest kasusaaja oli selgelt kindlaks määratud.

1.2.2 Soodsam maksustamine

Mõningad kontserni Norsk Film kuuluvad ettevõtjad olid vabastatud tavaliselt kohaldatavast ettevõtte tulumaksust ning seega maksudest, mida tavaliselt makstakse ettevõtja eelarvest. Tavalise äritegevuse käigus oleks neil see eelis puudunud.

Samas võtab järelevalveamet omaks, et Euroopa Kohus ja EFTA kohus on pidevalt kinnitanud, et teatavatele saajatele eeliseid andavad meetmed ei ole valikulised, kui neid saab õigustada neid hõlmava kava olemus ja üldine ülesehitus.

Lisaks on järelevalveameti suunistes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes sätestatud, et „on selge, et kasumilt ei maksta maksu, kui mingit kasumit ei teenita. Seega võib maksusüsteemi olemuse tõttu olla põhjendatud, et mittetulunduslikud ettevõtjad, näiteks fondid või ühendused, vabastatakse erandkorras kasumilt makstavatest maksudest, kui nad tegelikult mingit kasumit ei teeni”.

Oma otsuses nr 491/09/COL vaidlustab järelevalveamet asjaolu, et soodsamat maksualast kohtlemist kui sellist saab põhjendada süsteemi olemuse ja toimimisloogikaga. Tal oli kahtlusi seoses maksustamiskorra kohaldamisega kõnealuste ettevõtjate suhtes. Need ettevõtjad vabastati ettevõtte tulumaksust endise, 18. augusti 1911. aasta maksuseaduse nr 8 (mis asendati 26. märtsil 1999. aastal maksuseadusega nr 14) paragrahvi 26 esimese lõigu punkti k põhjal. Selle kohaldamisel vabastatakse maksustamiskorraga ettevõtte tulumaksust organisatsioonid, kes vastavad teatavatele kriteeriumidele, mis on peamiselt seotud nende mittetulundusliku eesmärgiga.

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt anti ettevõtjatele Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS ja ScanCam AS maksuvabastus seetõttu, et nende eesmärk oli mittetulunduslik. Oma hinnangus ei suutnud järelevalveamet panna ennast Norra kohaliku maksuhalduri olukorda. Talle esitatud teabe alusel leiab järelevalveamet, et ei ole piisavalt tõendeid selle kohta, et kolme ettevõtja suhtes oleks soodsamat maksustamiskorda vääralt kohaldatud ning et seepärast saaks meedet pidada valikuliseks.

Sel põhjusel ei saa järelevalveamet järeldada, et ettevõtjate Norsk FilmStudio AS, Filmparken AS ja ScanCam AS soodsam maksustamine, mis algselt põhines 1911. aasta maksuseaduses ette nähtud kriteeriumidel, kujutab endast riigiabi.

1.3 Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

Riigiabi konkreetsetele ettevõtjatele peetakse konkurentsi moonutavaks ja lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavaks, kui abi saava ettevõtja majandustegevus hõlmab lepinguosaliste vahelist kaubandust. Kinofilme võib toota EMP eri kohtades. Seejärel kaubeldakse nendega EMP lepingu osaliste vahel. Toetus mängufilme tootvale ja stuudioteenuseid pakkuvale ettevõtjale võib seetõttu muuta senist konkurentsi filmide eri valmimiskohtade vahel. Seega võib pidada vaadeldavat meedet konkurentsi moonutavaks ja lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavaks.

1.4 Kokkuvõte

Eespool läbivaadatud asjaolude põhjal otsustab järelevalveamet, et 36 miljoni Norra krooni suurune makse kujutab endast riigiabi ning et toetus ettevõtjatele Norsk FilmStudio AS, Filmparken AS ja ScanCam AS soodsama maksustamise näol ei olnud riigiabi.

Seepärast analüüsib järelevalveamet järgnevalt üksnes 36 miljoni Norra krooni maksmist.

2. Menetlus

Uue abi menetlus on sätestatud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3. Kui järelevalveamet peab sellise abimeetme kokkusobivust küsitavaks, alustab ta protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 2 ja II osa artikli 4 lõikega 4 ette nähtud ametlikku uurimismenetlust.

Olemasoleva abi erimenetlus on sätestatud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 1. Kõnealuse sätte kohaselt kontrollib järelevalveamet koostöös EFTA riikidega kõiki kõnealustes riikides toimivaid abikavasid. Järelevalveamet soovitab neil riikidel võtta mis tahes asjakohased meetmed, mis on vajalikud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu edukaks arendamiseks või täitmiseks.

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse järeldus on ainult esialgne järeldus selle kohta, kas võimalik abimeede kujutab endast uut või olemasolevat abi. Isegi kui järelevalveamet otsustaks sel ajal esitatud teabe põhjal algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõigete 2 ja 3 alusel ametlikku uurimismenetlust, võib ta siiski kõnealuse menetluse lõpetamise otsuses võtta seisukoha, et meede kujutab endast olemaolevat abi (10). Olemasoleva abi puhul peab järelevalveamet järgima olemasoleva abi kohta kehtestatud menetlusnorme (11). Sellisel juhul peab järelevalveamet lõpetama ametliku uurimismenetluse ja vastavalt vajadusele algatama olemasoleva abi suhtes uue menetluse kooskõlas protokolli nr 3 II osa artiklitega 17–19 (12).

Järelevalveametile ametliku uurimismenetluse algatamise ajaks esitatud teave ei andnud mingit alust määratleda abi olemasoleva abina ning seetõttu vaatles järelevalveamet neid meetmeid uut abi käsitlevate eeskirjade alusel.

Järelevalveamet otsustab uute abimeetmete olemasolu ja kokkusobivuse üle ametliku uurimismenetluse käigus. Mis puutub olemasolevasse abisse, siis kuna kaks vaatluse all olevat meedet on praeguseks lõppenud, lõpetatakse sellega ka ametlik uurimismenetlus ilma olemasolevat abi käsitlevat menetlust algatamata, kuna sellisel menetlusel puuduks eesmärk.

3. 36 miljoni Norra krooni suuruse toetuse maksmine – olemasolev abi

Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on olemasolev abi „igasugune abi, mis oli olemas enne EMP lepingu jõustumist asjaomastes EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalsed toetused, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist”. Sellise abi muutmine on artikli 1 punkti c kohaselt uus abi.

Norra ametiasutused on täiendanud lisateabega oma märkusi otsuse nr 491/09/COL kohta (vt punkt 4.1.2).

Oma otsuses nr 491/09/COL arvab järelevalveamet, et alates 1970. aastatest tegi Norra riik iga-aastaseid makseid ettevõtjatele Norsk FilmStudio AS ja Filmparken AS mängufilmide tootmiseks ja filmitööstusele vajaliku taristu hooldamiseks olemasoleva abikava põhjal.

Järelevalveamet on arvamusel, et 36 miljoni Norra krooni suurune makse tehti olemasoleva abikava raames.

Esiteks selgub, et aastate jooksul makstud iga-aastased toetused koosnesid alati kahest osast: investeeringu- ja tegevusabist (13). Seega on Norra ametiasutused märkinud, et ajakohastamis- ja uuendamisprotsess oli juba alanud ning selle maksumus küündis kuni 1998.–1999. aastani hinnanguliselt 13 miljoni Norra kroonini, mida kaeti iga-aastaste toetustega. Norra ametiasutused esitasid väljavõtteid eelarveettepanekutest, millest selgus, et Norsk Film ASile oli eraldatud mitu märkimisväärset summat filmitootmiseks vajaliku taristu ajakohastamise ja uuendamise jaoks (14). Asjaolu, et eritoetus oli eraldatud võttestuudio remonditöödeks, ei saaks seepärast pidada olemasoleva abikava muutmiseks.

Teiseks ei ole praegusel juhul oluline asjaolu, et toetust maksti erinevast eelarvest kui oli ette nähtud iga-aastaste toetuste maksmiseks. Selle põhjustas täielikult eelarvetehnika ning eelarve organiseerimise uus korraldus.

Lõpuks ei osutanud asjaolu, et toetussumma oli iga-aastastest maksetest palju suurem, sellele, et toetussummasid võiks käsitada uue abina. Euroopa Kohus on selgitanud, et „uue abi tekkimist või olemasoleva abi muutmist ei saa hinnata abi ulatuse põhjal, või konkreetsemalt, selle suuruse põhjal rahanduslikus mõttes ettevõtja eluea mis tahes hetkel, kui abi antakse varasemate põhikirjasätete alusel ja neid ei ole muudetud” (15).

Seepärast järeldab järelevalveamet seoses eespool kirjeldatuga, et 36 miljoni Norra krooni suurune makse oli osa tollal olemasolevast abikavast, mis lõppes 2006. aastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveamet leiab, et 36 miljoni Norra krooni suurune toetus oli olemasoleva abikava osa. Seepärast lõpetatakse uue abi suhtes kohaldatav ametlik uurimismenetlus.

Artikkel 2

EFTA järelevalveamet leiab, et soodsama maksustamise rakendamine ettevõtjate Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS ja ScanCam AS suhtes ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 4

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 29. juuni 2011 EFTA järelevalveameti nimel eesistuja Per SANDERUD kolleegiumi liige Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

(1) ELT C 174, 1.7.2010, ja EMP kaasanne nr 34, 1.7.2010.

(2) The Chimney Pot Oslo AS, Dagslys AS, Egg & Bacon AS, Grip Teknikk AS, Bob Aas Carho ENK, Kamerautleien AS, Lydhodene AS, Megaphon AS ja Krypton Film AS.

(3) Vt joonealune märkus 1.

(4) Kõnealuse korra kohaselt kehtib vabastus ettevõtte tulumaksust nö „ideaalsetele organisatsioonidele”.

(5) Norra maksuseaduse paragrahvi 2-32 punktis 2 on sätestatud, et tulu pealt tuleb maksta ettevõtte tulumaksu, kui äritegevuse aastakäive on vastavalt üle 70 000 Norra krooni või 140 000 Norra krooni.

(6) Vt Norra ametiasutuste 11. augusti 2006. aasta kiri (toiming nr 383774).

(7) Kohtuasi C-44/93: Namur-Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, EKL 1994, lk I-3829, punkt 28.

(8) Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 26.

(9) Kohtuasi C-248/84: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1987, lk I-4013, punkt 17.

(10) Kohtuasi C-400/99: Itaalia vs. komisjon, EKL 2005, lk I-3657, punktid 47 ja 54–55.

(11) Kohtuasi T-190/00: Regione Siciliana vs. komisjon, EKL 2003, lk II-5015, punkt 48.

(12) Kohtuasi C-312/90: Hispaania vs. komisjon, EKL 1992, lk I-4117, punktid 14–17 ning kohtuasi C-47/91 Itaalia vs. komisjon, EKL 1992, lk I-4145, punktid 22–25.

(13) Vt Norra ametiasutuste märkused EFTA järelevalveameti otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus kohtuasjas nr 67377 – Väidetav riigiabi kontserni Norsk Film kuuluvatele ettevõtjatele (toiming nr 545244).

(14) Vt St.prp. nr 1 (1976–77): 1 313 000 Norra krooni, St.prp. nr 1 (1977–78): 4 miljonit Norra krooni, St.prp. nr 1 (1978–79): 3,9 miljonit Norra krooni.

(15) Kohtuasi C-44/93: Namur-Les-Assurances du Credit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, EKL 1994, lk I-3829, punkt 28.