EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 303/14/COL,

15. juuli 2014,

millega lubatakse Norral teha erandeid teatavatest ühistest lennundusohutuseeskirjadest vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 66n osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud) artikli 14 lõikele 6 [2015/1945]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingu XIII lisa punktis 66n osutatud õigusakti (mida on kohandatud EMP ühiskomitee 19. detsembri 2011. aasta otsusega nr 163/2011) artikli 14 lõikeid 6 ja 7, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud; ning EMP lepingu XIII lisa punktis 66n osutatud õigusakti (mida on kohandatud EMP ühiskomitee 15. juuli 2013. aasta otsusega nr 146/2013) I lisa punkti FCL.740.A, komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud; mõlemaid on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel,

võttes arvesse EFTA transpordikomitee 28. märtsi 2014. aasta arvamust

ning arvestades järgmist:

EFTA järelevalveamet hindas nimetatud kohandatud määruse artikli 14 lõike 7 alusel taotletud erandi vajadust ja sellest tulenevat ohutustaset, lähtudes Euroopa Lennundusohutusameti soovitusest. Järelevalveamet järeldab, et teatavate tingimuste täitmise korral tagaks muudatus sellise ohutustaseme, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. Erandi hindamist ja selle kohaldamisele asetatavaid tingimusi on kirjeldatud käesoleva, erandit lubava otsuse lisas.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra võib kohaldada erandeid muudetud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) punktist FCL.740.A, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Kõigil liikmesriikidel kohandatud määruse (EÜ) nr 216/2008 tähenduses on õigus kohaldada artiklis 1 osutatud meetmeid, nagu on täpsustatud käesoleva otsuse lisas, tingimusel, et nad teatavad sellest vastavalt kohandatud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikes 6 sätestatud teatamiskohustusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale. Autentne on selle inglisekeelne versioon.

Artikkel 4

Käesolev otsus tehakse teatavaks Islandile, Liechtensteinile, Norrale ja Euroopa Komisjonile.

LISA

NORRA KUNINGRIIGI TEHTAV KOMISJONI MÄÄRUSEST (EL) nr 1178/2011 (1) SEOSES TEATAVATE KLASSIPÄDEVUSTE SAAMISEKS NÕUTAVATE LENNUTUNDIDEGA

1. TAOTLUSE KIRJELDUS

Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) punkti FCL.740.A alapunktis b on öeldud:

„b) Ühe mootoriga ühepiloodiõhusõiduki klassipädevusmärgete pikendamine. 1) Ühe kolbmootoriga lennukite klassipädevusmärked ja fikseeritud jõuallikaga motopurilennukite pädevusmärked. Ühe kolbmootoriga lennukite klassipädevusmärgete või fikseeritud jõuallikaga motopurilennukite pädevusmärgete pikendamiseks peab taotleja tegema järgmist: i) pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale eelneva kolme kuu jooksul sooritama vastavas klassis käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli eksamineerija osavõtul või ii) pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale eelneva 12 kuu jooksul lendama vastavas klassis 12 lennutundi, mis muu hulgas hõlmab: — kuus tundi lendamist kaptenina; — 12 starti ja 12 maandumist ning — vähemalt ühetunnist õppelendu lennuinstruktoriga või klassipädevuse instruktoriga. Taotlejad vabastatakse selle lennu sooritamise nõudest, kui nad on sooritanud klassi- või tüübipädevusega seotud lennuoskuse tasemekontrolli või lennueksami mõnesse muusse klassi või tüüpi kuuluval lennukil. 2) Taotlejatel, kellel on nii ühe kolbmootoriga lennukite klassi maismaapädevusmärge kui ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite pädevusmärge, võib pikendada mõlemat pädevusmärget, kui nad täidavad alapunkti 1 nõuded ühes neist klassidest. 3) Ühe piloodi ja ühe mootoriga turbopropellerlennukid. Ühe mootoriga turbopropellerlennukite klassipädevusmärke pikendamiseks peavad taotlejad pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale eelneva kolme kuu jooksul sooritama kontrollpiloodile vastavas klassis käesoleva osa 9. liite kohase lennuoskuse tasemekontrolli.”

Norra Kuningriigi (edaspidi „Norra”) valitsus teavitas 6. detsembri 2013. aasta kirjas EFTA järelevalveametit (edaspidi „järelevalveamet”) ja Euroopa Lennundusohutusametit (edaspidi „lennundusohutusamet”) oma kavatsusest teha erand määruse (EL) nr 1178/2011 sellest sättest muudetud määruse (EÜ) nr 216/2008 (2) artikli 14 lõike 6 alusel.

2. TAOTLUSE HINDAMINE

2.1. Vajadus

Järelevalveamet on seisukohal, et on asjakohane lubada vahetada omavahel osa ühe kolbmootoriga lennukite (SEP) maismaa ja mere klassipädevusmärke jaoks määratletud lennuajast selleks, et pikendada mõlemaid pädevusi „kogemuse alusel”. Määrus (EL) nr 1178/2011 ei käsitle seda olukorda, ega paku selgust amfiiblennukite pilootidele, mis põhjustab loaomanikele ülemäärase koormuse.

2.2. Ohutustaseme samaväärsus

Norra esitas asjaomasest eeskirjast erandi tegemise vajaduse põhjendamiseks järgmised põhjused: Ühe kolbmootoriga lennuki juhtimiseks peab pilootidel olema kehtiv (SEP) klassipädevusmärge nende FCL osa kohases loas. FCL osas on sätestatud kaks SEP klassipädevust. SEP (maismaa) pädevus maalennukitele (ratas- või suusktelikuga) ja SEP (meri) pädevus vesilennukitele (laevakere või ujukitega). FCL osas ei ole mingeid erisätteid amfiiblennukite kohta (mis võivad lennu ajal konfiguratsiooni muuta, et maanduda kas maapinnale või veepinnale). Peale selle peab piloot, kes soovib pikendada ükskõik millist SEP klassipädevust, täitma määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) punkti FCL.740.A alapunkti b nõuded.

Lisaks teatas Norra, et on juba nõustunud sellega, et mõlema klassipädevuse pikendamiseks võib kasutada amfiiblennukeid, kasutades seda nõuete täitmiseks nii maismaa- kui ka vesilennukina. Amfiibõhusõiduki puhul on lennuki omadused marsruutlennu tundide jaoks identsed. Erinevad on üksnes maapinnal manööverdamine, startimine ja maandumine/laskumine. Punkti FCL.740.A(b)(2) sätted lubavad juba praegu kasutada nii SEP (maismaa) kui ka TMG klassi lennukitel omandatud kogemust nii SEP kui ka TMG klassipädevuse pikendamiseks. Nõuded peaksid peegeldama klasside ühiseid ja erinevaid omadusi.

Lennundusohutusamet vaatas eranditaotluse läbi ja nõustus, et nõuda mõlema klassipädevusega piloodilt kõigi punktis FCL.740.A(b) sätestatud nõuete täitmist nii maismaa- kui ka vesilennukiga ei ole vaja, samuti on see loaomanikule liigne koormus.

Lennundusohutusamet märkis lisaks, et käimasoleva eeskirjade koostamise FCL.002 käigus on juba tehtud ettepanek muuta punkti FCL.740.A(b) sätteid, lisades sätted pikendamise kohta kogemuse alusel nende pilootide puhul, kellel on nii SEP (maismaa) kui ka SEP (meri) pädevusklass.

Sellest tuleneval järeldas lennundusohutusamet oma soovituses määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 6 kohaldamise kohta, et Norra ettepaneku rakendamise puhul ohutuse tase säilib.

3. ERANDI KIRJELDUS

Ettepaneku kohane erand määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) punktist FCL.740.A(b) on mõeldud selleks, et lubada õhusõiduki kaptenitel, kellel on olemas vajalikud lennutunnid ühes klassis, kanda viis kuuest tunnist üle teise klassi.

Selleks kehtivad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) punkti FCL.740.A(b)(3) sätted koos järgmise lõikega:

„3) Taotlejad, kellel on nii ühe kolbmootoriga lennukite klassi maismaa kui ka ühe kolbmootoriga lennukite klassi mere pädevusmärge, võivad täita punkti FCL.740(b)(1)(ii) nõuded mõlema pädevusmärke pikendamiseks, lennates 12 kuu jooksul enne pädevusmärke lõppkuupäeva täis 12 lennutundi ühe kolbmootoriga lennukitel, sh: — 6 tundi õhusõiduki kaptenina ühe kolbmootoriga lennukil, millest vähemalt 1 tund maismaalennukil või maismaalennukina kasutataval amfiiblennukil ja vähemalt 1 tund vesilennukil või vesilennukina kasutataval amfiiblennukil; ning — 12 starti ja maandumist maismaal ja 12 starti ja laskumist veepinnal, ning — vähemalt ühetunnine õppelend lennuinstruktoriga või klassipädevuse instruktoriga. Selle õppelennu võib sooritada ühe kolbmootoriga maismaa-, vesi- või amfiiblennukil. Taotlejad vabastatakse kõnealuse lennu sooritamise nõudest, kui nad on sooritanud klassi- või tüübipädevusega seotud lennuoskuse tasemekontrolli, lennueksami või atesteerimise mõnesse muusse klassi või tüüpi kuuluval lennukil.”

4. ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Kõnealune erand kehtib vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL osa) välja antud lubade omanike suhtes.

5. ERANDI ÜLDINE KOHALDATAVUS

Kui punktis 4 kirjeldatud tingimused on täidetud, võivad kõik EFTA riigid kõnealust erandit kohaldada.

(1) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 66ne osutatud õigusakt (komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolliga nr 1.

(2) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 66n osutatud õigusakt (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolliga nr 1.