ET Euroopa Liidu Teataja C 287/10

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 ja II osa artikli 6 lõikele 1 seoses võimaliku riigiabi andmisega Scandinavian Airlines'ile uue automaatlaenu võimaldava krediidiinstrumendi kaudu

2013/C 287/07

Vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 ja II osa artikli 4 lõikele 4 ja artikli 6 lõikele 1 algatas EFTA järelevalveamet menetluse 19. juuni 2013. aasta otsusega nr 259/13/COL, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles. Norra ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

Käesoleva teatisega palub EFTA järelevalveamet EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil

EFTA Surveillance Authority Registry Rue Belliard/Belliardstraat 35 1040 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË

Märkused edastatakse Norra ametiasutustele. Märkused esitanud huvitatud isiku andmed võidakse jätta avaldamata, kui isik esitab selle kohta kirjaliku taotluse, kus on esitatud ka taotluse põhjendused. Võttes muu hulgas arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) artikli 109 lõiget 2 ja seda, et käesolev juhtum kuulub nii Euroopa Komisjoni kui ka järelevalveameti pädevusse, edastab järelevalveamet saadud märkused ka Euroopa Komisjonile, välja arvatud juhul, kui märkused esitanud huvitatud isik on esitanud märkuste edastamise kohta nõuetekohaselt põhjendatud vastuväite.

KOKKUVÕTE

Protseduur

EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”) sai 5. veebruari 2013. aasta kuupäevaga kirja, mis sisaldas odavlennufirmasid esindava assotsiatsiooni (European Low Fares Airline Association – ELFAA) kaebust Norra, Rootsi ja Taani osalemise kohta automaatlaenu võimaldavas krediidiinstrumendis (edaspidi „uus krediidiinstrument”) Scandinavian Airlines'i (SAS) kasuks.

18. veebruari 2013. aasta kuupäevaga kirjas palub amet Norra ametiasutustel esitada kaebuse ja võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta oma märkused. Norra ametiasutused vastasid 25. märtsi 2013. aasta kirjaga. Peale selle esitasid nad 6. juuni 2013. aasta kirjaga täiendavat teavet.

Meetme hindamine

Viimastel aastatel on SAS oma finantsvalmiduse tagamiseks kasutanud väliseid krediidivõimalusi. Näiteks on SAS automaatlaenu võimalust kasutanud juba alates 2006. aasta detsembrist (edaspidi „eelmine krediidiinstrument”), mida pakkusid üksnes krediidipangad. Eelmise krediidiinstrumendi kehtivus pidi lõppema 2013. aasta juunis. Pärast mõningaid nõupidamisi kiitsid pangad 2012. aasta novembris heaks uue krediidiinstrumendi, mille pidid asutama neli suurimat aktsionäri, nimelt Norra, Rootsi ja Taani (edaspidi „asjaomased riigid”), koos peamise eraaktsionäriga Knut and Alice Wallenberg foundation (KAW).

Uue krediidiinstrumendi vahenditest 50 % eraldavad asjaomased riigid proportsionaalselt oma aktsiakapitalile SASis ja ülejäänud 50 % eraldab KAW koos olemasolevate, eelmise krediidiinstrumendiga seotud krediidipankadega (välja arvatud üks pank). Asjaomased riigid ja KAW osalevad uues krediidiinstrumendis samadel alustel nagu pangad.

Amet hindas, kas uus krediidiinstrument andis SASile põhjendamatu majandusliku eelise, ja jõudis järeldusele, et käesoleval juhul ei saa kohaldada samaväärsuse põhimõtet, kuna uues krediidiinstrumendis ei paku ükski erainvestor ametiasutuste osalusega samaväärset osa. Laenu andvad pangad on oma osalust uues krediidiinstrumendis umbes poole võrra vähendanud (võrreldes eelmise krediidiinstrumendiga) ja amet ei saa välistada, et erakreeditoride osalust mõjutasid kaalutlused, mis olid seotud eelmise krediidiinstrumendi raames SASile antud kehtivate laenudega, ning asjaomaste riikide osalemine uues krediidiinstrumendis, mitte aga võimalus saavutada kasumlikkus kui selline.

Amet uuris ka seda, kas asjaomaste riikide osalemist uues krediidiinstrumendis võib pidada vastuvõetavaks turumajandustingimustes tegutsevatele erainvestoritele. Seoses sellega on ametil kahtlused, kas asjaomane äriplaan ja sellele lisatud tasuvusanalüüs, mis on asjaomaste riikide osaluse alus, on piisavalt usaldusväärsed innustamaks erainvestoreid osalema uues krediidiinstrumendis.

Niivõrd, kui uus krediidiinstrument kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, on ametil ka kahtlused seoses kooskõlaga EMP lepingu artikli 61 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditega. Tundub, et ameti suunistes esitatud tingimused raskustes ettevõtete päästmis- ja ümberkorraldamisabi saamiseks ei ole täidetud.

Järeldus

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, ei saa amet praeguses etapis järeldada, et asjaomaste riikide osalemine uues krediidiinstrumendis toimub turutingimustes. Seepärast ei saa amet välistada, et tegemist on põhjendamatu eelisega SASi kasuks, mis võib endast kujutada ka riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Peale selle, niivõrd, kui uus krediidiinstrument kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, on ametil ka kahtlused, kas see on kooskõlas EMP lepinguga.

Seega otsustas amet vastavalt EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 ja II osa artikli 4 lõikele 4 ja artikli 6 lõikele 1 algatada ametliku uurimismenetluse. Huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.