ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(21)

Olles analüüsinud Høvringeni asulareoveepuhasti kohta esitatud tulemusi, jõudis järelevalveamet järeldusele, et need on 2007. aasta erandit käsitlenud otsusele lisatud tingimuste täitmiseks ebapiisavad. Seetõttu järeldab järelevalveamet, et 19. detsembri 2007. aasta esialgses otsuses sätestatud tingimused erandi tegemise kohta ei ole täidetud. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et erandit käsitlev otsus tuleks Høvringeni asulareoveepuhasti puhul tühistada.
(4)

Direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 43 on sätestatud, et EMP riik võib võtta meetmeid IV lisa II osas loetlemata taudide sissetoomise ennetamiseks või tõrjeks, kui need taudid kujutavad riigi vesiviljelusloomade või looduslike veeloomade tervislikule seisundile olulist ohtu. Need meetmed ei tohi ületada piire, mis on asjakohased ja vajalikud selliste taudide sissetoomise ennetamiseks või tõrjeks.
(86)

Sellele vaatamata on kohus nõustunud, et erakorralises olukorras võib ebaseadusliku (s.o teavitamata) abi saaja toetuda õiguspärasele ootusele, et abi oli seaduslik, selleks et vaidlustada selle tagasimaksmine (38). Euroopa Kohus on kinnitanud, et üksus võib toetuda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele juhul, kui ühenduse ametiasutus on andnud talle põhjust õiguspäraseks ootuseks (39). Järelevalveamet ei ole seda teinud ning ameti valikuliste abimeetmete keelavad otsused oleksid pidanud selgelt näitama, et teatavaid ettevõtjaid või ettevõtjate rühmi soodustavatest maksumeetmetest tuleb teatada järelevalveametile (40).
f)

tootmislitsentsid antakse peamiselt sellisele ühisettevõtjale, kelle vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne kogemus, mis on saadud väljaspool Norra mandrilava tsooni;
(133)

Järelevalveamet märgib, et Sjóvá turuosa on finantskriisi algusest alates märkimisväärselt vähenenud. Islandi ametiasutused on esile tõstnud mõju, mida avaldas turuosadele 30päevane „üleminekuaken” 2009. aasta septembris, mis võimaldas konkurentidel esitada kõikidele Sjóvá klientidele kahjukindlustussegmendis konkureerivad pakkumised. Islandi ametiasutused väidavad, et see regulatiivne meede oli suunatud mõningate konkurentsimoonutuste vastu.
—

Energiafondi käsitlevas määruses (Vedteker for energifondet) on sätestatud, et energiafond kuulub nafta- ja energeetikaministeeriumi alluvusse ning et seda haldab Enova.
(18)

Järelevalveamet kahtles ka selles, kas riigiabi võib pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. Selleks et kinnitada oma väidet, et meede on lepinguga kooskõlas, osutasid Islandi ametiasutused EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 ning järelevalveameti päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistele. Kuid selle kohta, et meede sobib kokku artikli 61 lõike 3 punktiga b või järelevalveameti ajutiste finantskriisi ajal riigiabi andmise suunistega, ei ole Islandi ametiasutused tõendeid esitanud. Järelevalveamet rõhutas, et finantsettevõtjatele abi andmise ajutiste eeskirjade kohaselt peab abi piirduma minimaalselt vajalikuga, tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise ja hõlmama kaitsemeetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks. Eelkõige on suunistes sätestatud riigipoolse rekapitaliseerimise eest asjakohase ja piisava tasu maksmine (10). Tundub aga, et riigi antud laenu tagasimaksmise tingimuste puhul ei ole neid põhimõtteid arvesse võetud. Laenude tagasimaksetähtaeg on seitse aastat, kusjuures ette on nähtud indekseerimine ja fikseeritud intressimäär 2 % aastas, mis on palju madalam kui intressi turumäär; lisaks ei ole ette nähtud intressimäära tõstmist, et stimuleerida kapitali tagastamist riigile. Seda silmas pidades järeldas järelevalveamet, et laenutingimused ei ole tema riigiabi suunistega kooskõlas.
Keskkonnatehnoloogiate ja –toodete arendamisega seotud katse- ja näidisprojekte käsitlev abikava (Miljøteknologiordningen for pilot- og demonstrasjonsanlegg).

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde
ET Euroopa Liidu Teataja C 294/16

EFTA järelevalveameti teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. augustist 2009

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10 (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1))

2009/C 294/06

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt liita asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tavaliselt arvutatakse tagastamise määr 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1).
Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Kõnealuse FME-abikava õiguslik alus on järgmine: Nafta- ja energeetikaministeeriumi 2009. aasta eelarve ettepanek ning Norra Parlamendi (Storting) eelarveotsus Budsjett-innst. S. nr. 9 (2008-2009), cf. St. prp. nr. 1. Tillegg nr. 2 (2008-2009). Nafta- ja energeetikaministeeriumi 2009. aasta eelarvet käsitlev kiri Norra Teadusuuringute Nõukogule, milles esitatakse FME-abikava tingimused. Eelarveettepanek (St. prp. nr. 37 (2008-2009) Om endringer i statsbudsjettet 2009 med tiltak for arbeid), mis käsitleb 2009. aasta eelarve muutmist. Haridus- ja Teadusministeeriumi 2009. aasta eelarvet käsitlev kiri (12. märtsi 2009. aasta kiri), mis käsitleb rahastamist 2009. aastal. Asutusesisesed dokumendid (avaldatud Norra Teadusuuringute Nõukogu veebisaidil) „FME – Beskrivelse av ordningen” „FME – Krav og retningslinjer” „Generelle kontraktsvilkår” „Prinsipper for Norges forskningsråds rettighetspolitikk” Avaldatud inglise keeles: „Description of the Centre for Environment-friendly Energy Research Scheme” (Keskkonnasõbraliku energia teadusuuringute keskuse abikava kirjeldus) ja „FME – Requirements and Guidelines” (FME-abikava nõuded ja suunised), mille Norra Teadusuuringute Nõukogu on avaldanud koos oma aruandlusmenetlustega. Dokumendid on kättesaadavad aadressil: www.forskningsradet.no ja http://www.forskningsradet.no/servlet/Satellite?c=Page&pagename=energisenter%2FHovedsidemal&cid=1222932140861
(3)

Kohustused, mis LKW ja Telecom Liechtenstein on võtnud esialgses seisukohas osutatud puuduste kõrvaldamiseks, on järelevalveameti arvates piisavad, et lahendada konkurentsi valdkonnas tuvastatud probleemid. Poolte kohustuste hulka kuulub konkurentsi keelava klausli väljajätmine. Nad on samuti oluliselt muutnud konsolideerimislepingu nende sätete sõnastust, mis käsitlevad strateegia ühtlustamist. Uutes sätetes on selgitatud, et infrastruktuurivõrgustiku arendamise kava eest vastutab ainult LKW. Tänu kohustusele teha korrapäraselt kindlaks kõikide teenusepakkujate nõudmised, et pakkuda kõikidele turuosalistele mittediskrimineerivat juurdepääsu, on uutele turuletulijatele ja juba tegutsevatele väiksematele turuosalistele tagatud ärakuulamisvõimalus küsimustes, mis on seotud Liechtensteini telekommunikatsiooni infrastruktuuri arendamisega ja juurdepääsuga sellele.
ET Euroopa Liidu Teataja C 180/18

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta

EMP EFTA riigi taotlus

(2008/C 180/10)

10. juunil 2008 sai EFTA järelevalveamet EMP lepingu XVI lisa punktis 4 nimetatud akti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 30 lõike 4 alusel esitatud taotluse (1). Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev on 11. juuni 2008.

Kõnealune Norra esitatud taotlus käsitleb nafta ja gaasi leiukohtade uuringuid ja kaevandamist Norra mandrilaval ja maagaasi transportimist Norras tootmisetapi torustiku kaudu. Eespool osutatud artiklis 30 on sätestatud, et kõnealust akti ei kohaldata juhul, kui asjaomane tegevus on otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Nende tingimuste täitmist hinnatakse üksnes kõnealuse akti kohaldamise eesmärgil, ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist.

EFTA järelevalveametil on taotluse kohta käiva otsuse vastuvõtmiseks aega kolm kuud alates eespool nimetatud tööpäevast. Tähtaeg on seega 11. september 2008.

Eespool nimetatud lõike 4 kolmanda lõigu sätteid ei kohaldata. Sellest tulenevalt võib EFTA järelevalveametile antud tähtaega vajaduse korral pikendada kolme kuu võrra. Sellisest pikendamisest tuleb avalikult teatada.

(1) ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.
Abikava nimetus ja eemärk

Muudatused kolmes maksutagastuse kavas reederitele Norra Laevaregistris (NOR) ja Norra Rahvusvahelises Laevaregistris (NIS) olevatel laevadel töötavate meremeeste jaoks. Töötavate ja praktikal viibivate meremeeste maksutagastuskavade põhieesmärk on Norra ja EMP meremeeste tööhõive säilitamine ja suurendamine, meremeeste värbamise ja väljaõppe tagamine ning sellistele meremeestele tööd andvate ettevõtete konkurentsivõime parandamine. Samal ajal on kavadel laiem strateegiline eesmärk merenduse üldise oskusteabe säilitamine ja arendamine ning turvalisuse parandamine. Muudatuste tagajärjel hakkavad kavad kehtima meremeeste kohta, kes on Norras maksukohuslased, kuid ei ela seal
ET Euroopa Liidu Teataja C 110/19

EFTA järelevalveameti teadaanne, milles käsitletakse Norra puhul kohaldatavaid erandeid Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa punktis 1 osutatud lepingu sätetest, nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ, Euratom) struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2056/2002

(2005/C 110/09)

Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta, mis on vastu võetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolliga nr 1 ning millele on osutatud kõnealuse lepingu (edaspidi “leping”) XXI lisa punktis 1, on kehtestatud ühine raamistik Euroopa Majanduspiirkonna ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Lepingu artikliga 11 nähakse ette, et üleminekuaja jooksul võib heaks kiita erandeid kõnealuse lepingu lisade sätetest.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2056/2002 on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse EMP ühiskomitee otsusega nr 58/2003 (ELT L 193, 31.7.2003, lk 42). Määrusega (EÜ) nr 2056/2002 on lepingut muudetud ning seejuures on laiendatud ühist raamistikku krediidiasutustele, pensionifondidele, muule finantsvahendusele ning finantsvahenduse abitegevusaladele. Määruse (EÜ) nr 2056/2002 artikli 1 lõikega 2 on lepingule lisatud 7. lisa tekst pensionifondide struktuurilise statistika üksikasjaliku mooduli kohta.

EFTA järelevalveameti ülesandeks on Islandi, Liechtensteini ja Norra taotluste puhul lepingu artikli 11 kohased erandid heaks kiita.

Norra on taotlenud erandeid teatavatest lepingu 7. lisa 4. jaotise näitajatest pensionifondide, vara ja ülejäänud andmete osas võrdlusaastateks 2002—2004, et kohandada oma siseriiklikku statistikasüsteemi kõnealuse lepingu 7. lisa nõuetele.

EFTA järelevalveamet lubas kõnealuseid erandeid EFTA järelevalveametit abistavate EFTA riikide siseriiklike statistikaasutuste juhtide arvamuse kohaselt järgmiselt:

Tabel: Taotletud erandid lepingu 7. lisa 4. jaotise näitajatest
6.

Kohaldamise korral peavad teatised sisaldama järgmist: a) asjaomane toote- või teenuseturg; b) asjaomane geograafiline turg; c) asjaomasel turul tegutsev peamine äriühing või peamised äriühingud; d) asjaomase turu analüüsi tulemused, eriti järeldused selle kohta, kas turul on või ei ole tõhus konkurents, mis on esitatud koos selle põhjendustega; e) vajaduse korral, äriühing või äriühingud, millel on kas individuaalne või ühine oluline turuvõim direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 14 tähenduses ning põhjendus, tõendid ja/või muu oluline faktiline teave, mis toetab seda arvamust; f) riigi reguleeriva asutuse poolt läbi viidud eelneva avaliku arutelu tulemused; g) olemasolul riigi reguleeriva asutuse avaldatud arvamus; h) näited selle kohta, et järelevalveametile teatise saatmise ajaks on tarvitusele võetud asjakohased meetmed, et teavitada riigi reguleerivaid asutusi kõikides teistes EMP EFTA riikides meetme eelnõust selles osas, mida järelevalveamet ei edasta oma elektroonilise süsteemi kaudu; i) meetmete eelnõude teatise puhul, mis jäävad direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artiklite 5 või 8 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiivi) artikli 16 valitsemisalasse, (2) spetsiifiline reguleeriv kohustus või kohustused, mis on ette nähtud käsitlemaks tõhusa konkurentsi puudumist asjaomasel olulisel turul või juhul, kui asjaomasel turul on tõhus konkurents ning need kohustused on juba kehtestatud sellega seoses, siis ettenähtud meetmed nende kohustuste kehtetuks tunnistamise kohta.
(4)

Abi teraseäriühingutele, mis vastavad punktis 22.2(3) sätestatud tingimustele, kuid mida otseselt või kaudselt kontrollib teraseäriühinguna käsitletav äriühing või mis ise otseselt või kaudselt kontrollivad sellist äriühingut, võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui — tegevust lõpetav äriühing on olnud äriühingu struktuurist tegelikult ja seaduslikult eraldiseisev üksus vähemalt kuus kuud enne abi maksmist, — järelevalveameti poolt heaks kiidetud sõltumatu audiitor on kinnitanud, et suletava äriühingu raamatupidamine annab tõese ja täpse ülevaate äriühingu varast ja kohustustest ning — tegemist on tõelise ja kontrollitava tootmisvõimsuse vähendamisega, millest kogu tootmisharu saab märkimisväärset pikaajalist kasu, kuna terasetoodete tootmise võimsus väheneb viie aasta jooksul alates toetust saanud tegevuse lõpetamisest või käesoleva punkti alusel heaks kiidetud abi raames tehtud viimasest maksest, kui see kuupäev on hilisem. Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi kohastest abiettepanekutest teatamisel peavad EFTA riigid kasutama raamprogrammile lisatud teatise vormi (E-lisa).
C 417/27

ET

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Norra Ülemkohus (Norges Høyesterett) esitas 26. mail 2021 kohtuasjas Norep AS vs. Haugen Gruppen AS

(Kohtuasi E-2/21)

(2021/C 417/07)

Norra Ülemkohus (Norges Høyesterett) esitas 26. mail 2021 EFTA kohtule taotluse, mis saabus kohtu kantseleisse 11. juunil 2021, nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Norep AS vs. Haugen Gruppen AS. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

1. Kas direktiivi 86/653 artikli 1 lõikes 2 sisalduvat mõistet „läbirääkimised“ tuleb tõlgendada klientide poolt tööandjale esitatud tellimuste vahendamisena, nii et kliendid ei saa esitada tellimusi otse tööandjale, nagu on eespool 3. peatükis käesoleva kohtuasja asjaoludes kirjeldatud[ (1)]?

2. Millised tegurid on eitava vastuse korral esimesele küsimusele asjakohased hindamaks, kas müügiga seotud tegevust tuleb pidada „läbirääkimisteks“ direktiivi 86/653 artikli 1 lõike 2 tähenduses?

(1) Nõuandva arvamuse saamise taotluse terviktekst on kättesaadav aadressil: https://eftacourt.int/download/2-21-request-ao/?wpdmdl=7454
1.

Kas läbipõlemisest taastumise infusioonid, mis sisaldavad siin määratletud ainete kombinatsiooni, tuleb liigitada ravimiteks direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 punkti 2 tähenduses? a) Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas käesoleval juhul on läbipõlemisest taastumise infusiooni tootmise, tarnimise ja manustamise näol tegemist turuleviimisega direktiivi artikli 2 lõike 1 tähenduses? b) Kui vastused eelmistele küsimustele on jaatavad, siis kas läbipõlemisest taastumise infusioonid on direktiivi artikli 2 lõike 1 tähenduses ravimid, mis on toodetud tööstuslikult või valmistatud tööstuslikku protsessi sisaldava meetodiga? c) Kas läbipõlemisest taastumise infusioonid kuuluvad nende tootmismeetodi tõttu direktiivi artikli 3 lõikes 2 sätestatud erandi kohaldamisalasse?
2.

Juhul kui tehakse kindlaks, et siseriikliku õiguse alusel kehtestatud keeld on vastuolus EMP õigusega, ning see mõjutab direktiivi 2005/29/EÜ I lisa punkti 9 alusel antud hinnangut: a. Kas Londoni olümpiamänge ja paraolümpiamänge käsitlevas 2006. aasta seaduses nimetatud piletite edasimüügi keeld kujutab endast direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul) kohaldamisalasse kuuluvat kaubandustavade reguleerimist? b. Kas direktiiviga välistatakse edasimüügi riigisisene keeld, nagu on sätestatud Londoni olümpiamänge ja paraolümpiamänge käsitlevas 2006. aasta seaduses, kui sellise keelu eesmärk ei ole üksnes tarbijate kaitse, vaid ka turvalisuse tagamine? c. Kui on vaja kindlaks teha, kas spordisündmuste, nagu olümpiamängude, piletite edasimüümine on vastuolus EMP lepingus, sealhulgas artiklis 11 ja 36 sätestatud põhiõigustega, siis millised kriteeriumid peaks siseriiklik kohus aluseks võtma, et hinnata, kas sellised piirangud on sobilikud ja vajalikud saavutamaks selliseid õiguspäraseid eesmärke nagu tarbijate kaitse ja turvalisus?
3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav ja vastus teisele küsimusele on eitav – teisisõnu, kui kaebuse läbivaatamist puudutav võistlev üldmenetlus võib toimuda isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt ilma, et kaebemenetluses avaldataks kaebuse esitanud isiku nimi ja aadress, ning riikliku menetlusõigusega ei pea olema tagatud, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 77 kohase kaebuse läbivaatamise menetluses saab andmesubjekt kõigi teiste riiklike apellatsiooniorganite poole pöörduda tasuta –, tekib järgmine küsimus: kuidas saab anonüümseks jäävalt andmesubjektilt sisse nõuda kaebuse menetlemise tulemusel tehtud otsusega ettenähtud kulud?
—

Hagi käsitleb asjaolu, et Islandi Vabariik ei ole 12. septembriks 2017 täitnud EFTA järelevalveameti 12. juuli 2017. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (edaspidi „õigusakt“), millele on viidatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punktides 30, 31bb, 31eb, 31i ja 31d ning mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi Vabariigi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.
1.

Millist õiguslikku kriteeriumit kasutatakse, et selgitada välja, kas ettevõtjate vahelisel lepingul on EMP lepingu artikli 53 tähenduses konkurentsi piirav eesmärk? a) Kas selleks, et teataval käitumisel on EMP lepingu artikli 53 tähenduses konkurentsi piirav eesmärk, piisab oletusest, et koostöö võib konkurentsi piirata?
1.

otsustaks, et jättes vastu võtmata meetmed, mida on vaja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15zn osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/53/EL, siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta, parandatud) artiklite 15 ja 16 rakendamiseks, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, on Liechtensteini Vürstiriik jätnud täitmata oma kohustused, mis tulenevad kõnealuse õigusakti artiklist 31 ja EMP lepingu artiklist 7,
1.

otsustaks, et Norra Kuningriik on jätnud ettenähtud tähtajaks täitmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 56i viidatud õigusaktist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) tulenevad kohustused: a) jättes välja töötamata ja rakendamata kõigi Norra sadamate jaoks direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjakohane jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava; b) jättes hindamata ja heakskiitmata kõigi Norra sadamate jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kavad, jättes kontrollimata nende rakendamise ning tagamata nende uuesti heakskiitmine vähemalt iga kolme aasta järel vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikele 3; ning c) jättes tagamata, et vastuvõtuseadmete kättesaadavus kõigis Norra sadamates on piisav selleks, et täita ilma põhjendamatuid viivitusi põhjustamata tavaliselt sadamat külastavate laevade vajadusi vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 4 lõikele 1;
—

Hagi aluseks on asjaolu, et Island ei ole 9. septembriks 2014 täitnud EFTA järelevalveameti 9. juuli 2014. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb komisjoni 4. veebruari 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 104/2013 (millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses reisijate ja muude isikute kui reisijate läbivaatusega lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme ja käsimetallidetektori abil), edaspidi „määrus”, millele viidatakse EMP lepingu XIII lisa punktis 66he ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 ja XIII lisa valdkondlike kohanduste alusel, Islandi Vabariigi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.
1.

otsustaks, et jättes selleks ette nähtud aja jooksul vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa V peatüki punktis 56 1 osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, kohaldamiseks vajalikud meetmed, on Island jätnud täitmata oma kohustused, mis tulenevad kõnealuse õigusakti artiklist 14 ja EMP lepingu artiklist 7.
—

Hageja väidab muu hulgas, et — EFTA järelevalveamet jättis algatamata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 (vrd protokolli nr 3 II osa artikli 4 lõige 4) kohase ametliku uurimismenetluse; — EFTA järelevalveamet ei põhjendanud oma otsust, kuigi see on ette nähtud järelevalve- ja kohtulepingu artikliga 16.
—

Norra loetellu kantud ja järelevalveameti heakskiidetud FIFA jalgpalli maailmameistrivõistluste (FIFA World CupTM) korraldaja ja õiguste ainuomanik on FIFA. FIFA on seisukohal, et kõigi FIFA jalgpalli maailmameistrivõistluste (FIFA World CupTM) mängude, eelkõige turniiri „tavamängude” loetellu kandmise heakskiitmisega on järelevalveamet teinud ilmse vea, eirates EMP õigusakte ning EFTA riikide vahelist lepingut EFTA järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta.
—

EFTA järelevalveamet ei ole hinnanud, kas riigihankelepingu sõlmimisel on juhindutud direktiivist 2004/18/EÜ, ning on seega rikkunud kohustust juhinduda direktiivi nr 2004/18/EÜ artiklist 2 ning EMP lepingu põhialustest, mis kehtivad riigihankemenetluse suhtes, ja väidab, et võrdse kohtlemise põhimõtet on rikutud;
ET Euroopa Liidu Teataja C 324/13

Konkurrenten.no AS poolt 2. juunil 2012 EFTA järelevalveameti vastu esitatud hagi

(Kohtuasi E-5/12)

2012/C 324/11

Ettevõtja Konkurrenten.no AS, keda esindab advokaat Jon Midthjell büroost Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norra, on algatanud 2. juunil 2012 EFTA kohtus hagi EFTA järelevalveameti vastu.

Hageja taotleb, et EFTA kohus

1) tühistaks vaidlustatud otsuse ning

2) kohustaks kostjat ja menetlusse astunud kolmandaid isikuid kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud asjaolud

— Hageja on Norras asutatud eraettevõtja, kes tegutseb Lõuna- ja Kesk-Norra vahelisel piirkondlikul kiirbussiliinide turul.

— Hageja palub tühistada 5. aprillil 2012 teatavaks tehtud EFTA järelevalveameti otsus, millega keelati üldsusel tutvuda EFTA järelevalveameti toimiku nr 60510 kogusisuga.