Eespool esitatud põhimõtteid saab illustreerida järgmiste näidetega:

Mittekonkurentide vaheline litsentsimine

Näide 1Biotehnoloogiliste toodete ja tehnikate väljatöötamisele spetsialiseerunud firma A on töötanud välja uue toote Xeran. Ta ei tegele Xerani tootmisega, tal ei ole selleks ei tootmis- ega turustusvõimalusi. Firma B on üks nendest firmadest, kes toodab konkureerivaid tooteid vabalt kättesaadavate ja litsentsivabade tehnoloogiate alusel. Aastal 1 müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 25 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A firmale B Xerani tootmise litsentsi. Sel aastal müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 15 miljoni euro väärtuses ning 15 miljoni euro väärtuses Xerani. Aastal 3 ning järgnevatel aastatel tootis B ainult Xerani ning müüs seda aastas 40 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis firma A litsentsi ka firmale C. C ei tegutsenud varem sellel tooteturul. C toodab ja müüb ainult Xerani – aastal 2 tootis ta seda 10 miljoni euro väärtuses, aastal 3 ja edaspidi 15 miljoni euro väärtuses. On kindlaks tehtud, et kogu Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus, kus tegutsevad firmad B ja C, on 200 miljonit eurot aastas.Aastal 2, mil litsentsileping sõlmiti, oli firma A osa tehnoloogiaturul 0 %, sest tema turuosa tuli arvutada Xerani eelnenud aasta kogumüügi alusel. Aastal 3 oli firma A osa tehnoloogiaturul 12,5 %, mis peegeldas firmade B ja C aastal 2 toodetud Xerani väärtust. Aastal 4 ja edaspidi oli firma A osa tehnoloogiaturul 27,5 %, mis peegeldas firmade B ja C eelnenud aastal toodetud Xerani väärtust.Aastal 2 oli firma B osa tooteturul 12,5 %, mis peegeldas firma 25 miljoni euro suurust müüki aastal 1. Aastal 3 oli firma B turuosa 15 %, sest aastal 2 kasvas tema müük 30 miljoni euroni. Aastal 4 ja edaspidi oli firma B turuosa 20 %, sest ta läbimüük oli 40 miljonit eurot aastas. Firma C osa tooteturul oli 0 % aastatel 1 ja 2, 5 % aastal 3 ning seejärel 7,5 %.Et litsentsilepingud on sõlmitud mittekonkurentide vahel ning firmade A, B ja C üksikud turuosad olid kõigil aastatel alla 30 %, kuuluvad lepingud TTBERis sätestatud grupierandi kaitse alla.

Näide 2Olukord on sama, mis näites 1, kuid firmad B ja C tegutsevad erinevatel geograafilistel turgudel. On kindlaks tehtud, et Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus kummalgi geograafilisel turul on 100 miljonit eurot aastas.Sel juhul tuleb arvutada firma A osa tehnoloogiaturul kummagi geograafilise turu kohta. Turul, kus tegutseb firma B, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma B poolt. Et käesolevas näites võetakse kogu turu väärtuseks 100 miljonit eurot, s.o pool näite 1 turu suurusest, on firma A turuosa aastal 2 0 %, aastal 3 15 % ja edaspidi 40 %. Firma B turuosa on aastal 2 25 %, aastal 3 30 % ja edaspidi 40 %. Aastatel 2 ja 3 ei ületa ei firma A ega B turuosa 30 % künnist. Alates aastast 4 künnis siiski ületatakse ning see tähendab, et pärast aastat 6 ei saa firmade A ja B vaheline litsentsileping, kooskõlas TTBERi artikli 8 lõikega 2, enam grupierandi kaitse alla kuuluda, vaid seda tuleb hinnata üksikjuhtumina.Turul, kus tegutseb firma C, sõltub firma A turuosa Xerani müügist firma C poolt. Firma C eelnenud aasta müügi alusel on firma A osa tehnoloogiaturul aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Firma C osa tooteturul on sama: aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Seega jääb firmade A ja C vaheline litsentsileping kogu perioodi kestel grupierandi kaitse alla.

Konkurentide vaheline litsentsimine

Näide 3Firmad A ja B tegutsevad teatava keemiatoote samal asjaomasel toote- ja geograafilisel turul. Neil kummalgi on erinevate, selle toote tootmiseks kasutatavate tehnoloogiate patent. Aastal 1 sõlmivad firmad A ja B litsentsilepingud, mis lubavad neil kasutada vastastikku teineteise tehnoloogiaid. Aastal 1 kasutavad firmad A ja B tootmiseks ainult oma tehnoloogiat, ning firma A müüb oma toodet 15 miljoni euro väärtuses ja firma B müüb oma toodet 20 miljoni euro väärtuses. Alates aastast 2 kasutavad mõlemad lisaks oma tehnoloogiale ka vastaspoole oma. Alates sellest aastast müüb firma A 10 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma B tehnoloogial põhinevat toodet. Firma B müüb alates aastast 2 15 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses firma A tehnoloogial põhinevat toodet. On kindlaks tehtud, et toote ja selle asendajate kogu turu väärtus on 100 miljonit eurot aastas.Et hinnata TTBERi kohast litsentsilepingut, tuleb arvutada firmade A ja B osad nii tehnoloogia- kui ka tooteturul. Firma A osa tehnoloogiaturul sõltub eelnenud aastal firmade A ja B poolt müüdud firma A tehnoloogial põhineva toote kogusest. Aastal 2 on firma A osa tehnoloogiaturul seega 15 %, mis peegeldab tema oma tootmist ja müüki 15 miljoni euro ulatuses aastal 1. Alates aastast 3 on firma A osa tehnoloogiaturul 20 %, mis peegeldab firma A tehnoloogial põhineva toote tootmist ja müüki firmade A ja B poolt 20 miljoni euro ulatuses (kumbki 10 miljonit eurot). Samamoodi on firma B osa tehnoloogiaturul aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Firmade A ja B osad tooteturul olenevad nende toodete müügist eelnenud aastal, sõltumata kasutatud tehnoloogiast. Firma A osa tooteturul on aastal 2 15 % ning seejärel 20 %. Firma B osa tooteturul on aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.Et leping on sõlmitud konkurentide vahel, peab nende summaarne turuosa nii tehnoloogia- kui ka tooteturul jääma grupierandi kaitse alla kuulumiseks allapoole 20 % turuosa künnist. On selge, et kõnealusel juhul asi nii ei ole. Firmade summaarne osa tehnoloogia- ja tooteturul on aastal 2 35 % ning seejärel 45 %. Seetõttu tuleb kõnealust konkurentide vahelist lepingut hinnata üksikjuhtumina.