Ühise teadus- ja arendustegevuse mõju uuenduste turule/uuele tooteturule

Näide 1

Olukord: A ja B on kaks põhilist äriühingut EMPd hõlmaval olemasolevate elektrooniliste komponentide tootmise turul. Mõlema turuosa on 30 %. Nad mõlemad on märkimisväärselt investeerinud elektrooniliste mikrokomponentide arendamiseks vajalikku teadus- ja arendustegevusse ning on välja töötanud esialgsed prototüübid. Nüüd lepivad nad kokku oma teadus- ja arendustegevuse ühendamises ja ühisettevõtte asutamises, et viia teadus- ja arendustegevus lõpule ning toota komponente, mis müüakse tagasi emaettevõtjatele, kes neid eraldi turustavad. Ülejäänud turu moodustavad väikesed äriühingud, kellel ei ole vajalike investeeringute tegemiseks piisavalt vahendeid.

Analüüs: Elektroonilised mikrokomponendid, mis võivad mõnes valdkonnas konkureerida olemasolevate komponentidega, on põhimõtteliselt uus tehnoloogia ning analüüsida tuleb sellele tulevasele turule suunatud teadus- ja arenduskeskusi. Kui kõnealune ühisettevõte asutatakse, on ainult üks võimalik tootmistehnoloogia, kuid samal ajal on tõenäoline, et A ja B jõuaksid turule ka iseseisvalt ja eraldi toodetega. Seega vähendab kokkulepe toodete valikut. Ühine tootmine võib ka otseselt piirata kokkuleppeosaliste vahelist konkurentsi ning selle tulemusel võivad osalised kokku leppida toodangu koguses, kvaliteedis või muudes konkurentsi seisukohalt olulistes parameetrites. See piiraks konkurentsi vaatamata asjaolule, et kokkuleppeosalised turustavad tooteid sõltumatult. Näiteks võivad nad piirata ühisettevõtte toodangut võrreldes sellega, mida nad oleksid turule toonud juhul, kui oleksid oma toodangu koguse ise määranud. Samuti võib ühisettevõte kehtestada kõrge siirdehinna, suurendades seeläbi osaliste sisendkulusid, mis võib kergitada hindu järgneval turul. Kokkuleppeosalistel on olemasoleval järgneval turul suur ühendatud turuosa ning ülejäänud osa turust on killustunud. Uuel järgneval turul saab olukord tõenäoliselt olema veelgi tõsisem, kuna väiksematel konkurentidel ei ole võimalik uutesse komponentidesse investeerida. Seepärast on üsna tõenäoline, et ühistootmine piirab konkurentsi. Peale selle muutub elektrooniliste mikrokomponentide turg tulevikus tõenäoliselt duopoliks, kus kulud on väga suurel määral ühitatud ning kahel kokkuleppeosalisel on võimalik vahetada tundlikku äriteavet. Seetõttu esineb ka tõsine konkurentsivastase kooskõlastamise oht, millega võib asjaomasel turul kaasneda kokkumäng. Niiviisi on teadus- ja arenduskokkuleppel tõenäoliselt konkurentsi piirav mõju artikli 53 lõike 1 tähenduses. Kuigi kokkulepe võib uue tehnoloogia kiirema väljatöötamisega seoses kaasa tuua tõhususe suurenemise, puuduvad kokkuleppeosalistel teadus- ja arendustegevuse tasandil konkurendid, mistõttu võib oluliselt väheneda nende motivatsioon uus tehnoloogia kiiresti välja töötada. Kuigi mõnda kõnealust probleemi on võimalik lahendada sellega, et kokkuleppeosalised kohustuvad mikrokomponentide tootmiseks vajaliku põhilise oskusteabe mõistlikel tingimustel kolmandatele isikutele litsentsima, ei ole tõenäoline, et see lahendaks kõik probleemid ja tagaks kokkuleppe vastavuse artikli 53 lõike 3 tingimustega.

Näide 2

Olukord: Väike uurimisettevõtja A, kellel ei ole oma turustusorganisatsiooni, on avastanud ja patentinud ravimi, mis põhineb konkreetse haiguse ravi seisukohalt murrangulisel uuel tehnoloogial. Ettevõtja A sõlmib teadus- ja arenduskokkuleppe suure ravimitootjaga B, kelle tooteid on kõnealuse haiguse raviks seni kasutatud. Ettevõtjal B puuduvad samalaadsed eriteadmised ja teadus- ja arenduskava ning ta ei suudaks neid ka vajaliku aja jooksul hankida. Ettevõtja B turuosa on olemasolevate toodete puhul kõikides EMP riikides ligikaudu 75 %, kuid patentide kehtivusaeg lõpeb järgmise viie aasta jooksul. Sama uut põhitehnoloogiat kasutavad veel kaks teadus- ja arenduskeskust koos teiste ettevõtjatega, kes on oma arendustegevusega umbes samas etapis. Äriühing B tagab nii märkimisväärse rahastamise ja oskusteabe toote väljatöötamiseks kui ka edasise pääsu turule. Äriühing B saab terveks patendi kehtivusajaks uue toote tootmise ja levitamise ainulitsentsi. Eeldatavasti saab toote turule tuua 5–7 aasta jooksul.

Analüüs: Toode kuulub tõenäoliselt uuele asjaomasele turule. Kokkuleppeosalised panustavad koostöösse vastastikku täiendavaid vahendeid ja oskusi ning toote turulejõudmise tõenäosus suureneb märgatavalt. Kuigi äriühingul B on olemasoleval turul tõenäoliselt suur võim, väheneb see varsti. Kokkuleppe tulemusel ei vähene äriühingu B teadus- ja arendustegevus, kuna tal puuduvad selles uurimisvaldkonnas eriteadmised, ning tänu muude teadus- ja arenduskeskuste olemasolule ei teki tõenäoliselt soovi teadus- ja arendustegevust vähendada. Patendi ülejäänud kehtivusaja jooksul kohaldatavad kasutusõigused on tõenäoliselt vajalikud selleks, et äriühing B saaks teha vajalikke märkimisväärseid investeeringuid, ning äriühingul A puuduvad oma turustusvahendid. Seetõttu ei kaasne kokkuleppega tõenäoliselt piiravat mõju konkurentsile artikli 53 lõike 1 tähenduses. Isegi kui selline mõju esineks, oleksid artikli 53 lõike 3 tingimused tõenäoliselt täidetud.