EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 83/19/COL,

28. november 2019,

Trondheim Spektrumi (Norra) kohta [2020/413]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet“),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 61 ja 62,

võttes arvesse EMP lepingu protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3, eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artikli 7 lõiget 3,

võttes arvesse järelevalveameti otsust nr 195/04/COL (muudetud kujul),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. MENETLUS

1.1. ESIMENE KAEBUS

(1) Järelevalveamet sai 14. märtsil 2017 kaebuse, (1) milles väideti, et Trondheimi omavalitsus (edaspidi „omavalitsus“) on andnud ettevõtjale Trondheim Spektrum AS (edaspidi „TS“), kes omab ja käitab Norras Trondheimis asuvat mitmeotstarbelist spordirajatist Trondheim Spektrumit, ebaseaduslikku riigiabi. Järelevalveamet kutsus 27. märtsi 2017. aasta kirjaga (2) Norra ametiasutusi üles esitama kaebuse kohta märkusi. Norra ametiasutused vastasid 2. juuni 2017. aasta kirjaga (3).

1.2. TEINE KAEBUS

(2) 27. juulil 2017 sai järelevalveamet teise kaebuse, (4) milles väideti samuti, et omavalitsus on andnud TSile ebaseaduslikku riigiabi. Järelevalveamet kutsus 24. augusti 2017. aasta kirjaga (5) Norra ametiasutusi üles esitama märkusi. Samas kirjas küsis järelevalveamet Norra ametiasutustelt lisateavet märkuste kohta, mille nad olid esitanud esimese kaebuse kohta. 1. septembri 2017. aasta kirjaga (6) edastas järelevalveamet Norra ametiasutustele teiselt kaebuse esitajalt saadud lisateabe.

(3) 20. septembri 2017. aasta kirjaga (7) esitasid Norra ametiasutused oma märkused teise kaebuse kohta ja teabe, mida järelevalveamet oli palunud seoses esimese kaebusega. Juhtumit arutati põhjalikumalt 29. septembril 2017 Oslos toimunud iga-aastasel pakettkohtumisel. Arutelust tehti kokkuvõte pärast kohtumist koostatud kirjas (8).

1.3. TEABENÕUE

(4) 20. oktoobril 2017 saatis järelevalveamet Norra ametiasutustele teabenõude (9). 22. novembril 2017 korraldasid Norra ametiasutused ja järelevalveamet teabenõude arutamiseks videokonverentsi. Norra ametiasutused vastasid 8. detsembri 2017. aasta kirjaga (10).

1.4. TEISELT KAEBUSE ESITAJALT SAADUD LISATEAVE

(5) 19. septembril 2017 andis teine kaebuse esitaja lisateavet (11). 6. novembril 2017 andis teine kaebuse esitaja veel teavet (12). 9. novembril 2017 teavitas järelevalveamet Norra ametiasutusi ühelt kaebuse esitajalt saadud lisateabest (13). 22. novembril ja 13. detsembril 2017 arutasid Norra ametiasutused ja järelevalveamet juhtumit videokonverentsi vahendusel. 1. detsembril 2017 esitasid Norra ametiasutused järelevalveametile lisateavet (14).

(6) 26. oktoobril 2018 andis teine kaebuse esitaja veel teavet (15).

1.5. TÄIENDAV TEABENÕUE

(7) 16. jaanuaril 2018 saatis järelevalveamet Norra ametiasutustele teabenõude, (16) millele Norra ametiasutused vastasid 2018. aasta 1. ja 5. veebruari kirjaga (17).

1.6. TEAVITAMINE 2019. AASTA RENDILEPINGUST

(8) 29. novembril 2018 (18) teavitasid Norra ametiasutused rendilepingust (edaspidi „2019. aasta rendileping“), mis pidi jõustuma 1. detsembril 2019. Järelevalveamet küsis 28. jaanuari 2019. aasta kirjaga Norra ametiasutustelt lisateavet. Norra ametiasutused vastasid 21. veebruari 2019. aasta kirjaga (19).

(9) 13. märtsil 2019 arutasid Norra ametiasutused ja järelevalveamet juhtumit videokonverentsi vahendusel. Pärast arutelu esitasid Norra ametiasutused lisateavet (20). 18. märtsil 2019 esitasid Norra ametiasutused veel teavet (21). 11. juunil, 15. juulil ja 18. oktoobril 2019 arutasid Norra ametiasutused ja järelevalveamet juhtumit videokonverentsi vahendusel.

1.7. ÜLDISE GRUPIERANDI MÄÄRUSE TEABELEHT KAPITALI SUURENDAMISE KOHTA

(10) 10. detsembril 2018 esitasid Norra ametiasutused üldise grupierandi määruse (22) teabelehe, (23) mis käsitles TSile sihtotstarbelise üksikabi andmist kapitali suurendamise kaudu 55 miljoni Norra krooni võrra (ligikaudu 5,68 miljonit eurot), väites, et see meede kuulus grupierandi alla.

1.8. AMETLIK UURIMISMENETLUS

(11) Järelevalveamet algatas otsusega nr 32/19/COL (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) ametliku uurimismenetluse. 2. mai 2019. aasta kirjaga (24) palusid Norra ametiasutused pikendada märkuste ning meetmete hindamiseks vajalike dokumentide, teabe ja andmete esitamise tähtaega, milleks oli määratud 20. mai 2019. 10. mai 2019. aasta kirjaga (25) nõustus järelevalveamet pikendama seda tähtaega 20. juunini 2019. 19. juunil 2019 taotlesid Norra ametiasutused tähtaja täiendavat pikendamist 30. augustini 2019, millega järelevalveamet 20. juunil 2019 nõustus (26).

(12) Norra ametiasutused reageerisid menetluse algatamise otsusele 30. augusti 2019. aasta kirjaga) (27).

(13) 23. mail 2019 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes) (28). Järelevalveamet sai märkused ühelt huvitatud isikult, kes oli üks kaebuse esitajatest. Järelevalveamet edastas need märkused 27. juuni 2019. aasta kirjaga) (29) Norra ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. Norra ametiasutused esitasid oma märkused huvitatud isikult saadud märkuste kohta 30. augusti 2019. aasta kirjaga) (30).

2. TAUST

(14) Omavalitsuse eesmärk on pakkuda Trondheimi elanikele ruume sportimiseks ja vabaajategevuseks. Trondheim Spektrumis korraldatakse väikeseid ja suuri spordiüritusi, samuti muid üritusi, nagu kontserdid, kaubandusmessid ja kongressid. Näiteks 2020. aastal toimuvad Trondheim Spektrumis naiste ja meeste Euroopa meistrivõistlused käsipallis.

(15) 2004. aastal kehtestas omavalitsus põhimõtte, mille kohaselt omavalitsuse spordiklubidel võimaldatakse kasutada ruume tasuta. See hõlbustab laste ja noorte osalemist sporditegevuses, olenemata konkreetsete perede sissetuleku tasemest.

(16) Et täita eesmärk pakkuda oma elanikele ruume sportimiseks, omab ja käitab omavalitsus mitut spordirajatist, kuid rendib ka ruume, mille omanikud ja käitajad on kolmandad isikud. Omavalitsus ostab kasutusaega TSilt, enda ruume omavatelt spordiklubidelt, muudelt riigiasutustelt (nt koolides) ja väga piiratud määral erasektori rajatistes.

(17) Omavalitsus ostab sellistes rajatistes kasutusaega eraldi rendilepingute alusel ja kogu kasutusaeg jaotatakse tasuta spordiklubide vahel. Kasutusaja jaotamise ülesanne on usaldatud kohalikule spordinõukogule (Idrettsrådet), mis on Norra spordiliidu (Norges idrettsforbund) struktuuriüksus.

(18) Kogu olemasolev kasutusaeg antakse kohaliku spordinõukogu käsutusse. Spordinõukogu on moodustanud omavalitsusele kättesaadavaks tehtud kasutusaja jaotamiseks eraldi komisjoni. Komisjon jaotab olemasoleva kasutusaja spordinõukogu kehtestatud suuniste kohaselt.

(19) TS omab ja käitab Trondheimi südames asuvat mitmeotstarbelist rajatist Trondheim Spektrumit. Rajatises on kaheksa mitmeotstarbelist saali. Saale kasutatakse kohalike spordiklubide treeningupaigana, samuti väikeste ja suurte spordiürituste ning muude ürituste, näiteks kontsertide, kaubandusmesside ja kongresside korraldamiseks.

(20) TS sai alguse ettevõtjast Nidarøhallen, mis loodi 1961. aastal spordi- ja näitusehalli rajamiseks ja käitamiseks Trondheimis. 5. juunil 2002 sai ettevõtja nimeks Trondheim Spektrum AS.

(21) Omavalitsus on olnud ja on ka praegu TSi enamusaktsionär. Praegu kuulub omavalitsusele 99,68 % aktsiatest (31).

(22) Rajatise esimese osa (saalid A ja B) ehitustööd lõppesid 1963. aastal. Rajatist on neli korda laiendatud: aastatel 1971 (saal C), 1980 (saal G), 1988 (saalid D ja E/H) ning 2000 (saal F).

(23) Alates 2017. aasta suvest on toimunud Trondheim Spektrumi põhjalik renoveerimine ja laiendamine.

(24) Omavalitsus ostab TSilt kasutusaega, et anda see spordinõukogu käsutusse. Rendilepingu alusel on Trondheim Spektrum reserveeritud septembrist maini peamiselt noorte sporditegevuse jaoks (32). Ülejäänud kasutusaja ajavahemikus septembrist maini ning kogu kasutusaja ülejäänud aasta jooksul müüb TS muu sporditegevuse jaoks ning kaubandusmesside, kontsertide jms korraldamiseks. TS võõrustab mitut messi, mille hulka kuulub iga-aastane kalandusmess. Peale selle toovad TSile tulu kiosk, kohvik ja restoran.

(25) TSi tulevases äriplaanis on seatud eesmärk saada omavalitsusega sõlmitud rendilepingu alusel sarnane osa tulust kui on saadud seni, mis on laias laastus võrdne muu tegevusega teenitava tuluga (33).

3. MEETMETE KIRJELDUS

3.1. OLEMASOLEVAD ABIMEETMED

(26) Menetluse algatamise otsuses käsitleti mitut TSi suhtes kohaldatud väidetavat abimeedet. Järelevalveamet ei hinnanud menetluse algatamise otsuses meetmeid, mis juhul, kui nad kujutaksid endast abi, oleksid olemasolev abi järelevalve- ja kohtulepingu lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b tähenduses. Seepärast ei kuulu need meetmed käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Kõnealused meetmed on i) munitsipaallaen (1. meede), ii) munitsipaaltagatis (2. meede), iii) rendilepingud (3. meede) ja iv) hasartmängufondist antud abi (8. meede) (34).

3.2. VÄIDETAVAD ABIMEETMED

(27) Nagu on öeldud menetluse algatamise otsuse punktis 120, hõlmas ametlik uurimine järgmisi meetmeid: — 4. meede (osaliselt): TSi ja omavalitsuse vahel aastatel 2007–2017 sõlmitud rendilepingud; — 5. meede: TSi ja omavalitsuse vaheline 2019. aasta uus rendileping (millest oli teavitatud); — 6. meede: kapitali suurendamine seoses Trondheim Spektrumi laiendamise ja renoveerimisega seotud uute ja ootamatute kuludega; — 7. meede: taristukulude rahastamine; — 9. meede: Nordea ja TSi vahelises laenulepingus sisalduv kaudne tagatis.

(28) Meetmete üksikasjalikuma kirjelduse leiab menetluse algatamise otsuse 4. jaost.

3.3. 4. MEEDE – AASTATEL 1999–2017 SÕLMITUD RENDILEPINGUD

(29) Lõviosa Trondheim Spektrumi ruumide kasutusajast on tavaliselt kasutanud spordiklubid TSi ja omavalitsuse sõlmitud rendilepingute alusel. Omavalitsus on rentinud rajatise ruume alates selle avamisest 1963. aastal. Aastatel 1990–2002 rentis omavalitsus Trondheim Spektrumi ruume umbes 12 miljoni Norra krooni eest aastas.

(30) Kaebuse esitajad väidavad, et rent ületab turuhinda, põhinedes TSi vajadustel, mitte omavalitsuse vajadusel kasutusaja järele. Kaebuse esitajad väidavad, et renditasu ei ole kunagi põhinenud turutingimustel toimunud läbirääkimistel, vaid omavalitsus on otsustanud selle ühepoolselt.

(31) Norra ametiasutuste sõnul vastab rent, mida omavalitsus TSile maksab, turutingimustele ning ei hõlma seega riigiabi. Kui järelevalveamet peaks jõudma teistsugusele järeldusele, on Norra ametiasutused seisukohal, et igasugune uus abi on igal juhul kokkusobiv EMP lepinguga.

(32) Menetluse algatamise otsusele eelnenud menetluse raames väitsid Norra ametiasutused, et rendilepingud on osa olemasolevast abikavast. Järelevalveamet asus menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 1999–2017 sõlmitud rendilepingud ei kujuta endast abikava. Norra ametiasutused ei ole menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes selle järelevalveameti esialgse seisukoha suhtes vastuväiteid esitanud.

(33) Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 15 lõike 1 kohaselt on järelevalveametil õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Igasugune järelevalveameti poolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab selle tähtaja kulgemise (35).

(34) Järelevalveamet hindas menetluse algatamise otsuses vaid neid rendilepinguid, mille aegumistähtaeg ei ole saabunud (36). Järelevalveamet leidis, et nimetatud tähtaja kulg katkes 27. märtsil 2017 (37).

(35) Seega on rendilepingud, mille aegumistähtaeg ei ole saabunud, järgmised: a) 2007.–2008. aasta rendileping, b) 2009.–2010. aasta rendileping ning c) 2011. aasta rendileping (mida on kord aastas uuendatud).

(36) Seda põhjusel, et Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal tundub, et rendileping jõustus 1. jaanuaril 2008, (38) mida tuleks vastupidiste märkide puudumisel käsitada päevana, mil mis tahes abi lepingu alusel anti.

(37) Järelevalveamet märkis menetluse algatamise otsuses, et tal puudus teave 2007. aastal kehtinud rendilepingu kohta, kuna leping, mille Norra ametiasutused nimetasid 2007.–2008. aasta lepingule eelnenud lepinguna, lõppes 31. detsembril 2006. Lisaks ei olnud järelevalveametil teavet selle kohta, millal 2007.–2008. aasta rendileping allkirjastati ning kas allkirjastamise kuupäev võib olla ka kuupäev, mil mis tahes abi lepingu alusel anti.

(38) Norra ametiasutused väitsid menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes, et neil ei ole võimalik 2007. aastal kehtinud rendilepingut esitada, kuna ilmneb, et ühtki kirjalikku lepingut ei sõlmitud. Norra ametiasutuste väitel tähendas see, et renti maksti eelmise ajavahemiku rendilepingu alusel, seda, et leping oli pikenenud kooskõlas Norra lepinguõigusega automaatselt. Igal juhul on Norra ametiasutuste esitatud teabest näha, kui suurt renti omavalitsus konkreetse kasutusaja eest maksis.

(39) Järelevalveamet ei küsinud selle kohta lisateavet, kuna Norra ametiasutused ei esitanud vastuväiteid järelevalveameti hinnangule aegumistähtaja kohta ning kuna Norra ametiasutused olid esitanud teabe rendilepingu alusel makstud summa kohta. Seega ei mõjuta dokumentide puudumine selle meetme järelevalveameti poolset hindamist käesolevas otsuses.

3.4. 5. MEEDE – 2019. AASTA RENDILEPING (TEAVITAMINE)

(40) Nagu on öeldud eespool põhjenduses 8, teavitasid Norra ametiasutused 2019. aasta rendilepingust. TS ja omavalitsus on sõlminud uue rendilepingu, mis peaks jõustuma 1. detsembril 2019 (39). Leping lõpeb 30. aprillil 2035.

(41) Norra ametiasutused on selgitanud, et see rendileping põhineb varasemate rendilepingute aluseks olnud põhimõtetel. Peale selle on Norra ametiasutused selgitanud, et uue rendilepinguga suureneb märkimisväärselt spordiklubidele kättesaadavaks tehtav kasutusaeg. Uue rendilepingu alusel renditakse ruume aastas 16 848 tundi võrreldes varasema 12 500 tunniga. Uue rendilepinguga suureneb ühe tunni eest makstav rent umbes 1 200 Norra kroonilt 1 700 Norra kroonile (ligikaudu 124 eurolt 176 eurole). Sellel suurenemisel on kaks põhjust. Esiteks põhines varasem omavalitsuse makstud rent 1989. ja 1990. aastal kehtestatud tasemel ning seda ei oldud muudetud. Teiseks toovad ehituskulud, mille tegemisega tagatakse paindlikkus ja võimaldatakse kasutada ruume mitmesuguste spordialade harrastamiseks, kaasa tegevuskulud ruutmeetri kohta, mis ületavad kaugelt praeguse rajatise kulusid ruutmeetri kohta.

(42) Mõlemad kaebuse esitajad on väitnud, et uues rendilepingus kindlaks määratud rent ületab turuhinda, sest see põhineb TSi vajadustel, mitte omavalitsuse vajadusel kasutusaja järele. Kaebuste esitajate väitel ei põhine renditasu turutingimustel toimunud läbirääkimistel, vaid on kehtestatud selleks, et katta Trondheim Spektrumi laiendamisega kaasnevad ehituskulud.

(43) Lisaks on üks kaebuse esitaja väitnud, et laiendamis- ja renoveerimisprojekti peamised kuluelemendid on seotud nõuetega, mida kohaldatakse tegevusele, mida rendileping ei hõlma, nagu kontserdid, kutselise spordi üritused ja messid. Üks kaebuse esitaja väidab, et seetõttu on kulude jaotus eri tegevuste vahel ebaõige, kuna spordiklubide vajadused oleks saanud rahuldada väiksemate kuludega.

(44) Norra ametiasutuste sõnul vastab rent, mida omavalitsus TSile uue rendilepingu alusel maksab, turutingimustele ning ei hõlma seega riigiabi. Kui järelevalveametil ei peaks õnnestuma uue rendilepingu puhul riigiabi olemasolu välistada, siis Norra ametiasutused on teavitanud rendilepingust kui EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel EMP lepinguga kokkusobivast abist.

3.5. 6. MEEDE – KAPITALI SUURENDAMINE SEOSES UUTE JA OOTAMATUTE KULUDEGA (GRUPIERAND)

(45) Nagu on öeldud eespool põhjenduses 10, esitasid Norra ametiasutused 10. detsembril 2018 üldise grupierandi määruse teabelehe, (40) mis käsitles TSile sihtotstarbelise üksikabi andmist kapitali suurendamise kaudu 55 miljoni Norra krooni võrra (ligikaudu 5,68 miljonit eurot). Norra ametiasutused on suurendanud TSi kapitali üldise grupierandi määruse artikli 55 alusel.

(46) Eelkõige projekti ulatuse muutmise tõttu 2018. aastal suurenes eelarve 536 miljonilt Norra kroonilt 591 miljonile Norra kroonile (ligikaudu 61,05 miljonit eurot) (41). Norra ametiasutused on selgitanud, et TSil ei ole võimalik katta lisakulusid oma olemasolevatest vahenditest ega täiendava turupõhise rahastamisega. Seepärast taotles TS 6. juulil 2018 kapitali suurendamist. Kapitalisüst tehti 5. detsembril 2018.

(47) 55 miljonit Norra krooni lisakulusid jagunevad Norra ametiasutuste sõnul järgmiselt: — uued kulud: projekti muutmisega kaasnenud lisakulud summas 40,5 miljonit Norra krooni; — ootamatud kulud: eelarve ületamine 14,5 miljoni Norra krooni ulatuses.

(48) Norra ametiasutused on selgitanud, et kuna TS oli juba väga suure finantsvõimendusega, eelistati nende lisakulude katmiseks täiendavatele laenudele uut kapitali. Turupõhist rahastust (täiendavat laenu) oleks olnud keeruline saada. Seepärast vaatas TS vajaliku rahastuse saamiseks oma omanike poole.

(49) Omavalitsus oli tollal TSi enamusomanik (umbes 78 %), teised omanikud ei väljendanud tahet osaleda kapitali suurendamises (42). Seega seisis omavalitsus valiku ees: anda lisavahendid ja näha projekti lõpuleviimist või leppida sellega, et TS ei suuda viia projekti ellu kooskõlas muudetud lõplike plaanidega, mis pandi paika pärast seda, kui algse projekti kohased tööd olid juba alanud.

(50) Norra ametiasutuste sõnul muutsid mitu kaalutlust kapitalisüsti omavalitsuse kui TSi enamusomaniku jaoks kasulikuks.

(51) 3 200 istekoha lisamine halli võimaldab TSil pakkuda ruume suuremate ürituste jaoks, mis muudab rajatise ürituste korraldajatele atraktiivsemaks. TS eeldab, et ta suudab võõrustada aastas nelja kuni kuut sellist suurt üritust. Lisaks rendile toovad suured üritused suuremat tulu VIP-ürituste, toitlustuse ja riidehoiu tulu näol. Seega oli tõenäoline, et laiendamine suurendab märkimisväärselt TSi tulu.

(52) Norra ametiasutuste väitel olid renoveerimistööd alanud enne TSi taotlust suurendada kapitali. Tööd said alguse enne projekti elluviimise üksikasjalike plaanide lõplikku väljatöötamist. Põhjus, miks ehitustööde alustamisega kiirustati, oli vajadus tagada projekti õigeaegne lõpuleviimine, et TS saaks võõrustada 2020. aastal naiste ja meeste Euroopa meistrivõistlusi käsipallis.

(53) Rendi kõrval toovad suure osa TSi tulust piletiga üritused. Seega oli tõenäoline, et 3 200 lisaistekohta suurendavad piletitulu, eriti kuna laiendamine võimaldas TSil võõrustada selliseid üritusi nagu jääetendus „Disney On Ice“.

(54) Laiendamise alternatiiv oli paigutada käsipalli Euroopa meistrivõistluste ja muude suurte ürituste jaoks ajutised lisaistekohad. Ajutiste istekohtade paigaldamisele ja eemaldamisele kulub umbes üksteist päeva, mille ajal TS peab halli kogu sporditegevuse jaoks sulgema. Seega oleks ajutiste istekohtade kasutamisel vähenenud TSi tulu.

(55) Paremad tõsteseadmed ja avaramad hoiuruumid tähendavad väiksemaid kulusid ja suuremat tõhusust. Paremate tõsteseadmete korral saab varustust transportida ohutult ja tõhusalt rajatise eri osadesse. Tõhusus aitab TSil tõenäoliselt kokku hoida igapäevaseid tegevuskulusid. Teine võimalus oli vedada varustust mööda staadioni autoga, mis eeldas käsitsi peale- ja mahalaadimist. Seda peeti kulukaks ja ebatõhusaks lahenduseks, eriti silmas pidades eelseisvaid meistrivõistlusi.

(56) Hoiuruumid olid vajalikud selleks, et tagada suurte ürituste, sealhulgas käsipalli meistrivõistluste hea logistika ja tõhus korraldus. Peale selle nägi juhatus võimalust hoiuruumid välja üürida – näiteks suurürituste vahelisel ajal –, mis oli TSi jaoks taas üks kindel viis tulu teenida.

(57) Lõpetuseks võimaldas olukord omavalitsusel saada sisuliselt TSi ainuaktsionäriks. Pärast kapitali suurendamist 5. detsembril 2018 kasvas omavalitsuse osa 99,68 %-le (43). Omades üle 99 % kõikidest aktsiatest, saab omavalitsus osta ülejäänud aktsiad isegi ilma praeguste vähemusaktsionäride nõusolekuta. Ainuaktsionäriks olemine annab omavalitsusele Norra piiratud vastutusega äriühingute seaduse (44) alusel soodsa positsiooni, kuna ta võib otsustada ühepoolselt, kuidas TS peaks tulevikus tegutsema.

(58) See tähendab ka seda, et omavalitsus võib otsustada muuta põhikirja, et TS saaks teha otsuseid ilma vähemusaktsionäride heakskiiduta. Seega andis kapitalisüst omavalitsusele positsiooni, mis võimaldab tal teenida pikas perspektiivis oma investeeringult korralikku tulu või olla äriliselt atraktiivse ja tänapäevase mitmeotstarbelise taristu ainuaktsionärist omanik (45).

(59) Vastupidise stsenaariumi korral oleks jäädud enamusaktsionäriks ettevõttes, mille ainus vara oleks olnud äriliselt vähem atraktiivne teisejärguline taristu, mille tulevikuväljavaated ei ole nii rõõmustavad (46).

(60) Üks kaebuse esitajatest on väitnud, et kapitali suurendamine ei ole kooskõlas kõikide üldise grupierandi määruse I peatükis sätestatud tingimustega.

3.6. 7. MEEDE – TARISTUKULUDE RAHASTAMINE

(61) 14. märtsil 2017 võttis linnanõukogu vastu detailplaneeringu, mis hõlmab ala, kus asub Trondheim Spektrum, ja seda ümbritsevat parki. Protsessi oli algatanud TS eesmärgiga laiendada rajatis mitmeotstarbeliseks rajatiseks, kus saab korraldada kontserte ja suuri spordiüritusi ning kus on rohkem ruumi spordiklubide, kaubandusmesside ja kongresside jaoks.

(62) Norra ametiasutused on selgitanud, et detailplaneering on sellise projekti nagu Trondheim Spektrumi laiendamine alus (47). Detailplaneeringuga – sh menetluskorraga (48) (norra keeles rekkefølgekrav) – ei panda arendajale ühtki majanduslikku kohustust, vaid nähakse ette projektiga seotud ala kasutamise viis ja määratase kindlaks, milline (avalik) taristu peab olema paigas enne projekti elluviimist (49).

(63) Norra ametiasutused on selgitanud, et kinnisvaraarendusleping – nagu leping, mille sõlmisid omavalitsus ja TS – on vahend, mis aitab arendajal ja omavalitsusel tagada detailplaneeringu ja menetluskorra nõuete, sh üldisi taristumeetmeid käsitlevate nõuete täitmise.

(64) Kinnisvaraarenduslepingud võivad, kuid ei pea tingimata sisaldama sätteid, millega jäetakse osa üldiste taristumeetmetega seotud majanduslikust koormusest arendaja kanda. Oluline on see, et kinnisvaraarendusleping on omavalitsuse ja arendaja vaheliste läbirääkimiste tulemus (50).

(65) Norra ametiasutused on selgitanud, et üldised taristumeetmed kuuluvad omavalitsuse, mitte arendaja vastutusalasse. Pealegi ei ole ei omavalitsusel ega arendajal kohustust sõlmida kinnisvaraarendusleping (51).

(66) Samas, kui sõlmitakse kinnisvaraarendusleping, on asjakohaste õigusaktidega kehtestatud piirid sellele, millised kulud saab jätta arendaja kanda. Selle põhjus on asjaolu, et arenduslepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja arenduslepingute sõlmimisel valitseb ebavõrdne, omavalitsusele soodne jõuvahekord.

(67) Linnanõukogu võttis 1993. aastal vastu kulude täieliku ülekandmise põhimõtte, mille kohaselt ehitusprojekti elluviija peab kandma kõik projektiga seonduvad taristukulud. Samas peab omavalitsus selle põhimõtte kohaldamisel arvesse võtma planeerimis- ja ehitusseaduse jao 17-3 kolmandat lõiku, millega on reguleeritud, mida üks kinnisvaraarendusleping peab sisaldama (52).

(68) Üks kaebuse esitajatest väidab, et omavalitsus on vabastanud TSi taristukuludest, mille seda liiki ehitustööde puhul kannab tavaliselt arendaja, ja on seetõttu andnud TSile eelise.

(69) Taristukulud, mille tasub (osaliselt) omavalitsus, on seotud järgmisega. — Vee- ja reoveesüsteem Klostergatal — Norra ametiasutused on selgitanud, et vee- ja reoveesüsteem vajas asendamist olenemata Trondheim Spektrumi ajakohastamisest. — See vaid langeb kokku Trondheim Spektrumi seonduvate ehitustöödega. — TSi makstav osa on 20 miljonit Norra krooni. — Sillaühendus Nidarøst Ileni kiriku juurde — Norra ametiasutused on selgitanud, et sild on puhkeala ja -võrgustiku osa. — Praegune sild on amortiseerunud ja vajab renoveerimist. — Sild ühendab linna keskseid osi ning olulisi puhkealasid ja parke ning toob seega kasu kõikidele Trondheimi elanikele ja külastajatele. — Rohevõrgustik ja avalik park — Norra ametiasutused on selgitanud, et rohevõrgustiku ja avaliku pargi eesmärk on luua üldsusele ligitõmbavad paigad, kus harrastada mitmesugust tegevust ja puhata. — TSi makstav osa on 26 miljonit Norra krooni.

3.7. 9. MEEDE – NORDEA JA TSI VAHELISES LAENULEPINGUS SISALDUV KAUDNE TAGATIS

(70) 11. detsembril 2017 sõlmis TS Nordeaga 490 miljoni Norra krooni suuruse laenulepingu (53). Nordea annab ehitusperioodil käibekapitali. Norra ametiasutused on selgitanud, et omavalitsus ei osale laenulepingus ning omavalitsusel ei ole ühtki lepingulist kohustust TSi rahastada või TSile kapitali anda (54).

(71) Samas on laenulepingus öeldud järgmist: (55) Nordea on pannud märkimisväärset rõhku asjaolule, et ettevõtja Trondheim Spektrum AS kavatseb teha ettevõttes struktuurimuutusi või võtta muid meetmeid, mis suurendavad võimalust, et Trondheimi omavalitsus saab – tegutsemata vastuolus seadusega – vajaduse korral anda Nordeale tagatise, mis vähendab ülekulude riski. Nordea on pannud suurt rõhku ka Trondheimi omavalitsuse omandile ja juhatuse 25. juuni 2015. aasta otsusele juhtumi 144/14 kohta, mille punktis 2 on öeldud, et Trondheimi omavalitsus kui Trondheim Spektrumi enamusomanik on valmis võtma Trondheim Spektrumi renoveerimisest ja arendamisest tuleneva vajaliku finantsvastutuse.

(72) Need väited on seotud laenulepingu jao „Muud tingimused“ klausliga, milles on öeldud järgmist: (56) Risk, mis tuleneb ehitusperioodil tekkivatest ülekuludest, mida laenuvõtja ise ei suuda tasuda: Trondheim Spektrum AS teeb ettevõttes struktuurimuutused või võtab muud meetmed, mis võimaldavad Trondheimi omavalitsusel vajaduse korral anda Nordeale tagatise, minemata vastuollu seadusega.

(73) Samas jaos on järgmises klauslis öeldud järgmist: (57) Trondheimi omavalitsusega 26. oktoobril 2017 sõlmitud rendilepingut ei saa muuta/vähendada ilma Nordea eelneva kirjaliku nõusolekuta.

(74) Lõpetuseks on laenulepingu jaos „Omandiõiguse muutus – kohustuslik ennetähtaegne tagasimaksmine“ (58) öeldud järgmist: (59) Ehituslaenulepingu sõlmimise ja kehtimise tingimus on, et vähemalt 77,93 % laenuvõtjast kuulub Trondheimi omavalitsusele. Kui omandistruktuur ilma Nordea eelneva kirjaliku nõusolekuta muutub, tuleb ehituslaen ja mis tahes tasumata summa tagasi maksta, nagu on kindaks määratud klauslis 11 (ehituslaenu ennetähtaegne sissenõudmine).

(75) TS ja Nordea olid sõlminud laenulepingu ka varem, 27. juulil 2017. Leping sisaldas tingimust, et kõik ehitusperioodil tekkivad ülemäärased ehituskulud kannab kas TS või omavalitsus. Laenulepingu kaasallkirjastas linna finantsjuht. Seega sisaldas see leping klausleid, mis käsitlesid omavalitsuse vastutust projekti mis tahes ülekulude korral ning kohustusi seoses rendilepinguga, mis tollal ei olnud veel lõplikult vormistatud (60).

(76) Laenulepingu kaasallkirjastamine tunnistati hiljem omavalitsuste seaduse (61) jao 51 kohaselt omavalitsuse tagatiseks. Linn jõudis järeldusele, et selleks, et tagatis oleks kehtiv, on vaja riigi heakskiitu. Tagatisele ei oleks mitmel põhjusel sellist heakskiitu tõenäoliselt saadud, mistõttu linnavalitsuse juhil soovitati viivitamata teavitada Nordeat, et omavalitsus ei saa laenulepingus osaleda. Seega on see leping kehtetu. Seepärast allkirjastasid TS ja Nordea vaatlusaluse laenulepingu omavalitsust ametlikult kaasamata.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(77) 12. juunil 2019 sai järelevalveamet märkused ühelt huvitatud isikult, kes oli üks kaebuse esitajatest. Märkused olid hinna kohta, mida omavalitsus maksis ühe teise spordirajatise kasutamise eest, ja need toetasid varem esitatud väiteid rendilepingus sätestatud liiga kõrge hinna kohta.

5. NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED HUVITATUD ISIKULT SAADUD MÄRKUSTE KOHTA

(78) Norra ametiasutused selgitasid, et kolmanda isiku märkustes nimetatud rajatis on koolimaja osa ja kuulub täielikult maakonnale, kus see asub. Omavalitsus ostis seal 2018. ja 2019. aastal rohkem kasutusaega ajutise lahendusena, et anda spordiklubidele piisavalt saaliaega, kuna osa Trondheim Spektrumi saaliajast ei olnud pooleliolevate ehitustööde tõttu kättesaadav. Pärast ehitustööde lõppemist ei ole omavalitsusel ei vajadust ega rahalist võimalust pikendada selle rajatise kasutamist käsitlevat lepingut.

(79) Norra ametiasutuste meelest ei ole ajutine kokkulepe võrreldav rendilepinguga. Maakond kui rajatise omanik oli nõus pakkuma seni, kuni toimub Trondheim Spektrumi laiendamine, teatud koguses saaliaega hinnaga, mis jäi allapoole turuhinda. See kokkulepe ei olnud mõeldud vastama ega vastanudki turutingimustele ning seda ei saa pidada märgiks sellest, et omavalitsuse rendileping Trondheim Spektrumiga ei vasta turutingimustele.

II. HINDAMINE

6. RIIGIABI OLEMASOLU

6.1. SISSEJUHATUS

(80) EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“

(81) Et meede liigituks abiks selle sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) abimeetme on andnud riik või see on antud riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõtjale eelise; iii) see soodustab teatud ettevõtjaid (valikulisus) ning iv) see ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust.

6.2. ETTEVÕTJA MÕISTE

(82) Et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, peab meede andma ettevõtjale eelise. Ettevõtja on majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (62). Seega ei oma see, kas tegemist on avaliku või erasektori üksusega, või asjaolu, et üksus kuulub osaliselt või tervikuna riigile, mingit tähtsust otsustamisel selle üle, kas üksus on ettevõtja riigiabiõiguse tähenduses (63).

(83) Majandustegevus on turul kaupade või teenuste pakkumine (64). Seega üksused, mis ei ole kaubanduslikult aktiivsed, st ei paku konkreetsel turul kaupu või teenuseid, ei ole ettevõtjad. Nii taristu rajamine kui ka käitamine on majandustegevus (ja seega kohaldatakse selle suhtes riigiabi eeskirju), kui seda taristut kasutatakse või hakatakse kasutama turul kaupade või teenuste pakkumiseks (65). Riigiabi võidakse anda mitmel tasandil: taristu rajamiseks, käitamises ja kasutamiseks (66).

(84) Trondheim Spektrum on mitmeotstarbeline rajatis, kus korraldatakse muu hulgas kontserte, suuri spordiüritusi, messe ja kongresse. 2020. aastal toimuvad Trondheim Spektrumis meeste ja naiste Euroopa meistrivõistlused käsipallis. Seega tegeleb TS majandustegevusega.

(85) TS rendib ka ruume omavalitsusele, kes omakorda teeb need kättesaadavaks spordiklubidele. Asjaolu, et omavalitsus pakub TSilt ostetud kasutusaega omavalitsuse spordiklubidele tasuta, ei mõjuta TSi ja omavalitsuse vahelise tehingu laadi, st tegemist on majandustegevusega. Seega on TS ettevõtja EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

6.3. RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

(86) Et kujutada endast riigiabi, peab meetme olema andnud riik või see peab olema antud riigi ressurssidest.

(87) Riigi vahendite üleminek võib toimuda mitmes vormis, näiteks otsetoetused, laenud, garantiid, osalus ettevõtjate kapitalis ja mitterahalised hüvitised. Riigi vahendid hõlmavad kõiki avaliku sektori, sh omavalitsuste vahendeid (67).

6.3.1. 4. ja 5. meede – aastatel 2007–2017 sõlmitud rendilepingud ja 2019. aasta rendileping

(88) Kui omavalitsuse ja TSi vahel sõlmitud rendilepingud (4. ja 5. meede) sisaldavad riigiabi elemente, on sellise abimeetme andnud riik riigi ressurssidest EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kuna rahalised vahendid tulevad otse omavalitsuselt.

6.3.2. 6. meede – kapitali suurendamine

(89) TSi kapitali suurendamise (6. meede) sissemakse teeb otse omavalitsus, seega on tegemist riigi ressurssidega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

6.3.3. 7. meede – taristukulude rahastamine

(90) Taristukulud, mille tavaliselt kannab arendaja, tasub otse omavalitsus, seega on tegemist riigi ressurssidega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

6.3.4. 9. meede – Nordea ja TSi vahelises laenulepingus sisalduv kaudne tagatis

(91) 11. detsembril 2017 sõlmis TS Nordeaga 490 miljoni Norra krooni (ligikaudu 50,67 miljonit eurot) suuruse laenulepingu (68). Nordea annab ehitusperioodil käibekapitali (69).

(92) Nagu on kirjeldatud jaos 3.7, sisaldab laenuleping klausleid, milles on öeldud, et TS kavatseb võtta meetmeid, et võimaldada omavalitsusel anda – tegutsemata vastuolus seadusega – vajaduse korral Nordeale tagatis seoses riskiga, mis tuleneb ehitusperioodil tekkivatest ülekuludest (70).

(93) Lisaks sisaldab laenuleping klauslit, milles on öeldud, et TSi ja omavalitsuse vahelist rendilepingut ei saa muuta ilma Nordea eelneva kirjaliku nõusolekuta (71). Peale selle on laenulepingus tingimus, et omavalitsusele peab kuuluma vähemalt 77,93 % TSist (72).

(94) Norra ametiasutused on väitnud, et laenulepingu punkt, milles on öeldud, et omavalitsusega sõlmitud rendilepingut ei saa muuta ilma Nordea eelneva kirjaliku nõusolekuta, ei ole omavalitsusele siduv. Rendilepingu muutmise korral on TS see, kes peab tagama, et ta saab oma võlausaldajalt, st Nordealt, nõusoleku.

(95) Seoses tingimusega, et ehituslaenulepingu sõlmimiseks ja kehtimiseks peab vähemalt 77,93 % TSist kuuluma omavalitsusele, tuletavad Norra ametiasutused meelde, et TSi juhatusel, kes sõlmis laenulepingu, ei ole volitust panna oma aktsionäridele, sealjuures omavalitsusele, siduvaid kohustusi, muu hulgas aktsiate võimaliku tulevase müügi osas. Laenulepingust on näha, et Nordea on igati teadlik sellest, et leping ei ole omavalitsuse jaoks siduv, kuna selles on sätestatud, et omandistruktuuri muutmine ilma nõusolekuta tähendab TSi poolset lepingu rikkumist (73).

(96) Norra ametiasutused on esitanud laenulepingu kohta lisateavet, rõhutades, et omavalitsus ei osale laenulepingus ning et TSi juhatus ei saa mingil moel panna omavalitsusele, oma enamusomanikule, kohustusi. Klauslid TSi kohustuse kohta teha ettevõttes võimalikud struktuurimuutused ja võtta meetmeid, et võimaldada omavalitsusel anda vajaduse korral tagatis, ei kujuta endast kindlat ja konkreetset juriidilist kohustust, mis oleks omavalitsusele siduv.

(97) Norra ametiasutused on osutanud kirjale, mille omavalitsus saatis maavanemale (fylkesmannen). Kiri saadeti pärast sündmusi, mille tulemusel eelmine laenuleping tunnistati kehtetuks kooskõlas õigusliku hinnanguga, milles oli öeldud, et omavalitsus ei saa osaleda laenulepingus ega anda tagatist.

(98) Selles kirjas teavitas omavalitsus maavanemat sellest, et TS ja Nordea otsivad muid finantslahendusi omavalitsust kaasamata (74).

(99) Peale selle on Norra ametiasutused väitnud, et kui omavalitsus oleks olnud õiguslikult kohustatud sekkuma, ei oleks TS pidanud taotlema kapitali suurendamist (75) ja omavalitsusel ei oleks olnud võimalust otsustada selle meetme vastu või poolt.

(100) Seepärast leiavad Norra ametiasutused, et laenuleping ei tähenda omavalitsuse jaoks kindlat ja konkreetset lepingulist kohustust teha riigi vahendid kättesaadavaks.

(101) Riigi vahendite üleminek võib toimuda mitmes vormis, näiteks otsetoetused, laenud, garantiid, osalus ettevõtjate kapitalis ja mitterahalised hüvitised. Kindlat ja konkreetset kohustust muuta riigi vahendid kättesaadavaks teataval hilisemal ajahetkel peetakse samuti riigi vahendite üleminekuks (76). Samuti piisab EMP artikli 61 lõike 1 kohaldamisel garantiist või lepingu pakkumisest, millega tekitatakse konkreetne risk, et riigil tekivad tulevikus täiendavad kohustused (77). Kuna riigi meetmeid antakse eri kujul ja neid tuleb analüüsida nende mõju vaatenurgast, ei saa välistada, et riigigarantii vormis antavad eelised võivad tuua riigile kaasa lisakohustuse (78).

(102) Järelevalveamet on hinnanud kirjeldatud laenulepingu sätteid Norra ametiasutuste esitatud teabe valguses.

(103) Norra ametiasutused on tõendanud, et omavalitsus ei osale ametlikult praeguses lepingus (79). Laenulepingus on osutatud omavalitsuse juhatuse 25. juuli 2015. aasta otsusele, milles on öeldud, et omavalitsus on valmis võtma Trondheim Spektrumi renoveerimisest ja arendamisest tuleneva vajaliku finantsvastutuse. Samas on Norra ametiasutused esitanud dokumendid, mille kohaselt omavalitsuse juht väitis 2016. aastal, et omavalitsus ei rahasta ehitustöid, vaid üksnes rendib ruume (80).

(104) Ehkki linna finantsjuht kaasallkirjastas esimese laenulepingu, tunnistati see allkirjastamine – võttes arvesse Norra õigust, milles nõutakse seda liiki tagatistele riigi heakskiitu – kehtetuks ja pooli teavitati vastavalt.

(105) Kooskõlas Norra õiguses sätestatud nõuetega ei ole seega ka praeguse laenu puhul ükski laenulepingu säte, milles on osutatud omavalitsusele, riigi kohtutes täitmisele pööratav.

(106) Eeltoodu valguses tuleb laenulepingus esitatud väiteid, milles osutatakse asjaoludele, millele Nordea on rõhku pannud, hinnates seda, kas anda TSile laenu, pidada Nordea ühepoolseteks kaalutlusteks.

(107) Laenulepingu sätteid, milles on öeldud, et laenulepingut ei saa ilma Nordea heakskiiduta muuta, nagu ka sätet, mille kohaselt laenu tingimus on, et omavalitsusele kuulub vähemalt 77,93 % TSist, ei saa ilma tõenditeta, mis kinnitavad omavalitsuse ametlikku osalemist lepingus, pidada kindlaks ja konkreetseks riigi vahendite kaasamiseks. TS on piiratud vastutusega äriühing, (81) millel ei ole Norra õiguse alusel seoses kuulumisega omavalitsusele mingeid lisaõigusi võrreldes teiste äriühingutega.

(108) Kuna muu teave, mis kinnitaks omavalitsuse kindlat ja konkreetset kohustust, puudub, ei ole võimalik tõendada, et kõnealused laenulepingu sätted hõlmavad riigi vahendite kaasamist.

(109) Kuna ükski teine laenulepingu säte järelevalveametis menetluse algatamise otsuse tegemisel kahtlusi ei tekitanud ja võttes arvesse seda, et Nordea on eraettevõtja, leiab järelevalveamet, et TSi ja Nordea vaheline laenuleping ei hõlma riigiabi. Seetõttu seda meedet allpool rohkem ei hinnata.

6.4. EELIS

(110) Meede peab andma TSile eelise, millega ta vabastatakse kuludest, mille ta tavaliselt kannab oma eelarvest.

6.4.1. 4. ja 5. meede – aastatel 2007–2017 sõlmitud rendilepingud ja 2019. aasta rendileping

6.4.1.1. Sissejuhatus

(111) Menetluse algatamise otsusele eelnenud menetluse raames väitsid Norra ametiasutused, et rendilepingud on osa olemasolevast abikavast. Järelevalveamet asus menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 1999–2017 sõlmitud rendilepingud ei kujuta endast abikava. Norra ametiasutused ei ole menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes selle järelevalveameti esialgse seisukoha suhtes vastuväiteid esitanud. Eeltoodu valguses ja võttes arvesse oma hinnangut menetluse algatamise otsuse jaos 5.1, leiab järelevalveamet, et aastatel 1999–2017 sõlmitud rendilepingud ei kujuta endast abikava.

(112) Norra ametiasutused on väitnud, et aastatel 2007–2017 sõlmitud rendilepingud ja 2019. aasta rendileping vastavad turutingimustele ning seega ei anta nendega eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

(113) EMP õiguskord on neutraalne omandi õigusliku režiimi suhtes ning ei piira mingilgi määral EMP riikide õigust tegutseda ettevõtjana. Kui aga avaliku sektori asutused teevad otseselt või kaudselt ükskõik mis kujul majanduslikke tehinguid, kuuluvad nad EMP riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. Majanduslikud tehingud, mida teeb avaliku sektori asutus (sh riigi osalusega äriühing) tavalistes turutingimustes, ei anna teisele osapoolele eelist ning seetõttu ei kujuta endast abi (82).

(114) Norra ametiasutused on märkinud, et kuna teised Norras paiknevad rajatised erinevad oma suuruse, varustuse, projekti ja asukoha poolest, ei ole võimalik leida Norrast Trondheim Spektrumiga täiesti samaväärset rajatist (83). Norra ametiasutused on siiski esitanud teavet rajatiste kohta, mida omavalitsus rendib samal otstarbel kui ta ostab kasutusaega TSilt, ning ka teiste Norras asuvate rajatiste kohta, toetamaks oma väidet, et rendilepingud on vastanud turutingimustele.

6.4.1.2. Norra ametiasutuste esitatud võrdlusalused

(115) Omavalitsus on esitanud teavet selle kohta, milline on kolmandate isikute puhul rakendatav TSi hinnapoliitika võrreldes teistes rajatistes rakendatava hinnapoliitikaga ning millised on hinnad saaliaja ostmisel spordi ja vabaajategevuse jaoks teistes rajatistes.

(116) Norra ametiasutused on selgitanud, et Trondheim Spektrumis on kaks üle 2 000 m2 suurust saali (saalid D ja F), mis sobivad eriti hästi suuremate messide, kontsertide, konverentside ja muude sarnaste ürituste jaoks. Sõltuvalt ürituse liigist küsib TS suurema saali D eest 70 000 – 85 000 Norra krooni päevas (ligikaudu 7 230 – 8 780 eurot) ja veidi väiksema saali F eest 59 000 – 70 000 Norra krooni päevas (ligikaudu 6 100 – 7 230 eurot).

(117) Norra ametiasutused võrdlesid sarnaste ruumide rentimist muudes Trondheimi rajatistes. Näiteks Trondheimis asuvas vabamüürlaste hoones küsitakse päeva eest vaid 15 000 – 18 000 Norra krooni (ligikaudu 1 550 – 1 860 eurot). See rajatis on mõnevõrra väiksem, suutes mahutada kuni 600 inimest, samal ajal kui Trondheim Spektrumi saali F mahub üle 1 000 inimese.

(118) Norra ametiasutuste sõnul küsitakse Norra linnades asuvates võrreldava suurusega rajatistes sarnast hinda. Stavangeris läheb saali F sarnase ruumi rentimine neljaks päevaks maksma veidi üle 200 000 Norra krooni (ligikaudu 20 100 eurot) ning Bergenis Grieghallenis küsitakse nelja päeva eest 300 000 Norra krooni (ligikaudu 31 000 eurot). TSi hinnad on veidi väiksemad kui hinnad Bergenis (84).

(119) Norra ametiasutused on nimetanud ka Fjelli maakonnas, Bergenist 25 minutilise autosõidu kaugusel asuvat Sotra Arenat, mille siseruumide pindala on 12 000 m2. 2016. aastal korraldati selles rajatises kaubandusmesse ning 5 000 – 7 000 m2 kasutamise eest kolme päeva jooksul küsiti 100 000 – 125 000 Norra krooni (ligikaudu 10 300 – 12 900 eurot).

(120) Selle võrdluse valguses leiavad Norra ametiasutused, et TSi hinnad ruumide rentimisel kolmandatele isikutele tunduvad olevat kooskõlas turuhindadega.

(121) Omavalitsus ostab kasutusaega TSilt, enda ruume omavatelt spordiklubidelt, muudelt riigiasutustelt (nt koolides) ja väga piiratud määral erasektori rajatistes.

(122) Omavalitsuse makstav tunnitasu jääb vahemikku 350 – 2 046 Norra krooni (ligikaudu 36–211 eurot). TSile makstav tunnitasu on 1 174 Norra krooni (ligikaudu 121 eurot). Uue rendilepingu alusel on tunnitasu 1 700 Norra krooni. Norra ametiasutused märgivad, et hinnaerinevusi saab selgitada mitme teguriga. Samuti on mitut neist rajatistest rahastanud (osaliselt) riik ning neil on lepinguline kohustus pakkuda (teatud hulgal) kasutusaega kindlaksmääratud tasu eest.

(123) Võrdlemisi suuri hinnaerinevusi võib selgitada ka see, et kõik kellaajad ei ole sama väärtuslikud ning kõik rajatised ei ole nii tänapäevased, nii hästi varustatud ja nii keskse asukohaga kui Trondheim Spektrum. Norra ametiasutused on selgitanud, et kõik eespool nimetatud kaalutlused on põhjused, miks omavalitsus ostab teistes rajatistes osa kasutusajast madalama hinnaga (85).

(124) Norra ametiasutused on esitanud näited hindade kohta, mida küsitakse Bergenis asuvas spordikeskuses Vestlandshallen. Norra ametiasutuste sõnul küsitakse selles rajatises kasutajatelt (kes ei ole spordiklubid) umbes sama hinda kui omavalitsus maksab TSile. See võrdlus põhineb arvutusel, kus üks TSi saalitund tähendab 800 m2 rentimist 60 minutiks. Veerand Vestlandshalleni saalist oleks umbes 440 m2 ja selle kasutamisel tuleks tasuda 940 Norra krooni (ligikaudu 97 eurot) 90 minuti eest. Tulemuseks on teoreetiline hind umbes 626 Norra krooni (ligikaudu 65 eurot) 60 minuti eest ehk 1 252 Norra krooni (ligikaudu 129 eurot) veidi suurema pinna eest kui TSi puhul aluseks võetud põrandapind.

(125) Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et Bergeni linn küsib Haukelandshallenis, mis on Trondheim Spektrumiga võrreldav rajatis, kasutajate käest, kellele ei kehti ükski soodustus, ühe tunni eest 1 150 Norra krooni (ligikaudu 119 eurot). Lisaks küsib Tromsø linn sarnase pinna eest Tromsøhallenis kuni 1 940 Norra krooni (ligikaudu 200 eurot) tunnis.

(126) Seoses 2019. aasta rendilepinguga on Norra ametiasutused selgitanud, et uue rendilepinguga suureneb ühe tunni eest makstav rent umbes 50 %, kasvades 1 200 Norra kroonilt (ligikaudu 124 eurot) 1 700 Norra kroonile (ligikaudu 176 eurot) (86). Norra ametiasutused tunnistavad, et see jääb seni makstud tunnitasude ülempiiri lähedale (valimisse kuulunud spordirajatistes makstud tunnitasud jäid vahemikku 350 – 2 046 Norra krooni (ligikaudu 36–211 eurot)) (87).

(127) Norra ametiasutuste sõnul saab Trondheim Spektrumist pärast ajakohastamist tänapäevane rajatis Norra ühe kõige suurema ja kiiremini kasvava linna südames. Norra ametiasutuste meelest peaks tunnitasu ületama tublisti turul kindlaks tehtud hindu, et järelevalveamet saaks järeldada, et rendilepinguga antakse eelis (88).

(128) Norra ametiasutused on lisaks väitnud, et tunnitasu Trondheim Spektrumi ärilistele kasutajatele oli varem suurem (1 000 – 1 800 Norra krooni (ligikaudu 103–186 eurot)) kui tunnitasu omavalitsuse rendilepingu alusel (1 200 Norra krooni (ligikaudu 124 eurot)). Nii jääb see eeldatavasti ka tulevikus, kus uue rendilepingu alusel on tunnitasu umbes 1 700 Norra krooni (ligikaudu 176 eurot) ja ärilistelt kasutajatelt küsitakse vastavalt suuremat tunnitasu.

(129) Norra ametiasutused on seisukohal, et kui jõutakse järeldusele, et omavalitsus maksis hinda, mis ületas hinnataset turul, tähendab see paratamatult seda, et sellist hinda maksid ka Trondheim Spektrumi ärilised kasutajad. Norra ametiasutuste meelest ei ole mingit põhjust eeldada, et ärilised kasutajad maksaksid Trondheim Spektrumi ruumide rentimisel hinda, mis ületab turutaset (89).

(130) Norra ametiasutuste meelest saaks järelevalveamet teha järelduse, et rendilepingud ei sisalda abi. Et aidata järelevalveametil sellele järeldusele jõuda, on Norra ametiasutused seni esitanud järgmise: — välised võrdlusalused, st tunnitasud ruumide rentimisel võrreldavates mitmeotstarbelistes hoonetes; — sisesed võrdusalused, st dokumendid, millest on näha, et TS teenib oma muu tegevusega umbes sama suurt tulu, eraldades selle jaoks samas vähem kasutusaega; — dokumendid selle kohta, et TS ei müü kasutusaega kolmandatele isikutele kunstlikult madalate hindadega, mis osutab sellele, et tema äritegevuses ei toimu ristsubsideerimist (90).

6.4.1.3. Järelevalveameti poolne rendilepingute hindamine

(131) Et teha kindlaks tehingu vastavus turutingimustele, võib tehingut hinnata võrreldavate eraettevõtjate poolt võrreldavates olukordades tehtud võrreldavate tehingute tingimuste põhjal (91).

(132) Võrdlusanalüüs võib olla turuhindade määramiseks sobimatu meetod, kui olemasolevad võrdlusalused ei ole määratletud turupõhiste kaalutluste alusel või kui avaliku sektori sekkumised on olemasolevaid hindu oluliselt moonutanud (92).

(133) Peale selle – nagu on märkinud Norra ametiasutused – esineb nende rajatiste võrdlemisel olulisi erinevusi näiteks rendiaja, (93) renditundide arvu ning rajatiste kvaliteedi ja asukoha osas (linnas või linnast väljas).

(134) Järelevalveameti meelest ei ole Norra ametiasutuste esitatud võrdlusalused piisavalt võrreldavad ega asjakohased, et määrata kindlaks turuhind, millega saab otseselt võrrelda rendilepingu alusel makstavat hinda (vt allpool põhjendused 142–152).

(135) Selleks et järelevalveamet saaks teha järelduse, et rendilepingud hõlmavad abielemente ja seega antakse nendega TSile eelis EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab järelevalveamet leidma, et rendilepingute alusel makstav hind erineb piisavalt turuhinnast (94).

(136) Nagu eespool kirjeldatud, ei ole käesoleva juhtumi puhul traditsioonilisi võrdlusmeetodeid kasutades võimalik täpset turuhinda välja selgitada, kuna võrreldavaid ja asjakohaseid võrdlusaluseid ei ole võimalik kindlaks teha.

(137) Peale selle tundub, et käesoleva juhtumi puhul ei ole sobilik lähtuda hinna kindlaksmääramisel rendilepingu alusel teenuste pakkumise kulust, kuna on keeruline välja selgitada, milline osa investeerimiskuludest oleks asjakohane seostada rendilepinguga või millised need kulud oleksid olnud, kui TS ei oleks tegelenud muu tegevusega.

(138) Nagu on selgitanud Norra ametiasutused, oli üks Trondheim Spektrumi renoveerimise ja laiendamise põhjuseid asjaolu, et omavalitsusel ei olnud sobivaid ruume, et korraldada suuremaid spordi- ja kultuuriüritusi. Sellega seoses on Norra ametiasutused märkinud, et Trondheimis toimuvad 2020. aastal nii meeste kui ka naiste käsipalli Euroopa meistrivõistlused. Seepärast on ajakohastamise üks eesmärke olnud tagada, et renoveeritud rajatis vastab Euroopa käsipalliliidu nõuetele ja mahutab suure arvu pealtvaatajaid.

(139) Järelevalveameti meelest võib eeldada, et eraettevõtja, kes rendib ruume noorte spordiklubidele, ei kiidaks heaks hinna, mis katab rendilepingust tulenevate vajaduste vaatenurgast ebaproportsionaalsed renoveerimise ja laiendamisega seotud märkimisväärsed kulud. Sellise lähenemisviisi aktsepteerimise korral oleks võimalik rakendada mehhanismi, kus omavalitsus maksab noortespordi jaoks ruumide rentimisel hinda vastavalt rajatise üldise ajakohastamisega seotud finantsvajadustele, teavitamata sellest kui riigiabist (95).

(140) Rajatiste ehitamist spordi- ja muude avalike ürituste korraldamiseks ning üldsusele kasu toova eri liiki tegevuse toetamist võib pidada riigi ülesandeks. Sellises olukorras ei tegutse riik turuosalisena, vaid tegutseb avaliku sektori asutusena. Seepärast võib riik teatud asjaoludel rahastada sellist tegevust riigiabi andmisega. Samas peab selline meede vastama kõikidele üldises grupierandi määruses sätestatud asjakohastele kriteeriumidele, (96) et oleks võimalik teha grupierand, või sellest peab olema teavitatud ja see peab olema tunnistatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel EMP lepinguga kokkusobivaks.

(141) Eespool öeldut arvesse võttes peab järelevalveamet tuginema muudele meetoditele, et hinnata, kas rendilepingud hõlmavad abielemente. Ehkki Norra ametiasutuste esitatud võrdlusalused ei ole otseselt kohaldatavad, leiab järelevalveamet, et need võivad aidata kindlaks määrata turuhindade vahemiku, hindamaks, kas rendilepingute alusel makstav hind erineb suuresti hinnast, mis tundub vastavat sama teenuse puhul turutingimustele.

(142) Norra ametiasutused on esitanud järelevalveametile ülevaate hindadest, mida omavalitsus maksab muude rajatiste ruumide rentimisel samal otstarbel kui ta ostab saaliaega TSilt (97). Järelevalveameti meelest on need hinnad kõige paremini võrreldavad käesolevas otsuses hinnatavate rendilepingute hindadega.

(143) Järelevalveamet leiab, et need rajatised sobivad omavalitsuse renditavate ruumidega võrdlemiseks paremini kui näited hindadest, mida küsitakse teistes linnades asuvates rajatistes (98). Tundub, et esitatud muude rajatiste tunnitasud kehtivad olukordades, kus rajatis renditakse välja piiratud ajaks ja eri ürituste jaoks. Erinevad on ka neis rajatistes pakutavad võimalused.

(144) Norra ametiasutuste poolt võrdlusalusena nimetatud rajatistega, kus omavalitsus rendib ruume, olid seotud kokkulepped, mis hõlmasid suuremat arvu renditunde sama liiki teenuste jaoks, kuid üheski neist ei jõutud ligidalegi omavalitsuse ja TSi lepingu alusel renditavate tundide arvule. Kõnealused rajatised asuvad samuti Trondheimis (99).

(145) Norra ametiasutuste väitel jäi ühe tunni hind vahemikku 350 – 2 046 Norra krooni. Norra ametiasutused on väitnud, et tunnitasu, mida omavalitsus maksab paljude nende individuaalsete lepingute alusel, jääb kindlasti allapoole turuhinda ega ole seetõttu täielikult võrreldav, kuna mitut neist rajatistest on osaliselt rahastanud riik ja neil on lepinguline kohustus pakkuda teatud hulgal kasutusaega kindlaksmääratud tasu eest, lisaks võivad need lepingud olla seotud nädalapäevade/kellaaegadega, mille väärtus on teistsugune (100).

(146) Üheteistkümnest rendilepingust, mille kohta on esitatud hind, vaid kahes (Heimdali ja Utleira rendileping) läheneb hind hinnale, mida omavalitsus maksab TSile (101). Norra ametiasutused on tunnistanud, et nende kahe rajatise renditasu on kõrgem kui tasu, mida makstakse teiste rajatiste puhul, mille kohta on esitatud teave. Norra ametiasutused on selgitanud, et renditasu ei pruugi kajastada turuhinda, kuna omavalitsus võttis selle kindlaksmääramisel arvesse ka omavalitsuse huvi toetada liikmelisusel põhinevate vabatahtlike spordiklubide tegevust. Seepärast võib turuhind olla nende rajatiste puhul nimetatud hinnast veidi madalam (102).

(147) Heimdali veebisaidil avalikult kättesaadava teabe kohaselt jääb tunnitasu vahemikku 275–550 Norra krooni, sõltudes sõlmitud lepingu liigist. Seepärast tundub, et rajatise rentimise eest turul küsitav tasu on märksa väiksem kui tasu, mida omavalitsus maksab rendilepingu alusel.

(148) Ülejäänud üheksa rendilepingu alusel küsitakse rajatiste rentimisel hinda, mis on 77–242 % (103) madalam hinnast, mida omavalitsus maksab TSile vanade rendilepingute alusel, ja 154–385 % madala hinnast, mida omavalitsus maksab TSile 2019. aasta rendilepingu alusel.

(149) Üheteistkümnest rajatisest (mille kohta on esitatud hind) nelja renditakse eraettevõtjatelt (104). Nende rajatiste puhul jääb hind vahemikku 425–677 Norra krooni.

(150) Seepärast leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutuste esitatud võrdlusalused osutavad pigem sellele, et hind, mida omavalitsus maksab rendilepingute alusel, on oluliselt suurem kui hind, mida küsitakse ja makstakse teiste rajatiste eest, nii varasemate lepingute puhul kui eriti pärast ruumide rentimisel makstava hinna suurenemist 2019. aasta rendilepingu alusel.

(151) Järelevalveameti meelest ei saa erinevusi tunnitasus, mida omavalitsus maksab kõnealuste rajatiste rentimisel ja TSiga sõlmitud rendilepingu alusel, rentides kõiki rajatisi samal otstarbel, selgitada pelgalt asjaoluga, et mõnda neist rajatistest on osaliselt rahastanud riik või et mõni neist oli kohustunud pakkuma teatud hulgal kasutusaega kindlaksmääratud tasu eest. Väide, et kõnealused lepingud võivad hõlmata eri väärtusega kellaaegu või nädalapäevi, kehtib kõikide rajatiste puhul, mille Norra ametiasutused on nimetanud võimalike võrdlusalustena.

(152) Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes ei saa järelevalveamet välistada, et 2007.–2017. aasta rendilepingutega ja 2019. aasta rendilepinguga on antud TSile eelis. Ent kuna selline abi oleks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt EMP lepinguga kokkusobiv, ei ole vaja teha lõplikku järeldust abi olemasolu kohta (105).

6.4.2. 6. meede – kapitali suurendamine seoses uute ja ootamatute kuludega (üldine grupierandi määrus)

(153) Norra ametiasutused suurendasid üldise grupierandi määruse artikli 55 alusel TSi kapitali 55 miljoni Norra krooni võrra (ligikaudu 5,68 miljonit eurot). Norra ametiasutused on selgitanud, et TSil ei ole võimalik katta neid lisakulusid oma olemasolevatest vahenditest ega täiendava turupõhise rahastamisega.

(154) Norra ametiasutused on väitnud, et kapitali suurendamisega ei antud TSile eelist. Norra ametiasutuste sõnul oli kapitalisüst mitmel kaalutlusel omavalitsusele kui TSi omanikule kasulik.

(155) Norra ametiasutuste väitel oli tõenäoline, et muudatustel on kokkuvõttes märkimisväärne mõju TSi kasumlikkusele, eriti võrreldes vastupidise olukorraga, kus istekohtade, tõsteseadmete ja hoiuruumidega seotud plaane ei oleks muudetud. Kõik meetmed oleksid aidanud suurendada tulu/vähendada kulusid, samas kui alternatiivne stsenaarium oleks kaasa toonud vastupidise (106).

(156) Norra ametiasutused on lisaks selgitanud, et kapitali suurendamisega sai omavalitsusest sisuliselt TSi ainuaktsionär, mis võimaldab omavalitsusel osta ülejäänud aktsiad isegi ilma praeguste vähemusaktsionäride nõusolekuta. Ainuaktsionäriks olemine annab omavalitsusele Norra piiratud vastutusega äriühingute seaduse (107) alusel soodsa positsiooni, kuna ta võib otsustada ühepoolselt, kuidas TS peaks tulevikus tegutsema.

(157) Norra ametiasutuste sõnul oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, olles sunnitud valima nende kahe stsenaariumi vahel, tõenäoliselt toiminud nii, nagu toimis omavalitsus. Igal juhul puuduvad Norra ametiasutuste meelest piisavad märgid järeldamaks, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium ei ole täidetud (108).

(158) Norra ametiasutused on väitnud, et TSi aktsiate väärtus, mis on lahutamatult seotud TSile kuuluva taristuga, on Trondheim Spektrumi lõpliku väljaarendamise korral suurem kui see oleks olnud renoveerimisprojekti seiskumise korral. Muudatused, mida kapitali suurendamisega rahastati, suurendavad tulevikus TSi kasumlikkust, aidates kokku hoida kulusid ja suurendada taristu suutlikkust tuua tulu.

(159) Peale selle on omavalitsus suurendanud märkimisväärselt oma osalust TSis, suurendades eelkõige oma osaluse väärtust. Põhimõtteliselt ostis omavalitsus 55 miljoni Norra krooni eest 18 % suuruse osaluse ettevõttes, millele kuulub taristu, mille laiendamine üksi läheb maksma 600 miljonit Norra krooni. Lisaks saab omavalitsus, olles (sisuliselt) TSi ainuomanik, mõjutada otseselt ja kaudselt rohkem ettevõtte tegevust ja tulevikku.

(160) Norra ametiasutused märgivad, et keskmise kuni pika aja jooksul ei ole sugugi ebatõenäoline, et Trondheim Spektrum müüakse hinna eest, mis võimaldab lugeda kapitalisüstiga tehtud investeeringu tasuvuse rahuldavaks. Kui Trondheim Spektrumit ei müüda, suureneb selle väärtus tõenäoliselt märkimisväärselt, kui viiakse lõpule rajatise laiendamine ning hakatakse rakendama äriplaani ja strateegiat, mille kohaselt üha suurem osa tulust teenitakse äritegevusega.

(161) Kui riigi väide, et ta toimis turuosalisena, on kaheldav, peab riik esitama tõendid, et tehingu tegemise otsus põhines majandushinnangutel, mis on sarnased nendega, mille kõnealuse juhtumi asjaoludel oleks läbi viinud mõistlik eraettevõtja (kes on asjaomase avaliku sektori asutusega võimalikult sarnane), et teha kindlaks tehingu kasumlikkus või majanduslikud eelised (109).

(162) Sellise eelhindamise keerukuse tase võib varieeruda, sõltudes asjaomase tehingu keerukusest ning asjaomaste varade, kaupade või teenuste väärtusest. Tavaliselt tuleb selline eelhindamine läbi viia asjakohaseid oskusi ja kogemusi omavate ekspertide toetusel. Hindamisel tuleks alati tugineda objektiivsetele kriteeriumidele ning seda ei tohiks mõjutada avaliku poliitikaga seotud kaalutlused. Sõltumatute ekspertide läbiviidud hindamine võib täiendavalt tõestada eelhindamise usaldusväärsust.

(163) Et teha kindlaks, kas meetmega antakse majanduslik eelis, tuleb hinnata, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, kes suuruse poolest on võrreldav asjaomase ettevõtjaga, oleks sarnastel tingimustel teinud sama suure kapitalieraldise, eriti arvesse võttes investeeringu tegemise ajal olemas olnud teavet ja prognoositud arengut.

(164) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte on välja töötatud eri majandustehinguid silmas pidades. EMP kohtud on välja töötanud turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte, et teha avaliku sektori investeeringute (eriti kapitalisüstide) puhul kindlaks riigiabi olemasolu: et määrata kindlaks, kas avaliku sektori asutuse investeering on riigiabi, tuleb hinnata, kas tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsev võrreldava suurusega erainvestor oleks sarnastel asjaoludel olnud valmis tegema kõnealust investeeringut (110).

(165) Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte järgimist saab tõendada eelnevalt koostatud äriplaaniga, mille alusel tehti investeerimisotsus (111). Riik saab osutada vaid objektiivsetele ja kontrollitavatele elementidele, mida on arvesse võetud enne investeerimisotsuse tegemist või selle otsuse tegemise ajal.

(166) Tuleb näidata, et investeering põhineb majandushinnangul, mis on samaväärne hinnanguga, mille oleks teinud võrreldavas olukorras enne taolist investeeringut arukas erainvestor, et selgitada välja investeeringu kasumlikkus tulevikus.

(167) Pärast (võimaliku) eelise andmist koostatud majanduslikust hinnangust, tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult valitud tegutsemisviisi hilisemast põhjendamisest ei piisa järeldamaks, et riik on teinud investeerimisotsuse samamoodi nagu oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor (112).

(168) Väide, et kapitalieraldis on vajalik selleks, et ettevõtja saaks jätkata oma tegevust, või selleks, et tagada ettevõtte piisav kapitaliseeritus kooskõlas usaldatavusnõuetega või kaasnevaid riske käsitleva hinnanguga, ei ole piisav alus, mille põhjal järeldada, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte nõuded on täidetud.

(169) Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor teeks sellise kapitalieraldise üksnes juhul, kui ta peaks eraldise eeldatavat kasumlikkust selle tegemise hetkel olemas oleva teabe ja prognoositava arengu põhjal piisavaks.

(170) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel eeldatakse, et erainvestor püüab oma kasumit maksimeerida (113). Nagu on märkinud Üldkohus kohtuotsuses Westdeutsche Landesbank Girozentrale vs. komisjon, ei rahuldu eraõiguslik investor tavaliselt sellega, et investeering ei too talle kahjumit või et ta saab investeeringult piiratud tulu. Ta püüab, lähtudes esinevatest asjaoludest ning oma lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste huvide rahuldamisest, oma investeeringult saadavat tulu mõistlikult maksimeerida ja see puudutab ka investeeringut ettevõtjasse, mille osanik ta juba on (114).

(171) Norra ametiasutuste väitel hindas omavalitsus objektiivsete kriteeriumide põhjal, kas ta peaks Trondheim Spektrumi enamusaktsionärina tegema kapitali suurendamise vormis lisainvesteeringu. Lisaks olid omavalitsusel kapitali suurendamiseks head turumajanduslikud põhjused, eriti silmas pidades vastupidist olukorda (115).

(172) Paraku ilmneb Norra ametiasutuste esitatud teabest, et omavalitsus ei koostanud enne otsust teha kapitalisüst majandushinnangut. Seda, et ettevõtja, kellel oleks tulnud valida renoveerimise lõpuleviimise ja selle alternatiivi vahel, oleks tõenäoliselt toiminud nii, nagu toimis omavalitsus, (116) ei saa pidada piisavaks ilma konkreetse hinnanguta investeeringu eeldavata kasumlikkuse kohta.

(173) Norra ametiasutuste esitatud selgitustest ei ole näha, et investeering oli turumajanduse tingimustes tegutseva investori jaoks piisavalt kasumlik (117). See kehtib nii uute kulude kui ka ülekulude puhul. Hinnang ei saa põhineda sellistel üldistel selgitustel nagu need, mille esitasid Norra ametiasutused. Näiteks ei ole esitatud ühtki prognoosi selle kohta, kui palju suureneb tulu tänu lisaistekohtade paigaldamisele, ega selle kohta, kui palju suureneb tõhusus seoses suuremate tõsteseadmete ja avaramate hoiuruumidega.

(174) Järelevalveamet andis Norra ametiasutustele võimaluse esitada sellised tehinguga seotud dokumendid. Norra ametiasutused ei ole esitanud ühtki majandushinnangut, mis oleks samaväärne hinnanguga, mille oleks teinud võrreldavas olukorras enne taolist investeeringut arukas erainvestor, et selgitada välja investeeringu kasumlikkus tulevikus. Seega ei ole Norra ametiasutused esitanud tõendeid selle kohta, et eeldatav tulevane kasumlikkus oli erainvestori vaatenurgast rahuldav (118). Ajal, mil TS küsis lisakapitali, kuulus omavalitsuselt 78 % TSi aktsiatest. Teised TSi omanikud ei näidanud üles huvi kapitali suurendamises osalemise vastu. Vastupidi, mitu vähemusaktsionäri oli nõus andma oma aktsiad 1 Norra krooni eest omavalitsusele.

(175) Asjaolu, et teised aktsionärid ei soovinud kapitali suurendamises osaleda ja andsid oma aktsiad 1 Norra krooni eest omavalitsusele, võib pidada märgiks sellest, et turuosalised ei pidanud tehingut kasumlikuks.

(176) Kokkuvõttes leiab järelevalveamet, et kapitali suurendamisega on antud TSile eelis kogu summa ulatuses, mille võrra kapitali suurendati.

6.4.3. 7. meede – taristukulude rahastamine

(177) Meetme täpne vorm ei oma tähtsust selle kindlakstegemisel, kas meetmega antakse ettevõtjale majanduslik eelis. Riigiabi mõiste seisukohast ei ole oluline üksnes positiivse majandusliku eelise andmine, eelis võib seisneda ka majanduslikest koormistest vabastamises. Viimane on lai kategooria, mis hõlmab ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavate mis tahes kulude vähendamist. See hõlmab kõiki olukordi, kus ettevõtjad vabastatakse oma majandustegevuse otsestest kuludest (119).

(178) See hõlmab ka olukordi, kus ettevõtjad ei pea kandma kulusid, mida sarnased ettevõtjad teatava õiguskorra alusel tavapäraselt kannavad, olenemata selle tegevuse mittemajanduslikust olemusest, millega kulud seonduvad (120).

(179) Sellise taristu rajamine, mida kasutatakse tegevuse jaoks, mida riik viib ellu avaliku võimu kandjana, ja mida ei kasutata ärilisel otstarbel, jääb põhimõtteliselt riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja (121).

(180) Järgmistel juhtudel võidakse sellegipoolest leida, et taristu puhul, nagu käesoleval juhul hinnatav taristu, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mida ei kasutata ärilisel otstarbel, esineb valikuline eelis: — kui projekti suhtes tavaliselt kohaldatavate eeskirjade kohaselt peavad projektiarendajad kandma osa kuludest, võib esineda valikuline eelis, kui arendaja maksab vähem kui on seadusega ette nähtud; — kui taristu ei ole üldine, vaid teenib üksnes ühe või piiratud arvu eelnevalt teada olnud ettevõtjate huve ja on kohandatud tema (nende) vajadustele nii, et tavaliselt oleks(id) ettevõtja(d) kandnud taristukulud ise (122).

(181) Norra ametiasutused on väitnud, et kõnealune taristu on üldine avalik taristu ja et TS ei ole maksnud vähem kui on seadusega ette nähtud. Taristu rahastamine hõlmab kolme meedet.

(182) Esimene on seotud sillaga, mis ühendab Nidarø poolsaart mandriga, kus asub Ileni kirik. Norra ametiasutuste sõnul on praegune sild amortiseerunud. Silda rahastab täielikult omavalitsus. Sild ühendab linna keskseid osi ning olulisi puhkealasid ja parke ning toob seega kasu kõikidele Trondheimi elanikele ja külastajatele.

(183) Teiseks, tööd Klostergatal on seotud vee- ja reoveesüsteemiga, mille omavalitsus oleks pidanud nagunii asendama. Selle rajamine langeb kokku Trondheim Spektrumi ehitustöödega. Kooskõlas reovee ja veekeskkonna põhikavaga aastateks 2013–2024, veevarustuse põhikavaga aastateks 2004–2012 ning omavalitsuse veevarustuse alamkavaga aastateks 2017–2028 peab omavalitsus hoidma lahus musta vee ja pinnavee ning uuendama vana veetorustiku. Need meetmed soovitatakse ellu viia kümne aasta jooksul (alates 2014. aastast). Omavalitsus püüab kooskõlastada oma töid teiste osaliste töödega. Klostergata veetorustik paigaldati aastatel 1895–1915. Norra ametiasutused on selgitanud, et omavalitsus asendab alati sellised torud, kui teel või selle kõrval tehakse muid töid. TSi makstav osa on 20 miljonit Norra krooni (123).

(184) Kolmandaks, rohevõrgustiku ja avaliku pargi eesmärk on luua üldsusele ligitõmbavad paigad, kus harrastada mitmesugust tegevust ja puhata. Omavalitsusel on kavas rajada jõe äärde taimkate, et luua hea keskkond taimedele ja loomadele. Norra ametiasutused on selgitanud, et rohevõrgustik ja avalik park ei ole vajalikud projekti jaoks, vaid on pigem taristu, mis toob kasu kõikidele Trondheimi elanikele ja külastajatele (124).

(185) Et hinnata, kas meede kujutab endast riigiabi, peab järelevalveamet analüüsima asjaomase meetme mõju, mitte taotletud eesmärke. Isegi kui taristukava võeti vastu seoses kõnealuse arenduse plaanidega, peaks järelevalveamet hindama, kas taristu toob kasu kogukonnale tervikuna või üksnes kõnealusele arendusele. Vaid viimati nimetatud juhul peaks taristut rahastama arendaja, et vältida abi (125).

(186) Norra ametiasutused on selgitanud, et meetmed, mida (osaliselt) rahastas omavalitsus, ei oma arendusega otsest faktilist seost, vaid tulenevad omavalitsuse avalikust poliitikast tagada seda liiki üldiselt ligipääsetav taristu ja avalik rohevõrgustik (126). Detailplaneeringuga hõlmatud ala on osa Nidelva jõe kallastel asuvast olulisest puhkealast, kus on väga mitmekesine taimestik ja loomastik. Nidarøl on matkarajad, mis on linnaelanike seas populaarsed kui koht, kus veeta vaba aega ja viibida värskes õhus (127).

(187) Norra ametiasutuste esitatud teabe valguses leiab järelevalveamet, et kõnealused taristumeetmed on kasutamiseks ja toovad kasu Trondheimi üldsusele. Kuigi liikluse mõningane suurenemine asjaomases piirkonnas võib olla tingitud arendusest, on tehtavad tööd kasulikud kõikidele, kes seal elavad (128).

(188) Nagu on kirjeldatud eespool, sõlmisid omavalitsus ja TS arendusega seoses arenduslepingu (129). Norra ametiasutused on selgitanud, et ei omavalitsus ega ka arendaja ei ole kohustatud sellist lepingut sõlmima.

(189) Arendusleping on vahend, mis aitab arendajal ja omavalitsusel tagada detailplaneeringu ja menetluskorra nõuete, sealhulgas üldisi taristumeetmeid käsitlevate nõuete täitmise. Selline leping võib, kuid ei pea tingimata sisaldama sätteid, millega jäetakse osa üldiste taristumeetmetega seotud majanduslikust koormusest arendaja kanda. Oluline on see, et arendusleping on omavalitsuse ja arendaja vaheliste läbirääkimiste tulemus.

(190) Õigusaktides ei ole ühtki sätet, mis kohustaks omavalitsust nõudma selliste kulude kandmist arendajalt. Samas, kui omavalitsus ja arendaja sõlmivad arenduslepingu, on asjakohaste õigusaktidega kehtestatud piirid sellele, millised kulud saab jätta arendaja kanda. Selle põhjus on asjaolu, et arenduslepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja arenduslepingute sõlmimisel valitseb ebavõrdne, omavalitsusele soodne jõuvahekord.

(191) Norra ametiasutused on osutanud sellega seoses hiljutisele Oslo ringkonnakohtu otsusele, milles kohus leiab, et planeerimis- ja ehitusseaduse jao 17-3 taga oli muu hulgas vajadus piirata seda, mida omavalitsus saab lisada arenduslepingusse, võttes arvesse, et omavalitsuse õigus anda projektile heakskiit või projekt tagasi lükata annab talle tugeva positsiooni. Seepärast sisaldab see säte vajalikkuse, asjakohasuse ja proportsionaalsuse nõuet (130).

(192) Norra ametiasutused on selgitanud, et seega on omavalitsuse manööverdamisruum piiratud õigusliku raamistikuga ning eespool nimetatud kohtupraktikaga vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumi kohta. Sellest hoolimata püüab omavalitsus jätta võimalikult paljud kulud arendajate kanda. Ehkki omavalitsus on vastu võtnud kulude täieliku ülekandmise põhimõtte, leevendavad selle põhimõtte rakendamist praktikas mõnevõrra riigi õigusraamistikust tulenevad piirangud.

(193) Kulude jaotamisel omavalitsuse ja arendaja vahel ei kasutata arenduslepingus ühtki valemit ega eelnevalt kindlaks määratud arvutusi. Norra ametiasutuste sõnul õigusaktides selliseid arvutusi ei nõuta ja need ei oleks praktikas kasulikud. Projektid, arendajad ja majanduslik suutlikkus eri projektide elluviimisel on liiga erinevad, et kasutada matemaatilisi mudeleid.

(194) Omavalitsus hindab arendaja ettepanekuid. Seda tehes ja selleks et tagada kulude jaotamisel proportsionaalsus, võrreldakse arendaja kantavate kulude kogusummat muude projektide ja tavadega (avalikku taristusse tehtava panusega kaasnevad kulud kasutatava ala m2 kohta). Tüüpilise elamuarenduse puhul, mis on tavaliselt väga kasumlik, on vastuvõetavad kulud kasutatava ala m2 kohta umbes 2 000 Norra krooni või vähem. Äriprojektid või avalike teenuste projektid on Norra ametiasutuste sõnul üldjuhul vähem kasumlikud ja seepärast hoitakse nende puhul kulud kasutatava ala m2 kohta tavaliselt madalamad.

(195) Arenduslepingus TSiga, mille sõlmimisel järgiti kõnealust tava, on TSi kantavad kulud 2 226 Norra krooni kasutatava ala m2 kohta.

(196) Järelevalveameti palvel esitasid Norra ametiasutused lisateavet hiljutiste võrdlemisi suurte ehitusprojektide kohta Trondheimis, mille puhul oli sõlmitud arendusleping. Neist projektidest mitte ühegi puhul ei ole kulud kasutatava ala m2 kohta oluliselt suuremad TSi projekti omadest. Kõnealused projektid on elamuehitus- ja äri-/avalike teenuste projektid. Mõni projektidest kuulub ühte neist kategooriatest ja mõni on segaprojekt.

(197) Arenduslepingus TSi kanda jäetud kulud on suuremad kui kulud enamikus esitatud näidetes. Norra ametiasutused on täheldanud, et isegi väga kasumlike äriprojektide puhul, nagu hotelli laiendamine või ostukeskuse rajamine, on kulud kasutatava ala m2 kohta väiksemad või vaid veidi suuremad TSi kuludest.

(198) Vastusena järelevalveameti järelepärimisele on Norra ametiasutused öelnud, et nende teada ei ole olemas riigiülest või konkreetselt Trondheimiga seotud statistikat, mis käsitleb kulusid kasutatava ala m2 kohta. Samas on olemas avalikult kättesaadavad dokumendid, mis osutavad sellele, et TSi kantavad kulud jäävad teiste ehitusprojektide raames tehtavate kulutuste ülempiiri lähedale. Näiteks Norsk Eiendom leiab oma 2018. aasta augustis koostatud aruandes, et kulud kasutatava ala m2 kohta jäid valimisse kuulunud Oslo suurarenduste puhul vahemikku 975 – 2 167 Norra krooni, kusjuures enamiku projektide puhul oli see summa ligikaudu 1 400 – 1 500 Norra krooni (131).

(199) Norra ametiasutused väidavad, et võrdlusalused, mis on esitatud kasutatava ala m2 kohta kantavate kulude kohta, on võrreldavad. Norra õiguskorra kohaselt tuleb proportsionaalsuse hindamisel eelkõige arvesse võtta kulude jaotuse majanduslikku jätkusuutlikkust. Et määrata kindlaks, kas TSi arenduslepingus kaldutakse kõrvale tavapärasest praktikast, saab kasutada võrdlusalusena elamuarendusprojekte, isegi kui nende kulud on tavaliselt suuremad kui selliste projektide nagu TSi projekti kulud. Igal juhul on ka omavalitsuste sõlmitud äri-/avalike teenuste arenduslepingutes kulud kasutatava ala m2 kohta TSi kuludest väiksemad.

(200) Peale selle on asjakohastest õigusaktidest (milles nõutakse proportsionaalsuse hindamist) ja Norra kohtute otsustest (132) selgelt näha, et omavalitsus ei oleks saanud kohustada TSi kandma rohkem kulusid, minemata vastuollu seadusega (133).

(201) Norra ametiasutused on esitanud teavet arenduslepingute üle läbirääkimiste pidamise tava kohta Trondheimis ning selgitanud asjakohases siseriiklikus õigusaktis kehtestatud nõuet. Norra ametiasutuste esitatud teabest ei nähtu, et TSi puhul oleks kõrvale kaldutud tavapärasest kulude jaotamise üle läbirääkimiste pidamise praktikast. Esitatud võrdlusalused, mis hõlmavad küll teist liiki projekte, ei osuta sellele, et TS oleks panustanud arendusprojektiga seotud avalikku taristusse vähem kui taoliste projektide puhul Trondheimis tavaliselt nõutakse.

(202) Seega ei ole järelevalveametil võimalik tõendada, et käesoleva juhtumi puhul on kõrvale kaldutud tavapärasest avaliku taristu projektide kulude jaotamise praktikast.

(203) Olles hinnanud Norra ametiasutuste esitatud teavet, ei saa järelevalveamet seetõttu järeldada, et Trondheim Spektrumi renoveerimise ja laiendamisega seotud taristukulude jaotamisel on antud TSile valikuline eelis. Seega ei loeta meedet abiks ja allpool seda rohkem ei hinnata.

6.5. VALIKULISUS

(204) Et meede liigituks abiks, peab see olema valikuline, soodustades „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“.

(205) Vaatlusalused meetmed on individuaalsed meetmed, mida võetakse üksnes TSi suhtes. Seepärast on nad valikulised EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

6.6. MÕJU KAUBANDUSELE JA KONKURENTSI MOONUTAMINE

(206) Abimeede peab olema võimeline moonutama konkurentsi ja mõjutama EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust.

(207) Piisab ainuüksi sellest, et meede tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste EMP-siseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, järeldamaks, et meede tõenäoliselt mõjutab EMP riikide vahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi teistes EMP riikides rajatud ettevõtjatega (134).

(208) Kapitalisüstiga on antud TSile eelis, mis tugevdab tema seisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta kogu EMPd hõlmaval turul konkureerib. Sama kehtib mis tahes eelise puhul, mis on antud TSile rendilepingutes sisalduva võimaliku abielemendiga.

(209) Järelevalveamet peab lisaks vaatlema, kas meetmed võivad mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust. Sellega seoses on Euroopa Kohus otsustanud, et kui riigi antud rahaline abi tugevdab ühe ettevõtja seisundit liidusiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid (135).

(210) Trondheim Spektrumis on võimalik läbi viia keskmise suurusega ja suuri rahvusvahelisi üritusi, mida võidakse korraldada ka väljaspool asjaomast piirkonda (136).

(211) Järelevalveamet märgib, et mõju kaubandusele ei saa olla pelgalt hüpoteetiline või eeldatav. Tuleb kindlaks teha, miks meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning võib mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust, tuginedes meetme prognoositavale mõjule (137).

(212) Järelevalveamet ja komisjon on mitmes otsuses leidnud, et teatud tegevusel ja meetmetel on konkreetsete asjaolude tõttu üksnes kohalik mõju ja seega ei mõjuta need EMP riikide vahelist kaubandust. Neil juhtudel tegid järelevalveamet ja komisjon kindlaks eelkõige selle, et abisaaja pakkus teenuseid EMP riigi piiratud piirkonnas ja tõenäoliselt ei meelita ligi kliente teistest EMP riikidest ning et ei olnud võimalik ette näha, et meetmel on piiriülestele investeerimis- või asutamistingimustele rohkem kui vähene mõju. Mõni neist otsustest käsitles spordi- ja puhkerajatisi, mis teenindavad peamiselt kohalikku elanikkonda ja tõenäoliselt ei meelita ligi kliente või investeeringuid teistest EMP riikidest (138).

(213) Kuigi käesoleva juhtumi puhul on osa TSi tegevusest kohalik, pakub TS ruume ka selliste ettevõtmiste jaoks nagu kaubandusmessid ja muud rahvusvahelised üritused, mis meelitavad ligi väliskliente. Peale selle võõrustab TS 2020. aastal Euroopa meistrivõistlusi käsipallis, mis eeldatavasti meelitab ligi väliskliente.

(214) Lõpetuseks konkureerivad rahvusvaheliste ürituste korraldamise turul nii toimumiskoha pakkujad kui ka ürituste korraldajad, kelle tegevus on üldjuhul seotud EMP riikide vahelise kaubandusega (139).

(215) Eespool öeldut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et vaatlusalused meetmed ähvardavad moonutada konkurentsi ja võivad mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust.

6.7. JÄRELDUS ABI OLEMASOLU KOHTA

(216) Eeltoodu valguses on järelevalveamet jõudnud järgmistele järeldustele: a) ei saa välistada, et 2007.–2017. aasta rendilepingud (4. meede) ja 2019. aasta uus rendileping (5. meede) sisaldavad abielemente. Nagu on näidatud allpool, oleks selline abi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt EMP lepinguga kokkusobiv ning seetõttu ei ole vaja teha lõplikku järeldust abi olemasolu kohta; b) 6. meede (kapitalisüst) hõlmab riigiabi; c) 7. meede (taristukulude rahastamine) ei hõlma riigiabi; d) 9. meede (Nordea ja TSi vahel sõlmitud laenuleping) ei hõlma riigiabi.

7. MENETLUSNÕUDED

(217) Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta saaks avaldada oma arvamuse. [---] Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist“.

(218) Norra ametiasutuste väitel kohaldatakse uue rendilepingu suhtes tingimust, et see peab vastama turutingimustele (140). See võimaldab selgesõnaliselt kohandusi, et viia lepingutingimused kooskõlla turutingimustega, kui järelevalveamet peaks seda nõudma. Seda arvesse võttes leiab järelevalveamet, et kui 2019. aasta rendileping sisaldab abielementi, on Norra ametiasutused kõnealuse rendilepingu puhul kinni pidanud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõudest.

(219) Norra ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit 2007.–2017. aastal sõlmitud rendilepingutest. Seetõttu teeb järelevalveamet järelduse, et kui rendilepingud sisaldavad abielemente, ei ole ametiasutused selle meetme puhul täitnud oma kohustusi kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3.

7.1. 6. MEEDE – KAPITALISÜST EI OLE KOOSKÕLAS ÜLDISE GRUPIERANDI MÄÄRUSEGA

(220) Vastavalt üldise grupierandi määruse artiklile 3 peavad abikavad, selliste kavade raames antav üksikabi ja sihtotstarbeline üksikabi olema siseturuga kokkusobivad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses ning nende suhtes ei tule kohaldada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust, tingimusel et kõnealune abi vastab kõigile üldise grupierandi määruse I peatükis sätestatud tingimustele ja üldise grupierandi määruse III peatükis sätestatud asjaomase abikategooria eritingimustele.

(221) Üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et määrust kohaldatakse ainult abi suhtes, millel on ergutav mõju. Üldise grupierandi määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt leitakse „[a]bil [---] olevat ergutav mõju, kui abisaaja on asjaomasele [ELi] liikmesriigile [või EMP riigile] esitanud kirjaliku abitaotluse enne projekti või tegevusega seotud töö alustamist. Abitaotlused peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet: a) ettevõtja nimi ja suurus; b) projekti kirjeldus, sealhulgas selle algus- ja lõppkuupäev; c) projekti toimumise koht; d) projekti kulude loetelu; e) abi liik (toetus, laen, garantii, tagasimakstav ettemakse, kapitalisüst vm) ning projekti jaoks vajaliku riikliku rahastamise summa“.

(222) Norra ametiasutuste väitel ei ole selge, kuidas üldise grupierandi määruse artikli 6 lõiget 2 tuleks kohaldada pooleliolevate projektide suhtes, mida muudetakse või laiendatakse või mille lõpuleviimine muutub ebakindlaks. Norra ametiasutuste sõnul tundub loogiline, et üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikes 2 nimetatud „projektiga seotud töö“ ei tähendada tingimata projekti kui terviku algust, vaid võib osutada ka hilisemale ajahetkele, eriti olukorras, kus projekt või tegevus seisneb kohandamises, laiendamises vms, ning eeskätt tuleks seda tõlgendada nii, et see hõlmab ka olukordi, kus tekib mõni uus otsustuspunkt.

(223) Norra ametiasutuste väitel ei ole ebatavaline, et projekte muudetakse ja prognoositud eelarve osutub ebapiisavaks. Taristuprojektide puhul on see pigem reegel kui erand.

(224) Selline tõlgendus võib kaasa tuua tahtmatu vahettegemise olemasoleva taristu ajakohastamise ja uue taristu rajamise vahel. Peale selle võib juhtuda, et projektid, millele on juba kulutatud märkimisväärses koguses avaliku sektori vahendeid, tuleb poole peal peatada või neid tuleb märkimisväärselt kärpida.

(225) Norra ametiasutused on lisaks märkinud, et sellisel tõlgendusel võib olla tahtmatu ja soovimatu tagajärg – ettevaatlik eelarve kavandamine, mille tulemusel võidakse anda suuremaid abisummasid.

(226) Lõpetuseks märgivad Norra ametiasutused, et järelevalveamet on mitmel juhul heaks kiitnud abi, mida on taotletud pärast projekti käivitamist. Norra ametiasutused leiavad, et üldise grupierandi määruse artiklit 6 saab tõlgendada viisil, mis võimaldab hõlmata ka selle olukorra (141).).

(227) Norra ametiasutused on kinnitanud, et tööd Trondheim Spektrumis olid alanud enne seda, kui TS taotles omavalitsuselt kapitali suurendamist. Euroopa Kohus on rakendanud üldise grupierandi määruse tõlgendamisel ranget lähenemisviisi. Kohus on leidnud, et kui üldise grupierandi määruse tingimused on täitmata, ei vabastata meedet teavitamiskohustusest (142).

(228) Seoses projekti võimaliku hilisema algusajaga märgib järelevalveamet, et kapitalisüstiga rahastatud täiendavaid ehituskulusid ei saa käsitada kuludena, mis on tekkinud taristu renoveerimise ja laiendamise projektist eraldi seisva projekti raames. Need lisandunud ehitustööd on Trondheim Spektrumi renoveerimis- ja laiendamistööde jätk ning neid ei oleks ilma algse projektita tehtud. Järelevalveameti meelest tähendaks täiendavate ehitustööde hindamine uue otsustuspunktina nende lugemist uueks projektiks. Taristuprojekti sellise kunstliku lõhestamisega on oht kahjustada üldise grupierandi määruse artiklis 6 sisalduvat ranget ergutava mõju kriteeriumit ning mindaks vastuollu üldise grupierandi määruse eesmärgiga.

(229) Eespool öeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et kapitalisüst ei tehtud kooskõlas üldise grupierandi määrusega. EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei ole hõlmatud üldise grupierandi määrusega, kohaldatakse teavitamisnõuet. Norra ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit kapitalisüstist. Seetõttu järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused ei täitnud oma kohustusi kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. Seepärast oli abi andmine 5. detsembril 2018 ebaseaduslik. Järgnevalt hindab järelevalveamet meetmete kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

8. ABIMEETMETE KOKKUSOBIVUS

(230) Järelevalveamet saab kuulutada riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel EMP lepinguga kokkusobivaks, kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused.

(231) Enamikul juhtudel on need kokkusobivuse tingimused sätestatud järelevalveameti riigiabi suunistes. Käesoleval juhul vaatlusaluste meetmete suhtes kohaldatavaid riigiabi suuniseid paraku ei ole. Seepärast hindab järelevalveamet rendilepinguid (4. ja 5. meede) ja kapitalisüsti (6. meede) EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

(232) Järelevalveamet tugineb hindamisel üldistele hindamispõhimõtetele: — panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse; — vajadus riigi sekkumiseks; — riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus; — ergutava mõju olemasolu; — abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga); — konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine ning — läbipaistvus.

8.1. ÜHIST HUVI PAKKUV EESMÄRK

(233) Riigiabiga tuleb anda panus ühist huvi pakkuvasse täpselt määratletud eesmärki, mille lepinguosalised on heaks kiitnud.

(234) Spordi edendamist ei ole EMP lepingus ühise eesmärgina otseselt nimetatud. Ent spordi edendamist võib pidada hariduse, koolituse ja noorte valdkonna, samuti sotsiaalpoliitika edendamise osaks. Tihedamat koostööd nendes valdkondades peetakse EMP eesmärgiks, nagu on sätestatud eelkõige EMP lepingu artiklites 1 ja 78. Selle tihedama koostöö kord on määratud üksikasjalikumalt kindlaks EMP lepingu protokollis nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Selle protokolli artikli 4 pealkiri on „Haridus, koolitus, noored ja sport“ ning selles on nähtud näiteks ette lepinguosaliste osalemine Euroopa aasta 2004 „Haridus spordi kaudu“ ettevõtmistes.

(235) See näitab tihedat seost spordi edendamise ja EMP lepingus sätestatud eesmärkide vahel. Järelevalveamet on tunnistanud spordi edendamise, sh sporditaristu rahastamise kaudu, ühist huvi pakkuvaks eesmärgiks (143).

(236) Spordiürituste kõrval kasutatakse rajatist ka kultuurürituste jaoks ning nii aitab see edendada kultuurilist mitmekesisust. EMP leping ei sisalda sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d. Järelevalveamet tunnistab siiski, et riigiabimeetmed võib kiita EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel heaks kultuurilistel põhjustel (144).

(237) Komisjon on heaks kiitnud mitu abimeedet, millega toetatakse spordi- ja mitmeotstarbelisi rajatisi. Komisjon on tunnistanud, et rajatiste ehitamist ja käitamist spordi- ja muude üldsusele mõeldud avalike ürituste jaoks võib pidada riigi vastutusalasse kuuluvaks (145).

(238) Kuna Trondheim Spektrum tagab üldsusele juurdepääsu spordile, kultuurile ja vabaajategevusele, eriti silmas pidades hoone mitmeotstarbelisust ning ruumipuudust ja asjakohase taristu nappust erinevate ürituste korraldamiseks Trondheimis, täidab omavalitsus sellise rajatise kättesaadavaks tegemisega oma kohustust üldsuse ees. Seepärast tuleb Trondheim Spektrumi projekti elluviimist vaadelda kui ühist huvi pakkuva poliitikaeesmärgi elluviimist.

(239) Lisaks oleks spordi- ja mitmeotstarbelise taristu rahastamise suhtes saanud kohaldada ka üldise grupierandi määruse artiklit 55, kui selle määruse teatud tingimused oleksid olnud täidetud. See tõestab veel kord, et riigiabi andmisel sellisele taristule võib olla ühist huvi pakkuv eesmärk.

(240) Seega taotletakse kõnealuste meetmetega ühist huvi pakkuvat eesmärki.

8.2. VAJADUS RIIGI SEKKUMISEKS

(241) Et hinnata riigiabi tõhusust ühist huvi pakkuva kindlaksmääratud eesmärgi saavutamisel, tuleb kõigepealt välja selgitada lahendust vajava probleemi olemus. Riigiabimeede peab olema suunatud olukorrale, mida abiga saab oluliselt parandada määral, mida turg ise ei suuda – näiteks abi võimaldab kõrvaldada turutõrget või lahendada võrdsete võimaluste või ühtekuuluvuse puudumisega seotud probleemi.

(242) Norra ametiasutused on selgitanud, et omavalitsusel puuduvad piisavad ruumid suuremate spordi- ja kultuuriürituste jaoks. Trondheim Spektrum võimaldab omavalitsusel võõrustada eri liiki üritusi, näiteks 2020. aasta meeste ja naiste Euroopa meistrivõistlusi käsipallis. Ilma kõnealuste meetmeteta taotletavat avaliku huvi eesmärki ei saavutataks.

(243) Peale selle on kohalik spordinõukogu teatanud, et Trondheimis valitseb noortespordi valdkonnas märkimisväärne ruumipuudus. Seda toetavad omavalitsuse hinnangud, mille kohaselt on vaja enne 2030. aastat vähemalt 8 ja enne 2050. aastat vähemalt 22 halli (146). Vajadus sisehallide järele omavalitsuses kasvab, kuna laste ja noorte sporditegevus muutub üha enam aastaringseks võrreldes varasemaga, mil tegevus oli rohkem hooaegne (147).

(244) Norra ametiasutuste väitel on selgelt kindlaks tehtud, et sellisesse taristusse nagu Trondheim Spektrum investeeritakse üldiselt liiga vähe. Rajatise vajadusi ei saa täita eraettevõtjad, kuna projekti ökonoomsust arvestades on ebatõenäoline, et erainvestor investeeriks Trondheimis samu vajadusi rahuldavatesse projektidesse (148). TS püüdis saada rahastust teistelt sidusrühmadelt kui omavalitsus, kuid edutult.

(245) Omavalitsus on vastu võtnud põhimõtte, mille kohaselt noortega tegelevatel omavalitsuse spordiklubidel võimaldatakse kasutada ruume tasuta. Selle mõte on hõlbustada osalemist sporditegevuses, olenemata konkreetsete perede sissetuleku tasemest.

(246) Tänu sellele, et omavalitsus ostab rendilepingute alusel TSilt saaliaega ja jagab selle seejärel noorte spordiklubidele, saavad kõnealused klubid pakkuda elanikele sportimisvõimalusi tasuta. Kuna klubidel puudub finantssuutlikkus, et rahastada nende võimaluste pakkumist oma vahenditest, peaksid saaliaja ostmise kulud katma lõppkasutajad ehk omavalitsuse elanikud.

(247) Seepärast tooks rendilepingute kaudu antud võimaliku abi puudumine kaasa sportimisvõimaluste pakkumise märkimisväärse vähenemise ning tulemuseks võib olla piiratud rahaliste vahenditega elanike kõrvalejäämine harrastusspordist. Seega ei suuda turujõud üksi pakkuda Trondheimis samal tasemel sportimisvõimalusi.

(248) Norra ametiasutuste sõnul anti abi nii rendilepingute vormis (4. ja 5. meede) kui ka kapitapisüstina (6. meede) turutõrke kõrvaldamiseks. Omavalitsuse eesmärk on anda Trondheimi elanikele juurdepääs taristule, mis vastab nende vajadustele (149).

(249) Norra ametiasutused on selgitanud, et TS ei küündi ilma omavalitsusega sõlmitud rendilepinguteta kasumiläveni. Seepärast on rendilepingud TSi tegevuse jaoks väga olulised. Lisaks ei oleks ilma kapitalisüstita Trondheim Spektrumi renoveerimine ja laiendamine lõpule viidud kavandatud viisil.

(250) Seega on tõendatud vajadus kõnealuste meetmete ja riigi sekkumise järele.

8.3. RIIGIABI ASJAKOHASUS

(251) Riigiabi peab olema asjakohane vahend ühist huvi pakkuva kindlaksmääratud eesmärgi täitmiseks. Abimeede ei ole EMP lepinguga kokkusobiv, kui muude, vähem moonutavate poliitikavahenditega või vähem moonutavat liiki abimeetmetega on võimalik anda samasugune positiivne panus ühise eesmärgi saavutamisse.

(252) Rendilepingute ja kapitalisüsti abil saab omavalitsus võimaldada Trondheimis noorte spordiklubidele juurdepääsu spordisaalidele kooskõlas oma otsusega anda kõikidele noortega tegelevatele spordiklubidele tasuta juurdepääs sporditaristule. Sama kehtib üldjoontes seoses Trondheimi üldsuse juurdepääsuga mitmeotstarbelisele taristule, mis sobib eri liiki spordi- ja kultuuriürituste korraldamiseks. Norra ametiasutuste väitel ei ole ühtki teist poliitikavahendit, mis oleks sama hästi sobinud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks ja oleks olnud vähem moonutav.

(253) Norra ametiasutused on tõendanud, et Trondheimis on vaja juurde saaliaega ning et rendilepingud pelgalt võimaldavad TSil küündida kasumiläveni. Peale selle ei oleks Trondheim Spektrumi renoveerimist ja laiendamist saanud ilma kapitalisüstita lõpule viia. Järelevalveamet märgib, et lõviosa taristu ajakohastamise kuludest rahastatakse eralaenu kaudu.

(254) Norra ametiasutused väidavad, et ehkki investeerimisabi peetakse üldiselt vähem moonutavaks kui tegevusabi, ei oleks investeerimisabi andmine saaliaja ostmiseks olnud asjakohane. Ruumide rentimine turuhinna lähedase hinnaga oli ja on jätkuvalt kõige asjakohasem, ökonoomsem ja vähem moonutav realistlik valik eesmärgi saavutamiseks.

(255) Järelevalveamet märgib, et tegevusabile tuleks üldjuhul eelistada investeerimisabi, mis on tavaliselt vähem moonutav. Samas võib tegevusabi olla teatud asjaoludel siiski vajalik vahend, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk (150).

(256) Rendilepingutes sisalduva abi võib liigitada tegevusabiks. Ent nagu Norra ametiasutused on selgitanud, ei saa mis tahes abi kohta lõplikult öelda, et tegemist on üksnes tegevusabiga. Seda põhjusel, et rendilepingutest saadavast tulust võidakse katta ka Trondheim Spektrumi ajakohastamisega seotud kulusid (amortisatsioonikulud, intressid ja laenude tagasimaksed) (151).

(257) Järelevalveamet leiab, et kuigi võimaliku abi saaks vormiliselt liigitada tegevusabiks, toetab see tegelikult investeerimist taristu renoveerimisse ja laiendamisse. Meede võimaldab TSil investeerida kõnealustesse ehitustöödesse. Nii on rendilepingutes sisalduval võimalikul abil investeerimisabi omadused (152).

(258) Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et käesoleva juhtumi asjaoludel on selline abi asjakohane, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk. Peale selle tundub, et ühist huvi pakkuvat eesmärki – tagada üldsusele juurdepääs spordile, kultuurile ja vabaajategevusele – ei oleks olnud võimalik muude poliitikavahendite või muud liiki abiga samal määral saavutada. Seepärast järeldab järelevalveamet, et vaatlusalused meetmed on asjakohased vahendid, et saavutada ühist huvi pakkuv kindlaksmääratud eesmärk.

8.4. ERGUTAV MÕJU

(259) Riigiabi on EMP lepinguga kokkusobiv vaid juhul, kui sellel on ergutav mõju. Ergutav mõju on olemas siis, kui abi ajendab abisaajat muutma ühist huvi pakkuva kindlaksmääratud eesmärgi edendamiseks oma käitumist, st toob tema käitumises kaasa muutuse, mis ei oleks ilma abita aset leidnud.

(260) Norra ametiasutused väidavad, et ilma rendilepinguteta ei saaks noorte spordiklubid pakkuda oma liikmetele samadel tingimustel sama palju, sama ulatuslikke ja sama mitmekesiseid sportimisvõimalusi kooskõlas meetmega taotletud ühist huvi pakkuva eesmärgiga. Sama tagajärg oleks tõenäoliselt isegi sellel, kui rendilepingu alusel makstaks madalamat renti, kuna see seaks ohtu kogu TSi tegevuse.

(261) Peale selle on Norra ametiasutused tõendanud, et TS ei oleks suutnud rahastada Trondheim Spektrumi renoveerimist ja laiendamist ilma 2019. aasta uuest rendilepingust tuleneva tuluvoota (153). Eespool öeldu põhjal leiab järelevalveamet, et ergutava mõju nõue on täidetud rendilepingutes sisalduva mis tahes abi puhul.

(262) Seoses investeerimisabiga märgib järelevalveamet, et kapitalisüst, mida oli taotletud 6. juulil 2018, tehti pärast seda, kui taristu renoveerimis- ja laiendamistööd olid 2017. aasta suvel alanud. Norra ametiasutused on selgitanud, et ilma kapitalisüstita ei oleks Trondheim Spektrumit laiendatud ja renoveeritud, vähemalt mitte praegu kavandatud viisil ja ulatuses. Seega oli olemas selge, tõendatav vastupidine stsenaarium, millest oli näha, et abi andmisel on ergutav mõju.

(263) Kuna kapitalisüst tehti pärast seda, kui projektiga seotud tööd olid alanud, ei saa järelevalveamet tugineda enne tööde algust taotletud abi ergutava mõju eeldusele (154). Järelevalveamet on pärast asjaolude põhjalikku hindamist teatud asjaoludel heaks kiitnud abi projektidele, mille puhul ehitustööd on juba alanud (155).

(264) Järelevalveamet ei välista juba alanud projektile antava abi ergutavat mõju, kui abi andmine aitab ühemõtteliselt lõpule viia projekti, mis oleks jäänud muidu lõpetamata. Hinnates selle taustal abi ergutavat mõju, tuleb tähelepanelikult uurida vastupidist olukorda ehk seda, mida ettevõtja teeks ilma abita (156).

(265) Norra ametiasutused on selgitanud, et Trondheim Spektrumi renoveerimine ja laiendamine kavatseti rahastada täielikult turul saadud laenu teel. Selle lähenemisviisi tulemuseks oli kriitiliselt kõrge pikaajalise võla ja omakapitali suhe TSi bilansis. Samas leiti, et suurest finantsvõimendusest tulenevat riski maandab rendilepinguga kaasnev kindel pikaajaline tulu.

(266) Lisakulusid, mis kaeti kapitalisüstiga, ei olnud võimalik tasuda lisavõlakohustuse võtmisega, kuna TSi finantsvõimenduse täiendav suurendamine oleks olnud hinnangulist tulevast tulu silmas pidades majanduslikult põhjendamatu. Peale selle oli TSi laenuandja Nordea nõudnud kõnealuse arengu valguses TSi krediidikvaliteedi hinnangu uuendamist ning ei tundunud olevat valmis andma lisarahastust.

(267) Seetõttu küsis TSi juhatus oma omanikelt lisakapitali, kuna vajaliku rahastuse saamiseks ei olnud muid võimalusi ning TS seisis silmitsi olukorraga, kus ta ei oleks suutnud renoveerimist ja laiendamist lõpule viia.

(268) Norra ametiasutused on väitnud, et ergutav mõju on olemas, kui projekti, millega investeering on seotud, ei ole võimalik soovitud ulatuses või kujul ilma kapitalisüstita ellu viia.

(269) Sellega seoses tuletavad Norra ametiasutused meelde, et TSi rahaline manööverdamisruum on väike (kui see üldse olemas on) – TS suudab vaid rahastada ajakohastamist ja küündida aja jooksul kasumiläveni. Igasugune tulu, näiteks rendilepingust tuleneva tulu vähenemine või kulude, sealhulgas kantava taristukulude osa suurenemine oleks jätnud TSi olukorda, kus ta ei oleks suutnud oma kulusid kanda. Seega ei oleks Trondheim Spektrumit olnud võimalik ilma kõnealuste meetmeteta ajakohastada.

(270) Norra ametiasutused märgivad, et kui uusi ja ootamatuid kulusid katvat kapitalisüsti ei oleks tehtud, oleks TS pidanud ajakohastamise peatama või viima projekti lõpule mitteoptimaalsel, soovimatul kujul, mis ei oleks vastanud ühist huvi pakkuvale eesmärgile, sealhulgas erinevate harrastussportlaste vajadustele või omavalitsuse eesmärgile võõrustada selliseid üritusi nagu Euroopa meistrivõistlused käsipallis. Norra ametiasutuste meelest piisab sellest tõendamaks, et meetmel oli ergutav mõju (157).

(271) Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal leiab järelevalveamet, et kapitalisüsti tegemata jätmise korral ei oleks TS suutnud Trondheim Spektrumi ajakohastamist lõpule viia. Norra ametiasutuste sõnul ei saanud TS projekti jaoks rahastust, mis tähendas seda, et ehitustööd oleks tulnud peatada. Vastupidine stsenaarium oleks seega olnud loobuda taristu renoveerimisest ja laiendamisest. Just neil asjaoludel pidasid Norra ametiasutused kapitalisüsti vajalikuks.

(272) Seda arvesse võttes leiab järelevalveamet, et on tõendatud, et