ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 132/11

OTSUS,

28. jaanuar 2013,

kohtuasjas E-16/11

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Direktiiv 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta – Tulemuse saavutamise kohustus – Riigi osa – Diskrimineerimine)

2013/C 132/06

Kohtuasjas E-16/11, EFTA järelevalveamet vs. Island, on kohtule esitatud NÕUE tuvastada, et Island ei ole täitnud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punktis 19a viidatud õigusaktist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ, 30. mai 1994, hoiuste tagamise skeemide kohta), eelkõige selle artiklitest 3, 4, 7 ning 10 ja/või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklist 4 tulenevaid kohustusi, kuna ta ei ole taganud nimetatud õigusakti artikli 7 lõikes 1 sätestatud minimaalse hüvitise maksmist Madalmaadest ja Ühendkuningriigist pärit Icesave’i hoiustajatele nimetatud õigusakti artiklis 10 sätestatud tähtaja jooksul. Kohus, koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning (ad hoc) kohtunikud Páll Hreinsson ja Ola Mestad, tegi 28. jaanuaril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus:

1) otsustab jätta hagi rahuldamata;

2) kohustab EFTA järelevalveametit kandma oma kulud ning hüvitama Islandi kantud kulud;
ET Euroopa Liidu Teataja C 176/8

OTSUS,

17. detsember 2010,

kohtuasjas E-11/10

EFTA järelevalveamet vs. Liechtensteini Vürstiriik

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – Direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes)

2011/C 176/05

Kohtuasjas E-11/10, EFTA järelevalveamet vs. Liechtensteini Vürstiriik, on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XVIII lisa punktis 21b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, riiklikku õigusesse täielikuks ülevõtmiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Liechtensteini Vürstiriik täitnud kõnealuse õigusakti artiklist 33 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Thorgeir Örlygsson ja kohtunik Henrik Bull tegi 17. detsembril 2010 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus

1. tuvastas, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XVIII lisa punktis 21b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Liechtensteini Vürstiriik täitnud kõnealuse õigusakti artikli 33 esimesest lõigust ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;
1.

Tuvastab, et jättes ettenähtud tähtaja jooksul võtmata meetmed, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivi 2005/68/EÜ (mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ; direktiivi on kohandatud EMP lepingule protokolliga 1) rakendamiseks, on Islandi Vabariik jätnud täitmata kõnealuse õigusakti artikli 64 lõikest 1 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevad kohustused.
ET Euroopa Liidu Teataja C 224/19

OTSUS,

13. mai 2009,

kohtuasjas E-6/08

EFTA järelevalveamet versus Norra Kuningriik

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta)

2009/C 224/09

Kohtuasjas E-6/08, EFTA järelevalveamet versus Norra Kuningriik, on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata EMP lepingu IV lisa punktis 17 viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta, mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) artiklite 6–10 rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Norra Kuningriik täitnud kõnealuse õigusakti artikli 15 lõikest 1 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus, koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Henrik Bull ja ettekandev kohtunik Thorgeir Örlygsson, langetas 13. mail 2009 järgmise resolutiivosaga otsuse:

Kohus:

1) otsustab, et olles jätnud ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) artiklite 6–10 rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Norra Kuningriik täitnud kõnealuse õigusakti artikli 15 lõikest 1 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;
1.

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 16 ei keelata alkohoolsete jookide jaemüügi ainuõigust omaval riigiettevõttel nõuda, et kõnealuse ettevõtte tarnijad toimetaksid jaemüügiks mõeldud alkohoolsed joogid ettevõttesse konkreetsel kaubaalusel (euroalus) ja et toote hinna sisse oleks arvestatud kaubaaluse hind, välja arvatud juhul, kui riiklik kohus leiab tema kasutuses olevate andmete põhjal, et — osana monopoli või selle müügivõrgustiku tegutsemisviisist või selle tulemusena, monopoli eeskirju ei kohaldata, — koheldakse maaletoojaid teisiti kui kodumaiseid tootjaid.
4.

Käesoleva nimekirja on koostanud EFTA riikide alaline komitee, tuginedes asjaomastelt EFTA riikidelt saadud teabele. Nimekirjal ei ole õiguslikku tähendust ja sellest ei tulene juriidilisi õigusi. Juhul, kui käesolevasse loetellu on ekslikult arvatud asutus, kellele ei ole tegevusluba antud, ei muuda see mingil moel tema õiguslikku seisundit; samuti, kui mõni asutus on ekslikult loetelust välja jäänud, ei mõjuta see tema tegevusloa kehtivust.
Meetme tingimused on esitatud kohalike omavalitsuste ja moderniseerimisministeeriumi kirjades kohalikele omavalitsustele

Tagada likviidsuse kättesaadavus ettevõtjatele, kellele COVID-19 pandeemia ja selle tõrjumiseks kohalikul või riigi tasandil kehtestatud nakkuskaitsemeetmed on põhjustanud ootamatu likviidsuspuuduse

Abi osakaal
Õiguslik alus

Riiklik õiguslik alus septembrikuuks on sätestatud määruses, mis käsitleb ajutise hüvitamise kava seoses 2020. aasta septembriks kavandatud ürituste tühistamise, lõpetamise või edasilükkamisega COVID-19 puhangu tõttu. Riiklik õiguslik alus ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2020 on sätestatud määruses, mis käsitleb ajutise hüvitamise kava seoses 2020. aasta oktoobrist detsembrini kavandatud ürituste tühistamise või lõpetamisega COVID-19 puhangu tõttu. Ajavahemikuks 1. maist kuni 31. augustini suurendatud eelarve õiguslik alus on eelarveprojekt 142 S (2019-2020) ning parlamendi 9. oktoobri 2020. aasta otsus
(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 391/2013 on sätestatud ühine aeronavigatsioonitasude süsteem. Ühine aeronavigatsioonitasude süsteem on tulemuslikkuse kava eesmärkide lahutamatu osa, nagu on ette nähtud EMP lepingu XIII lisa punktis 66t osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) artikliga 11 ning EMP lepingu XIII lisa punktis 66xf osutatud õigusaktiga (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava) (edaspidi „rakendusmäärus (EL) nr 390/2013“).
(58)

Käesoleva otsuse kohaldamisel tuleks põhjendustes 53–57 loetletud tegureid käsitada märgina Norra avalike bussiveoteenuste osutamise konkurentsile avatusest, ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist. See on kooskõlas ka Norra konkurentsiameti arvamusega. On tõenäoline, et sellel turul tegutsevatele ettevõtjatele avaldatakse piisavat konkurentsisurvet. Miski ei osuta sellele, et sektor ei toimi turupõhiselt. Seepärast on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et avalike bussiveoteenuste osutamiseks riigihankelepingute sõlmimise turg on otseselt avatud konkurentsile direktiivi tähenduses.
(58)

Käesolev otsus ei välista hankementlust käsitlevate EMP eeskirjade kohaldamist valdkondades, mis ei kuulu käesoleva otsuse reguleerimisalasse. Peale selle tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleks käsitada vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 9. See tähendab, et kui hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt mõeldud. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on toetada tegevusi, mis ei ole direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisalast vabastatud, kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid. Kui ei ole objektiivselt võimalik kindlaks määrata, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt ette nähtud, sõlmitakse leping kooskõlas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eeskirjadega.
(9)

Ülejäänud neli maakonda on vaid osaliselt kaardile kantud. Norra ametiasutused selgitasid, et rahvastikutiheduse osas on olukord Norra maakondades väga ebaühtlane. Mõnes maakonnas leidub nii suure asustustiheduse ja eduka majandustegevusega tõmbekeskusi kui ka hõreasustusega piirkondi, mis on hädas väljarändega. Seda on täheldatud nii selliste maakondade puhul, kus asustustihedus on üle 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta kui ka maakondades, kus asustustihedus jääb alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Eeltoodut arvesse võttes on Norra ametiasutused seisukohal, et abi saava piirkonna määratlemine ainuüksi III tasandi statistilistele piirkondadele tuginedes ei kajastaks Norra teatavate piirkondade tegelikke probleeme. Seepärast on Norra ametiasutused otsustanud regionaalabikõlblike piirkondade piiritlemisel kohaldada regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud paindlikku lähenemisviisi.
(47)

Selleks et abi piirduks minimaalse vajaliku abiga, tuleb vahendite väljavoolu vältida võimalikult varases etapis. Sellest tulenevalt on järelevalveamet seisukohal, et pank peaks võtma kõik tema vahendite säilitamiseks vajalikud meetmed alates ajast, mil pank sai või oleks pidanud saama teada kapitalivajadusest. Alates sellest hetkest peavad asutused, kes on tuvastanud või oleks pidanud tuvastama kapitalivajaduse, tegema eelkõige järgmist: a) nad ei tohi maksta dividende aktsiatelt või kupongiintressi hübriidkapitaliinstrumentidelt (või mis tahes muudelt instrumentidelt, millega seoses on omal äranägemisel lubatud kupongiintressi maksta); b) nad ei tohi tagasi osta oma aktsiaid ega tagasi võtta hübriidkapitaliinstrumente ümberkorraldamisperioodi jooksul järelevalveameti eelneva loata; ning c) nad ei tohi hübriidkapitaliinstrumente tagasi osta, välja arvatud juhul, kui selline meede või see meede koos muude meetmetega võimaldab asutusel täielikult katta oma kapitalipuudujäägi ning kui see toimub piisavalt turulähedasel tasemel (20) ja hinnaga mitte enam kui 10 % üle turuhinna. Järelevalveamet peab kõik tagasiostud eelnevalt heaks kiitma; d) nad ei tohi teha järelevalveameti eelneva loata ühtki kapitali haldamise tehingut; e) nad ei tohi järgida agressiivseid kaubandustavasid; ning f) nad ei tohi omandada osalust üheski ettevõttes, olgu siis tegu vara või aktsiate ülekandmisega. See nõue ei hõlma järgmist: i) ülevõtmised, mis leiavad aset tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes olevatele ettevõtetele suunatud olemasolevate nõuete haldamisel; ii) osaluse omandamine ettevõtetes tingimusel, et tasutav ostuhind on väiksem kui 0,01 % asutuse sel hetkel viimati teadaolevast bilansimahust ja et kõikide selliste omandamiste eest makstav kumulatiivne ostuhind alates sellest hetkest kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni on väiksem kui 0,025 % sel hetkel viimati teadaolevast bilansimahust; iii) äriühingu omandamine, olles saanud järelevalveameti heakskiidu, kui see on erandlike asjaolude korral vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsi tagamiseks; g) nad peavad hoiduma riigi toetusele viitavast reklaamist ja agressiivsest äristrateegiast, mida nad EFTA riigi toetuse puudumisel ei kasutaks.
5.

EFTA riikide ja EFTA järelevalveameti esindaja nõustub komisjoniga, et kavandatava tehingu konkurentsimõju on kõige asjakohasem hinnata prioriteedieeskirja alusel, lähtudes teatamise kuupäevast (ajalisest järjestusest lähtuv lähenemisviis), ning et kavandatava tehingu hindamisel tuleb arvesse võtta ettevõtjate Seagate ja Samsung tehingut, mille komisjon kiitis heaks 19. oktoobri 2011. aasta otsusega (juhtum COMP/M.6214 – Seagate / HDD Business of Samsung).
—

3. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Måløy piiripunkti (TRACESi kood NO MAY 1) juurde kuuluva Trollebø kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Trollebø kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta;
74.

Viide asjaomase sektori „keskmise” ettevõtja kuludele tähendab seda, et on olemas piisav arv ettevõtjaid, kelle kulusid saab arvesse võtta. Need ettevõtjad võivad asuda samas EFTA riigis või teise lepinguosalise territooriumil. Sellegipoolest on järelevalveamet seisukohal, et viidata ei saa sellise ettevõtja kuludele, kellel on monopoolne seisund, või kes saab avaliku teenuse osutamise eest hüvitist tingimustel, mis ei ole kooskõlas EMP õigusega, sest mõlemal juhul võivad kulud olla tavalisest suuremad. Kulud, mida tuleb arvesse võtta, on kõik üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud kulud, st üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud otsesed kulud ja mõistlik osa nii üldist majandushuvi pakkuva teenuse kui ka muu tegevusega seotud kaudsetest kuludest.
ET Euroopa Liidu Teataja C 84/30

Komisjoni otsuse 2005/15/EÜ artikli 2 lõigetele 1 ja 2 vastav EFTA järelevalveameti teatis

2012/C 84/05

EFTA järelevalveametile esitati 24. jaanuaril 2012 direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohane taotlus. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev on 25. jaanuar 2012.

Kõnealune taotlus, mille esitasid ühiselt Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS ja Østfold Energi AS, käsitleb Norras hüdroelektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevust. Artiklis 30 sätestatakse, et direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata juhul, kui asjaomane tegevus on otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Nende tingimuste täitmist hinnatakse üksnes vastavalt direktiivile 2004/17/EÜ ning ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist.

EFTA järelevalveametil on taotluse kohta otsuse vastuvõtmiseks aega kolm kuud alates eespool nimetatud tööpäevast. Tähtaeg on seega 25. aprill 2012.

EFTA järelevalveameti arvates ei sisaldanud eespool nimetatud taotlus siiski kogu vajalikku teavet. Seetõttu kutsuti nii taotlejaid kui ka Norra valitsust 17. veebruari 2012. aasta kirjaga esitama 23. märtsiks 2012 vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 teisele lõigule täiendavat teavet. Võttes arvesse täiendava teabe taotlust ning asjaolu, et Norra konkurentsiamet kinnitas koos taotlusega järelevalveametile esitatud 16. märtsi 2011. aasta arvamuses artikli 30 lõike1 kohaldatavust, võib vastavalt artikli 30 lõike 6 kolmandale lausele pikendada EFTA järelevalveametile ette nähtud tähtaega ühe kuu võrra.

Lõplik tähtaeg on seega 25. mai 2012.
ET Euroopa Liidu Teataja C 247/12

EFTA järelevalveameti teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. juulist 2009

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10 (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1))

2009/C 247/08

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt liita asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tavaliselt arvutatakse tagastamise määr 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsuses nr 789/08/COL, millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1).
(35)

Käesoleva teatise alusel esitatud ettevõtjate avaldused edastatakse liikmesriikide konkurentsiasutustele vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 12 ainult tingimusel, et EFTA konkurentsiasutuste võrgustiku koostööd käsitlevas teatises (11) sätestatud tingimused on täidetud, ning tingimusel, et asjaomase avalduse saanud konkurentsiasutuse antav kaitse avaldamise eest on samaväärne komisjoni antava kaitsega.
1.

Liinidel, mille avaliku teenindamise kohustustele vastavaid lennuteenuseid ostab Norra Transpordi- ja Sideministeerium, on sotsiaalsetel põhjustel tehtavatele hinnasoodustustele õigus järgmistel elanikkonnarühmadel: a) väljumise päeval vähemalt 67aastased isikud, b) pimedad alates 16. eluaastast, c) puudega inimesed alates 16. eluaastast, kes saavad invaliidsuspensioni 28. veebruari 1997. aasta Norra seaduse nr 19 (mis käsitleb riiklikku sotsiaalkindlustust (Folketrygdloven)) 12. peatüki või mis tahes EMP riigi samasuguse õigusakti alusel, d) kuulmispuudega isikute erikoolide õpilased alates 16. eluaastast, e) isikud, kes saadavad abikaasat/partnerit sõltumata nende east, või isikud, kes peavad saatma punktides a–d osutatud isikuid. Isik, kellel on õigus saada hinnasoodustust, otsustab, kas ta vajab saatjat. f) väljumise päeval alla 16aastased reisijad.
ET Euroopa Liidu Teataja C 100/2

Riigiabi lubamine vastavalt EMP lepingu artiklile 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikele 3

EFTA järelevalveameti otsus mitte esitada vastuväiteid

(2006/C 100/02)

Vastuvõtmiskuupäev:

EFTA riik: Norra

Abi nr: asi 57702

Nimetus: Abikava gaasil põhinevate seadmete alaseks uurimis- ja arendustegevuseks, et parandada nende keskkonnasõbralikkust (“Gassnova”)

Eesmärk: Abikava põhieesmärk on ergutada uurimis- ja arendustegevust, kus käsitletakse gaasküttel põhinevates elektrijaamades süsihappegaasi kinnipüüdmist ja kogumist, eesmärgiga vähendada sellistest elektrijaamadest õhku paisatud CO2 koguseid

Õiguslik alus: Decision No 352 to the Storting (2002-2003), Decision No 69 to the Storting (2003-2004), Proposition No 250 to the Storting (2003-2004), decision No 549, Budget resolution No 9 to the Storting (2004-2005) from the Committee for Energy and Environment, Royal decree of 17.12.2004 concerning the establishment and decision on by-laws and authority for the administrative agency Gassnova, and Regulation on amendments to Regulation of 16.12.1977, No 14 and Regulation of 16.12.1977, No 15

Eelarve/kestus: Abikava rahastatakse sihtotstarbelise fondi aastadividendidest, fondi suurus on 2 miljardit Norra krooni (umbes 253 miljonit eurot). Fonfi aastadividendide väärtus on 91,8 miljonit Norra krooni (umbes 12 miljonit eurot). Abikava kestus on 10 aastat

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister
(3)

Antibiootikume, välja arvatud koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid, võib turustada ja kasutada söödalisanditena ainult 31. detsembrini 2005. Eelmised kontrollimised antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, kus need ained ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Selliste leidude sageduse ja kõnealuse küsimuse tundlikkuse tõttu on kontrollimiste jätkamine õigustatud. Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas.
ET Euroopa Liidu Teataja C 112/8

Riigiabi lubamine vastavalt EMP lepingu artiklile 61 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3.

EFTA järelevalveamet on otsustanud, et meede on EMP lepinguga kokkusobiv.

(2005/C 112/04)

Vastuvõtmise kuupäev:

EFTA riik: Island

Abi nr: 47646

Nimetus: Islandi eluasemerahastamisfond ja selle rahastamise osatähtsuse suurendamine kuni 90 %-ni eluaseme ostuhinnast

Eesmärk: Soodustada laenuandmise kaudu võimalust saada eluasemelaenu võrdsetel tingimustel kogu riigi ulatuses ja tänu rahaliste vahendite erilisele jaotamisele suurendada inimeste võimalusi eluaseme ostmiseks või üürimiseks jõukohastel tingimustel

Õiguslik alus: 1998. aasta eluaseme seadus nr 44, mida on muudetud seadusega nr 57/2004, eluasemerahastamisfondi rahastamist ja riskijuhtimist käsitlev määrus nr 544/2004, eluasemerahastamisfondi hüpoteeke ja võlakirju käsitlev määrus nr 522/2004 ja eluasemerahastamisfondi hüpoteegi suurust ja maksimaalset suurust käsitlev määrus nr 521/2004

Kestus: Piiramata

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
(22)

Võrgutopoloogiate ja tehnoloogiate kasutamine kogu Euroopa Majanduspiirkonnas tähendab, et teatud juhtudel peavad riigi reguleerivad asutused kindlaks määrama soovituses määratletud turgude vahelised täpsed piirid või turgude sisesed põhiosad, samal ajal arvesse võttes EMP konkurentsiõiguse põhimõtteid. Riigi reguleerivad asutused võivad määratleda soovituses toodust erinevaid turge eeldusel, et nende tegevus on kooskõlas raamdirektiivi artikliga 7. Kuna turu eelnev reguleerimine võib mõjutada kaubandust EMP lepingu osapoolte vahel nagu seda on kirjeldatud raamdirektiivi põhjenduses 38, leiab järelevalveamet, et soovituses esitatud turgudest erinevate määratletud turgude suhtes kohaldatakse tõenäoliselt raamdirektiivi artikliga 7 kehtestatud korda. Kui EMP lepingu osapoolte vahelist kaubandust mõjutavat turgu ei teavitata, võib see tuua kaasa menetluse algatamise rikkumise suhtes. Igasugune riigi reguleerivate asutuste poolt määratletud turg peab põhinema EMP konkurentsi põhimõtetel, mis on välja töötatud EFTA järelevalveameti teatises asjaomase turu määratlemise kohta EMP konkurentsiõiguse kohaldamiseks, (6) ning peab olema kooskõlas järelevalveameti suunistega turuanalüüsi ja olulise turuvõimu hindamiseks ning vastama ülal sätestatud kolmele kriteeriumile. Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et nõudluse ja pakkumise mudel õigustab käesolevas soovituses loetletud alternatiivse turu määratlemist, peab asutus järgima raamdirektiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud asjaomast korda.