52)

Alljärgnevad riskikapitalimeetmed, mis ei vasta jaotises 10B.4 toodud ühele või mitmele tingimusele, kuuluvad üksikasjalikumale hindamisele juhul, kui turutõrke korral ei ole tõendid piisavalt ilmsed ning erainvesteeringute väljatõrjumise ja/või konkurentsimoonutuse tõenäosus on suurem. a) Meetmed, mille puhul osainvesteering ületab 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva VKE kohta 12-kuulise ajavahemiku jooksul Järelevalveamet on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aeg-ajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ettevõte tegutseb. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma riskikapitalimeetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas, tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta. b) Meetmed, mis tagavad abi mittesaavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete rahastamise laienemisetapis Järelevalveamet tunnistab, et teatavatel abi mittesaavates piirkondades asuvatel keskmise suurusega ettevõtetel võib puududa isegi laienemisetapis piisav juurdepääs riskikapitalile, vaatamata sellele, et olulise kasumi ja/või lõppsaldo korral on ettevõtjatel juurdepääs rahalistele vahenditele. Seetõttu on järelevalveamet vajalike tõendite esitamise korral valmis mõningatel juhtudel kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mis hõlmavad keskmise suurusega ettevõtteid laienemisetapis. c) Ettevõtete rahastamine varajases kasvuetapis ja edasisi investeeringuid pakkuvad meetmed abiraha saanud sihtettevõtete järgmiste arenguetappide rahastamiseks, isegi kui nende meetmete korral tavapäraseid künniseid ületatakse Järelevalveamet tunnistab sellistesse sihtrühma kuuluvatesse ettevõtetesse, mis juba said abiraha varajastes etappides, edasiste investeeringute tegemise tähtsust isegi siis, kui tavapäraseid künniseid ületatakse ja rahastamine kestaks varajastest arenguetappidest kuni alginvesteeringu lõpuni. Selline rahastamine võib olla vajalik riigi osaluse vähenemise vältimiseks asjaomastes rahastamistsüklites, see tagab sihtettevõtete rahastamise järjepidevuse ja annab nii riiklikele investoritele kui ka erainvestoritele võimaluse saada oma riskiinvesteeringust maksimaalset kasu. Nimetatud asjaoludel ning sihtettevõtte ja sektori eripära arvestades on järelevalveamet valmis kaaluma edasise investeeringu EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist tingimusel, et investeeringu suurus on kooskõlas alginvesteeringu ja fondi suurusega. d) Meetmed, kus erainvestorite osalus abi mittesaavates piirkondades on alla 50 % ja abi saavates piirkondades alla 30 % EMPs on erasektori riskikapitaliturgude areng EFTA riigiti väga erinev. Mõnikord võib erainvestorite leidmine osutuda raskeks ning seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma selliste meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, mille puhul jääb erasektori osalus alla jaotises 10B.4.3.4 nimetatud künnist, kui liikmesriik esitab vajalikud tõendid. Probleem võib olla isegi suurem selliste riskikapitalimeetmete puhul, mis on ette nähtud abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele. Sellisel juhul võib asjaomastel ettevõtetel tekkida täiendav kapitalipuudujääk, arvestades nende kaugust riskikapitali keskustest, väikest rahvastikutihedust ja erainvestorite suuremat vastumeelsust riske võtta. Selliseid VKEsid võivad mõjutada ka nõudlusega seotud probleemid nagu raskused toimiva investeerimiseks valmis äriidee leidmisel, vähem arenenud omakapitali traditsioonid ning vastumeelsus loobuda juhtimisest riskikapitali kaasamise tõttu. e) Väikestele ettevõtetele mõeldus seemnerahameetmed, mille puhul võib ette näha (i) erainvestorite väiksemat osalust või mitteosalemist ja/või (ii) laenuvahendite ülekaalu võrreldes omakapitali ja kvaasikapitaliga Turutõrked, mis mõjutavad ettevõtteid asutamisetapis, avalduvad selgemalt võimaliku investeeringu suure riski tõttu ja vajaduse tõttu ettevõtjat selles otsustavas etapis hoolikalt juhendada. See väljendub ka erainvestorite peaaegu täielikus kõrvalehoidmises või vastumeelsuses pakkuda seemneraha, mistõttu ka väljatõrjumise oht puudub või on väga väike. Lisaks on tänu kõnealuste väikeste ettevõtete kaugusele turust väike ka konkurentsimoonutuste esinemise võimalus. Nimetatud asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist meetmetesse, mis on suunatud asutamisetapis olevatele ettevõtetele, ning soodsamat suhtumist selliste meetmete võimaliku tähtsuse tõttu ettevõtte kasvu soodustamisel ja töökohtade loomisel EMPs. f) Investeerimisvahendiga seotud meetmed Investeerimisvahend võib lihtsustada kontaktide loomist investorite ja asjaomaste VKEde vahel, parandades nii VKEde juurdepääsu riskikapitalile. Turutõrgete korral, mis on seotud ettevõtetega, kelle jaoks investeerimisvahend on mõeldud, ei pruugi vahend toimida ilma rahaliste lisastiimuliteta. Investorite arvates ei pruugi need investeeringute liigid, milleks vahend on ette nähtud, selgetele kasumlikkuse väljavaadetele vaatamata sihtettevõtete jaoks piisavalt huvipakkuvad olla võrreldes suuremate osainvesteeringutega või investeeringutega juba tegutsevatesse ettevõtetesse või väljakujunenud turule. Seetõttu on järelevalveamet valmis kaaluma investeerimisvahendit kaasavate meetmete EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks tunnistamist, kui esitatakse piisavad tõendid turutõrke kohta. g) Selliste kulude hüvitamisel, mis on seotud ettevõtte tausta uurimisega investeerimise eesmärgil enne nõuetelevastavuse tagamise etappi (nn luurekulud) Riskikapitalifondidel või nende haldajatel võivad asjakohaste VKEde väljaselgitamisel enne nõuetelevastavuse tagamise etappi tekkida nn luurekulud. Toetused nimetatud kulude katmiseks peavad julgustama fonde või nende haldajaid korraldama rohkem nn luuret, kui nad seda muidu teeksid. See võib mõjutada soodsalt ka asjaomaseid VKEsid isegi siis, kui tulemuseks ei ole investeering, sest see võimaldab VKEdel saada riskikapitali rahastamise kogemusi. Need asjaolud võivad õigustada järelevalveameti soodsamat suhtumist toetustesse, millega kaetakse osa riskikapitalifondide või nende haldajate luurekuludest, kui on täidetud järgmised tingimused. Abikõlblikud kulud ei tohi ületada luurekulusid, mis on seotud VKEdega peamiselt nende asutamis- või käivitamisetapis, kui kuludega ei kaasne investeering, ning kulud ei tohi sisaldada fondide kohtu- ja halduskulusid. Lisaks sellele ei tohi toetus olla suurem kui 50 % abikõlblikest kuludest.