ET Euroopa Liidu Teataja L 70/49

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 329/09/COL,

15. juuli 2009,

Norra abikava kohta, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes

(Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli (4) nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 3,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid (5) EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ning tõlgendamise kohta,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL protokolli nr 3 II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta (6),

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (7) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. MENETLUS

Norra soojatootjate liit (Varmeprodusentenes Forening) esitas 13. oktoobri 2006. aasta kirjas (toiming nr 393383) kaebuse, (8) väites, et Norra abikava raames, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, (9) anti riigiabi. Kaebuse esitaja on sõltumatu organisatsioon, kelle eesmärk on kaitsta puukütteahjude tootjate huve. Kaebuse esitaja saatis täiendavat teavet 19. oktoobri 2006. aasta kirjaga (toiming nr 395451).

19. detsembril 2007, pärast mitmete kirjade vahetamist, (10) otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse. Järelevalveameti otsus nr 716/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes (11). Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.

Norra ametiasutused esitasid oma märkused 4. veebruaril 2008 (toiming nr 463573).

Järelevalveamet sai märkused ka kolmelt huvitatud isikult, mis edastati Norra ametiasutustele 21. mail 2008, 26. mail 2008 ja 14. jaanuaril 2009 (vastavalt toimingud nr 477954, 477902 ja 503830). Norra ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nimetatud märkuste kohta 25. juuni 2008. aasta, 4. juuli 2008. aasta ja 6. märtsi 2009. aasta kirjades (vastavalt toimingud nr 483303, 484722 ja 511580).

Kaebuse esitaja esitas 2. aprilli 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet (toiming nr 514264), mis edastati Norra ametiasutustele 8. aprillil 2009 (toiming nr 514886). 7. mai 2009. aasta kirjas esitasid Norra ametiasutused täiendavaid märkusi (toiming nr 517749).

21. aprillil 2009 kohtusid järelevalveameti esindajad Norra bioenergia ühingu (12). Tegemist on sõltumatu ühendusega, mille eesmärk on edendada bioenergia ratsionaalset kasutamist Norras. NOBIO esitas oma märkused järelevalveameti otsuse kohta 21. mail 2008 (toiming nr 477954).

2. KAVANDATUD MEETME KIRJELDUS

2.1. ALTERNATIIVSE KÜTTE KAVA

Alternatiivse kütte kava võeti kasutusele 2006. aastal (13). Norra ametiasutused on selgitanud, et selle eesmärk on stimuleerida tarbijaid investeerima teatavatesse keskkonnasäästlikesse kütteseadmetesse, mis on Norra turul vähe levinud ja mis võivad kaasa aidata elektri kasutamise vähendamisele kodumajapidamistes (14). Norra ametiasutused on selgitanud, et alternatiivse kütte kava hõlmab ainult neid kütteseadmeid, mis sobivad elektrienergia kui peamise kütteallika asendamiseks. Kava hõlmab graanulipõleteid ja -katlaid, vesiküttesüsteemidega ühendatud soojuspumpasid ning juhtimissüsteeme elektrienergia tarbimise vähendamiseks. Alates 2008. aasta augustist (15) hõlmab kava ka investeeringuid vesiküttesüsteemidega ühendatud päikesepaneelidesse.

Abikõlblikud on ainult need majapidamised, kes investeerivad asjakohastesse kütteseadmetesse pärast taotluse esitamist. Toetus antakse hiljem, pärast seda, kui abisaaja on esitanud ostu tõendavad dokumendid. Kodumajapidamised saavad taotleda kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblike kulude hüvitamist. Graanulipõletite ja elektrooniliste juhtimissüsteemide puhul antakse toetust kuni 4 000 Norra krooni. Soojuspumpade, graanulikatelde ja päikesepaneelide puhul on piirmäär 10 000 Norra krooni.

Abikava haldab Enova SF, s.o täielikult nafta- ja energeetikaministeeriumile kuuluv avalik-õiguslik äriühing (statsforetak).

2.2. ABIMEETME RIIKLIK ÕIGUSLIK ALUS

Kava õiguslik alus on riigieelarve. Kava kasutuselevõtmise ettepaneku tegi Norra valitsus parlamendile esitatud eelnõus nr 82 (2005–2006) ning parlament võttis selle vastu 2006. aasta septembris. Kava eelarvet on muudetud parlamendis vastu võetud eelnõudega nr 22 (2006–2007), nr 59 (2007–2008) ja nr 1 (2008–2009).

2.3. EELARVE JA KESTUS

Kava algatati 2006. aastal parlamendile esitatud eelnõuga nr 82 (2005–2006). Parlament võttis ettepaneku vastu 15. septembril 2006 koos 46 miljoni Norra krooni suuruse eelarvega. Parlamendile esitatud eelnõu nr 22 (2006–2007) kohaselt suurendati hiljem kava eelarvet 2006. aasta riigieelarve viimases paranduses 25 miljoni krooni võrra 71 miljoni Norra kroonini.

Enova SFile ei antud 2007. aastaks kava jaoks täiendavaid vahendeid, kuid kuna 2006. aastal maksti välja ainult 2 miljonit krooni, otsustas parlament kanda ülejäänud 69 miljonit krooni üle kava 2007. aasta eelarvesse.

2007. aastal maksti välja 40 miljonit Norra krooni. Ülejäänud, 2007. aastal väljamaksmata jäänud 29 miljonit Norra krooni kanti üle 2008. aasta eelarvesse. Lisaks sellele eraldati riigieelarvest 31 miljonit Norra krooni (16). Seega oli abikava kogueelarve 2008. aastal 60 miljonit Norra krooni.

2008. aastal maksti välja 30 miljonit Norra krooni. Ülejäänud 30 miljonit Norra krooni kanti üle 2009. aasta eelarvesse. Koos uue 40 miljoni Norra krooni suuruse eelarveeraldisega (17) on 2009. aasta kogueelarve 70 miljonit krooni.

Alates kava kasutuselevõtmisest on sellele riigieelarvest eraldatud kokku 142 miljonit Norra krooni, millest 72 miljonit oli 2008. aasta lõpuks välja makstud; kava ei ole tähtajaline (18).

2.4. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

Järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse, tuginedes asjaolule, et alternatiivse kütte kava võib sisaldada riigiabi. Kuigi kava otsesed abisaajad on lõpptarbijad, on see suunatud teatavate konkreetsete kütteseadmete kasutamise edendamisele. Seetõttu tõstatas järelevalveamet küsimuse, kas kava raames antakse kaudset riigiabi sellega hõlmatud kütteseadmete tootjatele, importijatele ja/või müüjatele.

Järelevalveamet kahtles, kas kava saab pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks. Täpsemalt kahtles järelevalveamet selles, kas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid saaks kohaldada, kuna kaudne abi ei aitaks kaasa tootjate ja/või importijate tootmistsüklis kasutatava energiahulga vähendamisele. Peale selle tahtis järelevalveamet teada, kas kava saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

3. NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

Norra ametiasutused väidavad, et alternatiivse kütte kava ainsad abisaajad on kodumajapidamised, kes ei ole ettevõtjad EMP konkurentsieeskirjade tähenduses, ning et seetõttu ei saa seda meedet pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et kava ei ole valikuline, kuna abisaajale antav eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, millesse see kuulub ning et seetõttu ei saa seda pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Norra ametiasutused väidavad ka, et kava ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, kuna puukütteahjusid ja toetuskõlblikke kütteseadmeid ei saa pidada asendatavateks toodeteks ega seetõttu ka samale asjaomasele tooteturule kuuluvateks toodeteks. Norra ametiasutuste arvates moodustavad asjaomase turu „küttesüsteemid, mis suudavad asendada elektrikütet ja pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust või tehnilisemas keeles – baaskoormuse küttesüsteemid” (19). Ametiasutuste arvates tuleks puukütteahjusid aga liigitada täiendavate soojusallikate hulka, mida kasutatakse lisaks baaskoormuse allikale. Seega peaks puuküttesüsteeme käsitama niinimetatud tippkoormuse küttesüsteemidena.

Lõpuks, juhul kui järelevalveamet leiab, et kava kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, siis väidavad Norra ametiasutused, et kava on põhjendatud nii EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kui ka sama artikli lõike 3 punkti c alusel selle vastavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitse eesmärkide põhjal.

4. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

Järelevalveamet sai märkusi kahelt kolmandalt isikult: Norra soojatootjate liidult, kes on kaebuse esitaja, ja NOBIOlt.

4.1. KAEBUSE ESITAJA MÄRKUSED

Kaebuse esitaja on seisukohal, et alternatiivse kütte kava on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Ta väidab, et kodumajapidamiste toetamist tuleb käsitleda kaudse eelise andmisena kavaga hõlmatud kütteseadmete tootjatele ja/või importijatele. Täpsemalt öeldes on kaebuse esitaja edastatud teabe alusel graanulipõletite müük pärast kava kasutuselevõtmist suurenenud. Kaebuse esitaja väidab, et toetuskava kasutuselevõtmine on andnud graanulipõletite tootjatele, importijatele ja jaemüüjatele võimaluse suurendada oma müüki ja kasumit.

Lisaks väidab kaebuse esitaja, et meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kuna kava ei hõlma puukütteahjusid, mis sarnanevad graanulipõletitega.

Samuti leiab kaebuse esitaja, et toetuskava ei saa selle praegusel kujul põhjendada ei EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a ega lõike 3 punkti c alusel.

4.2. NOBIO MÄRKUSED

NOBIO toetab Norra ametiasutuste seisukohti ja leiab, et kava sisaldab ainult otsest rahalist toetust kodumajapidamistele, mitte ettevõtjatele, ning et seetõttu ei sisalda kava riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Lisaks sellele väidab NOBIO, et juhul kui järelevalveamet leiab, et kava kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, siis on kava põhjendatud nii EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kui ka sama artikli lõike 3 punkti c alusel selle vastavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitseliste eesmärkide põhjal.

II. HINDAMINE

1. RIIGIABI OLEMASOLU

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Selleks et pidada meedet riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik neli järgmist kumulatiivset tingimust: meede peab i) olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest, ii) andma abisaajatele valikulise majandusliku eelise; iii) kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning iv) mõjutama tõenäoliselt EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

1.1. RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

Alternatiivse kütte kava rahastab Norra riik riigieelarvest tehtavate eraldistega. Seega annab asjaomast abi riik riigi ressurssidest.

1.2. TEATAVATE ETTEVÕTJATE VÕI TEATAVATE KAUPADE TOOTMISE SOODUSTAMINE

Selleks et riigi antav toetus oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab see andma ka ettevõtjatele majandusliku eelise ning olema valikuline, soodustades „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.

1.2.1. Majandusliku eelise andmine ettevõtjatele

Seega tuleb kõigepealt analüüsida küsimust, kas asjaomane kava annab ettevõtjatele majandusliku eelise (20).

Alternatiivse kütte kava otsesed abisaajad on kodumajapidamised, mida ei saa üldiselt käsitada ettevõtjatena EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Toetuse andmine üksikisikule või tarbijatele ei välista siiski määratluse poolest riigiabi olemasolu (21). Isegi kui meetme esimesed või otsesed abisaajad ei ole ettevõtjad, võidakse sellegipoolest anda kaudne eelis ettevõtjatele. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus, mis viitab ükskõik missugusel kujul antavale abile, hõlmab nii otsest kui ka kaudset abi, mida kinnitavad ka Euroopa Komisjoni praktika (22) ja Euroopa Ühenduste Kohtu (23) praktika (24). Seetõttu tuleb ettevõtjatele kaudse abi andmist hinnata juhtumipõhiselt.

Alternatiivse kütte kava eesmärk on edendada teatavate kütteseadmete müüki (25). Seetõttu tuleb käesoleval juhul hinnata küsimust, kas kavaga hõlmatud sektorites tegutsevad ettevõtjad saavad kaudse majandusliku eelise, mis võib kuuluda EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse.

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 ei erista riiklikke sekkumismeetmeid nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid määratleb need üksnes nende toime järgi (26). Seega seisneb küsimus selles, kas alternatiivse kütte kaval on kavaga hõlmatud kütteseadmete sektorites tegutsevatele ettevõtjatele kaudset majanduslikku eelist andev mõju.

Järelevalveamet ei nõustu Norra ametiasutuste arvamusega, mille kohaselt sõltub kaudse abi olemasolu sellest, kas lõplik ja peamine eesmärk on anda abi ettevõtjatele, nii et kaudset abi kujutaksid endast ainult kavad, mis on välja töötatud riigiabi andmise keelust kõrvalehoidmiseks.

Hindamisele kuuluval juhul annab kodumajapidamistele alternatiivsetesse taastuvenergial põhinevatesse kütteseadmetesse investeerimiseks antav toetus neile stiimuli osta kõnealuseid tooteid. Meede loob tarbijatele stiimuli minna traditsiooniliselt elektriküttelt üle alternatiivsetele küttesüsteemidele (27). Suurem tarbijatepoolne nõudlus võib kaasa tuua suurema kasumi saamise kõnealustest kütteseadmetest, mis annab kavaga hõlmatud kütteseadmete sektorites tegutsevatele ettevõtjatele eelise teiste ettevõtjate ees (28).

Asjaolu, et tarbijatel on võimalik valida kavaga hõlmatud kütteseadmete vahel, ei tähenda, et side riigi poolt tarbijale antava otsese abi ja asjaomastele ettevõtjatele antava eelise vahel oleks sellega kõrvaldatud (29).

Kuigi eelis on kaudne, on alternatiivse kütte kava kehtestatud selliselt, et abi andmine tarbijale on otseselt seotud asjaomase kütteseadme ostmisega. Abi saamiseks peab esitama Enova SFile ühe alternatiivse kütte kavaga hõlmatud kütteseadme ostmist tõendavad dokumendid.

Eelöeldu põhjal leiab järelevalveamet, et alternatiivse kütte kava annab alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide sektoris tegutsevatele ettevõtjatele kaudse eelise.

1.2.2. Valikulisuse kriteerium

Järgmisena tuleb analüüsida, kas meede on valikuline, st kas see soodustab „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.

Järelevalveameti arvates on alternatiivse kütte kava valikuline selle poolest, et see soodustab (kaudselt) ainult ettevõtjaid, kes tegutsevad kavaga hõlmatud alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektoris (s.o graanulipõletid ja -katlad, vesiküttesüsteemidega ühendatud soojuspumbad ja päikesepaneelid ning juhtimissüsteemid elektrienergia tarbimise vähendamiseks). Teistel ettevõtjatel, sh muude taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektorites tegutsevatel ettevõtjatel, ei ole võimalik kava raames toetust saada (30).

Norra ametiasutused on seisukohal, et alternatiivse kütte kavaga antav eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse või üldise ülesehitusega, millesse kõnealune eelis kuulub. Järelevalveamet ei jaga seda arvamust.

Euroopa Kohus ja EFTA kohus on järjekindlalt rõhutanud, et meetmed, mis annavad teatud abisaajatele eeliseid, ei ole valikulised, kui need on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, millesse need kuuluvad (31). Et valikuline meede oleks põhjendatud süsteemi olemusega, peab olema üldine süsteem, millega see meede on seotud. Lisaks sellele on kohtupraktikas keskendutud selle hindamisele, kas meede on põhjendatud sellise üldise süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mis on seotud kavadega, mis ühel või teisel viisil kujutavad endast kõrvalekaldumist üldisemalt kohaldatavatest maksudest, tasudest või muudest samalaadsetest süsteemidest. Norra ametiasutused ei ole esitanud väiteid üldise süsteemi kohta, millega see abimeede seonduks. Alternatiivse kütte kava annab kaudselt eelise teatud ettevõtjatele, kes tegutsevad kavaga hõlmatud kütteseadmete sektoris. Eelöeldut arvestades peab järelevalveamet seega järeldama, et meede on valikuline EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

1.3. KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LEPINGUOSALISTEVAHELISELE KAUBANDUSELE

Et meede oleks riigiabi, peab see moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning tõenäoliselt mõjutama EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Järelevalveamet ei ole kohustatud tõendama abi tegelikku mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele ja konkurentsi tegelikku moonutamist, vaid üksnes uurima, kas abi võib mõjutada kõnealust kaubandust ja ähvardada moonutada konkurentsi (32). Iga EMP turul tegutsevale ettevõtjale antav abi ähvardab moonutada konkurentsi ja võib mõjutada kaubandust (33).

Alternatiivse kütte kava annab (kaudselt) eelise alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektoris tegutsevatele ettevõtjatele. Tarbijate nõudluse stimuleerimine kavaga hõlmatud kütteseadmete järele on alternatiivse kütte kava olemuslik osa.

Peale selle on järelevalveametile teadaolevatel andmetel näiteks ühe kavaga hõlmatud kütteseadme – graanulipõletite – müük pärast kava kasutuselevõtmist Norras suurenenud ja stabiliseerunud. Näiteks puukütteahjude, s.o kavaga hõlmamata kütteseadmed, müügis aga samal ajavahemikul sellist positiivset suundumust ei olnud.

Neil põhjustel võib järeldada, et kõnealune abi ähvardab kahjustada konkurentsi.

Kaubandusele avaldatava mõjuga seotud tingimuse kohta võib öelda, et kui riigiabi tugevdab ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste EMP-sisesel turul tegutsevate ettevõtjatega, siis tuleb viimaseid pidada sellest abist mõjutatud ettevõtjateks (34).

Kütteseadmete sektori ettevõtjad tegutsevad Euroopa turul, seetõttu mõjutab alternatiivse kütte kava lepinguosalistevahelist kaubandust EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Seetõttu tuleb järeldada, et kõnealune abi ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

1.4. JÄRELDUS

Järelevalveamet on seisukohal, et Norra alternatiivse kütte kava on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2. MENETLUSNÕUDED

Vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane EFTA riik ei tohi kavandatavat meedet rakendada enne lõpliku otsuse langetamist”.

Norra ametiasutused ei teatanud järelevalveametile alternatiivse kütte kavast enne selle rakendamist. Järelevalveamet järeldab seega, et Norra ametiasutused ei ole täitnud oma järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 3 tulenevaid kohustusi.

3. ABI KOKKUSOBIVUS

Norra ametiasutused väidavad, et abi on põhjendatud vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punktile a või artikli 61 lõike 3 punktile c koostoimes järelevalveameti keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suunistega.

3.1. KOKKUSOBIVUS VASTAVALT EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 2 PUNKTILE A

EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kohaselt sobib lepingu põhimõtetega kokku „üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta”.

Järelevalveamet märgib, et erandeid riigiabi andmise keelust tõlgendatakse rangelt. Norra alternatiivse kütte kava on suunatud kõigile Norra kodumajapidamistele. Järelevalveameti arvates peaks kõnealune kava selleks, et seda saaks pidada artikli 61 lõike 2 punkti a alusel EMP lepinguga kokkusobivaks, olema sotsiaalset laadi selles mõttes, et see peaks tooma kasu elanikkonna vähem kindlustatud osale (35). Kuna meede on kättesaadav kõigile kodumajapidamistele taotlemise järjekorra alusel, ei saa seda käsitada sotsiaalset laadi abikavana EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a tähenduses.

3.2. KOKKUSOBIVUS VASTAVALT EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 3 PUNKTILE C

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks juhul, „kui see soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

3.2.1. Keskkonnakaitset käsitlevad suunised

Järelevalveamet on koostanud suunised, kus on sätestatud kriteeriumid, mille alusel ta hindab, kas keskkonnakaitseks võetavaid riigiabimeetmeid saab pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c. Alternatiivse kütte kava võeti kasutusele 2006. aastal. Sel ajal kohaldati keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid järelevalveameti suuniseid, mida oli viimati muudetud 23. mail 2001 (36). 16. juulil 2008 võttis järelevalveamet vastu uued keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised, (37) mida hakati kohaldama alates nimetatud kuupäevast. Seetõttu tuleb kõnealuseid eri ajavahemikke hõlmavat kava hinnata mõlemate suuniste alusel vastavalt 2001. aasta suuniste punktis 74 ja 2008. aasta suuniste punktis 205 kehtestatud põhimõtetele.

2001. aasta ega 2008. aasta suunised ei hõlma olukorda, kus kaudsest abist saavad kasu mõned teatavad kodumajapidamistele mõeldud kütteseadmete tootjad, importijad ja/või müüjad.

3.2.2. Kokkusobivus vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c

Kuna 2001. ja 2008. aasta suuniseid Norra alternatiivse kütte kava suhtes vahetult kohaldada ei saa, hindab järelevalveamet kava kokkusobivust vahetult EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel (38). Erandeid EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses tuleb tõlgendada kitsalt (39) ning neid võib teha üksnes juhul, kui on võimalik tõestada, et abi aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, mida ei saaks tagada üksnes tavapärastes turutingimustes. Selle niinimetatud korvava õigustuse põhimõtte kiitis Euroopa Kohus heaks Philip Morrise kohtuasjas (40).

Riigiabi kokkusobivuse hindamine tähendab eelkõige konkurentsile negatiivselt mõjuva abi tasakaalustamist selle positiivse mõjuga ühishuvidele (41). Selleks et kuulutada riigiabi EMP lepinguga kokkusobivaks artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, peab abikava:

— olema suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele;

— olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning seoses sellega olema kohane meede, millel on stimuleeriv mõju ning mis on proportsionaalne;

— mitte kahjustama konkurentsi ja EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga (42).

Järelevalveamet peab hindama, kas meetmega taotletav eesmärk on vajalik, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega ja kui on, siis kas see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kõige vähem moonutav meetod.

Alternatiivse kütte kaval on keskkonnakaitsega seotud eesmärk stimuleerida tarbijaid tegema investeeringuid Norra turul vähelevinud keskkonnasäästlikesse kütteseadmetesse. Norra ametiasutused väidavad, et kavaga hõlmatud alternatiivsete kütteseadmete laiaulatuslikum levik vähendab elektrienergia tarbimist Norra kodumajapidamistes. Kodumajapidamiste kütmiseks kasutatava elektrienergia hulga vähendamist ning alternatiivsete taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide kasutamise stimuleerimist võib pidada keskkonnakaitse seisukohast mõttekaks eesmärgiks.

EMP lepingu preambuli üheksandas põhjenduses on sätestatud ühine eesmärk säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ja tagada loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine säästva arengu põhimõtte alusel. Järelevalveameti arvates on abikava, mille eesmärk on suunata energiatarbimist taastuvate energiaallikate kasutamisele, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega.

Kriteeriumid, mille järgi küttesüsteeme kavva hõlmatakse, on sõnastatud selle põhjal, kas küttesüsteem sobib asendama elektrikütet. Norra ametiasutused on selgitanud, et kava hõlmab ainult küttesüsteeme, mida võib liigitada niinimetatud baaskoormuse küttesüsteemide hulka. Norra ametiasutuste sõnade kohaselt tähendavad baaskoormuse küttesüsteemid „küttesüsteeme, millega saab asendada elektrikütet ning pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust” (43).

Norra ametiasutused on selgitanud, et kavaga hõlmatud alternatiivsetel, taastuvenergial põhinevatel küttesüsteemidel on kolm ühist omadust: need peavad olema Norra turul vähe levinud, suutma asendada elektrikütet ning nõudma teatavat minimaalset kasutajapoolset sekkumist. Järelevalveamet märgib, et mitte kõik alternatiivse kütte kavaga hõlmatud küttesüsteemid ei sobi hästi elektrikütet täielikult asendama (44). Norra ametiasutused on siiski põhjendanud, et kavaga hõlmatud küttesüsteemid sobivad oma ehituse poolest paremini selleks, et vähendada süstemaatiliselt tavalise majapidamise kütmiseks kasutatava elektrienergia kogust.

Kodutarbijatele elektriküttelt alternatiivsetele, taastuvenergial põhinevatele küttesüsteemidele ülemineku soodustamiseks toetuste andmine näib olevat sobiv viis tarbijate käitumise otseseks mõjutamiseks. Ilma riigi poolt alternatiivse kütte kava raames antava toetuseta ei oleks suudetud samal ajavahemikul sama suure tõenäosusega suunata tarbijate nõudlust taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide poole.

Kui teatavaid keskkonnasäästlikke meetmeid ei ole jõustatud, võib riigiabi põhimõtteliselt kokkusobivaks pidada (45). Alternatiivse kütte kava eesmärk on anda tarbijale stiimul investeerida elektrienergia tarbimise vähendamiseks sobivatesse keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, mis on Norra kodumajapidamiste kütte turul vähe levinud.

Lisaks sellele on järelevalveamet seisukohal, et abisumma puhul piirdutakse minimaalse vajaliku summaga selleks, et anda tarbijatele stiimul minna üle elektriküttelt kavaga hõlmatud alternatiivsetele taastuvenergial põhinevatele kütteallikatele. Alternatiivse kütte kavast hüvitatakse kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblikest kuludest kuni 4 000 või 10 000 Norra krooni olenevalt tehnoloogiast. Alternatiivse küttesüsteemi soetamise eest antav maksimaalne toetus on proportsionaalne vastava küttesüsteemi maksumusega.

Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on ühist huvi pakkuva keskkonnakaitsega seotud eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud.

Viimasena tuleb hinnata, kas konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse võimalik moonutamine oleks vastuolus ühiste huvidega.

Toetusi makstakse vahetult tarbijatele, kes saavad vabalt valida kava objektiivsetele kriteeriumidele vastavate toodete vahel, sõltumata alternatiivset küttesüsteemi pakkuvast ettevõtjast. Seetõttu väldib kava tarbetut konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse moonutamist kavaga hõlmatud kütteseadmete sektoris.

Kaebuse esitaja väidab, et kava moonutab konkurentsi, kuna hõlmab graanulipõleteid, kuid mitte puukütteahjusid. Kaebuse esitaja väitel sarnanevad puukütteahjud graanulipõletitega ning seetõttu peaksid need olema kavaga hõlmatud. Norra ametiasutused väidavad seevastu, et puukütteahjud ei vasta alternatiivse kütte kava raames kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele. Järelevalveamet arvab, et kuigi kaebuse esitajal võib olla õigus, kui ta väidab, et puukütteahjud ja kõik või vähemalt mõni kavaga hõlmatud kütteseade konkureerivad omavahel, nähtub, et puukütteahjud ei vasta kava raames toetuste saamiseks esitatavatele nõuetele. Selles osas ei vaidlusta järelevalveamet kava objektiivseid kriteeriume ning Norra ametiasutuste hinnangut selle kohta, millised kütteseadmed sobivad kava keskkonnakaitsega seotud eesmärkide saavutamiseks paremini. Alternatiivse kütte kava põhineb kolmel objektiivsel abikõlblikkuse kriteeriumil (s.o vähene levik turul, suutlikkus asendada elektrienergiat kui peamist kütteallikat ning minimaalse kasutajapoolse sekkumise vajalikkus), millest kõigile või mõnele ei näi puukütteahjud vastavat. Pealegi möönab järelevalveamet, et puukütteahjud on juba praegu Norras laialt levinud. Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava raames kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on objektiivselt põhjendatud ning et kava ei riku teisi EMP lepingu sätteid, sh kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeldu või võrdse kohtlemise eeskirju. Lisaks leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on vähendanud täiendavalt konkurentsile avalduvat negatiivset mõju, kehtestades suhteliselt väikese abi osatähtsuse. Seetõttu asub järelevalveamet seisukohale, et puukütteahjude ja teiste potentsiaalselt konkureerivate kütteseadmete puhul avalduv võimalik kahjulik mõju konkurentsile ei ole vastuolus ühise huviga ning näib olevat eespool esitatud tasakaalustatuse analüüsi alusel põhjendatav.

Neil põhjustel on järelevalveamet arvamusel, et kava on suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele; on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning selles osas asjakohane, stimuleeriva mõjuga ja proportsionaalne meede; ning et see ei kahjusta konkurentsi ega EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga. Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on põhjendatud EMP artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

4. JÄRELDUS

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et Norra toetuskava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

Norra ametiasutustele tuletatakse meelde kohustust, mis tuleneb protokolli nr 3 II osa artiklist 21 koosmõjus otsuse nr 195/04/COL artikliga 6, esitada kava rakendamise kohta iga-aastaseid aruandeid.

Samuti tuletatakse Norra ametiasutustele meelde, et kõigist kõnealuse kava muutmise plaanidest tuleb teatada järelevalveametile.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra abikava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Abikava on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 15. juuli 2009 EFTA järelevalveameti nimel eesistuja Per SANDERUD kolleegiumi liege Kristján A. STEFÁNSSON

(1) Edaspidi „järelevalveamet”.

(2) Edaspidi „EMP leping”.

(3) Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

(4) Edaspidi „protokoll nr 3”.

(5) Järelevalveameti suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994; avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „EÜT”) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.

(6) 14. juuli 2004. aasta otsus nr 195/04/COL, avaldatud: ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ning EMP kaasaanne nr 26, 25.5.2006, lk 1, mida on muudetud. Nimetatud otsuse konsolideeritud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts/.

(7) Avaldatud: ELT C 96, 17.4.2008, lk 14, ja EMP kaasaanne nr 20, 17.4.2008, lk 58.

(8) Edaspidi „kaebuse esitaja”.

(9) Edaspidi „alternatiivse kütte kava”.

(10) Üksikasjalikuma teabe saamiseks järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kirjavahetuse kohta vt järelevalveameti otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, otsus nr 716/07/COL.

(11) Avaldatud: ELT C 96, 17.4.2008, lk 14, ja EMP kaasaanne nr 20, 17.4.2008, lk 58.

(12) Edaspidi „NOBIO”.

(13) Täiendavat teavet kava kohta saab Enova SF veebisaidilt: http://www.minenergi.no/ ja http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062

(14) Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006), Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 25. augusti 2006. aasta pressiteade nr 98/06 ning 14. septembri 2006. aasta pressiteade nr 107/06.

(15) Vt parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.

(16) Parlamendile esitatud eelnõu nr 59 (2007–2008) lk 123.

(17) Parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.

(18) Parlamendile esitatud eelnõus nr 59 (2007–2008) märgivad Norra ametiasutused, et kava vaadatakse uuesti läbi, võttes arvesse järelevalveameti lõplikku otsust.

(19) Norra Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 15. jaanuari 2007. aasta kiri (toiming nr 406849), lk 5.

(20) Ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamise eesmärgil on ettevõtja määratletud kui majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata selle õiguslikust seisundist, vt nt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-41/90: Höfner ja Elser (EKL 1991, lk I-1979, punkt 21).

(21) Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857).

(22) Edaspidi „komisjon”.

(23) Edaspidi „Euroopa Kohus”.

(24) Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857), kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (EKL 2002, lk I-5163), kohtuasi C-457/00: Belgia vs. komisjon (EKL 2003, lk I-6931, punkt 57), vt ka kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-457/00, punkt 59.

(25) Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006) lk 1.

(26) Kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon, punkt 61; 22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-487/06 P, British Aggregates Association vs. komisjon, punkt 87.

(27) Sarnase arutluskäigu kohta vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2006 kohta, punkt 40.

(28) Vt komisjoni 26. aprilli 2006. aasta otsus K(2006) 1519 juhtumi N 142/2005 kohta, punkt 3.1.

(29) Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2005 kohta, punkt 43.

(30) Ibid. punkt 46–47.

(31) Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH (EKL 2001, lk I-8365, punkt 42) ning EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 77).

(32) Vt EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04 Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 93), kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 44) ning kohtuasi C-66/02 Itaalia vs. komisjon (EKL 2005, lk I-10901, punkt 112).

(33) Liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Įlava jt vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 72).

(34) Kohtuasi E-6/98: Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 1999, lk 74, punkt 58) ning kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671, punkt 11). Vt ka kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punkt 47) ja kohtuasi T-217/02: Ter Lembeek vs. komisjon (EKL 2006, lk II-4483, punkt 181).

(35) Vt näiteks suunised EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamise kohta lennundussektoris antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10. detsember 1994, lk 7, punkt III.3).

(36) Edaspidi „2001. aasta suunised”.

(37) Edaspidi „2008. aasta suunised”.

(38) Vt kohtuasi T-288/97: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia vs. komisjon (EKL 2001, lk II-1169, punkt 72).

(39) Kohtuasi C-301/96: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2003, lk I-9919, punktid 66 ja 105).

(40) Kohtuasi C-730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671).

(41) Vt komisjoni 7. juuni 2005. aasta riigiabi tegevuskava (KOM(2005) 107, punkt 11).

(42) Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2005 kohta, punkt 67.

(43) Norra Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 15. jaanuari 2007. aasta kiri (toiming nr 406849), lk 5.

(44) Näiteks vesiküttesüsteemidega ühendatud päikesepaneelide (kavaga hõlmatud küttesüsteem) ostjatele mõeldud Enova SFi suuniste kohaselt suudavad need süsteemid rahuldada ainult kuni 50 % kogu majapidamise küttevajadusest. Piisava hulga päikeseenergia saamisel suudavad päikesepaneelid toimida pidevalt ilma korrapärase järelevalveta, ning kui need toimivad, annavad nad tarbijale mugava, ehkki osalise alternatiivse kütteallika. Ostjatele mõeldud suunised on kättesaadavad Enova SFi veebilehel:

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1083.

(45) Nii 2001. aasta kui 2008. aasta suunistes käsitletakse taastuvate energiaallikate jaoks antavat abi olukorras, kus abi puhul on tegemist teatava hüvitisega taastuvate energiaallikate majanduslikult vähem soodsa positsiooni eest võrreldes vähem keskkonnasäästlikumate energiaallikatega, vt 2001. aasta suuniste punktid 49–59 ja 2008. aasta suuniste punktid 48–50.