EFTA järelevalveameti teatis vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 64a viidatud õigusakti (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a

Uute avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine seoses regulaarse lennuühenduse korraldamisega liinil Værøy (kopteriväljak)–Bodø ja vastassuunas

(2008/C 138/10)

1. SISSEJUHATUS

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Norra otsustanud alates 1. augustist 2008 kehtestada avaliku teenindamise kohustused järgmistel lennuliinidel toimuvatele regulaarlendudele:

2. AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSTES SISALDUVAD LENNUTEENINDUSPIIRKONNALE VÆRØY–BODØ JA VASTASSUUNAS JÄRGMISED TÄPSUSTUSED

2.1. Lendude minimaalne sagedus, istekohtade arv, marsruut ja lennuplaan

Lendude sageduse, istekohtade arvu, marsruudi ja lennuplaani suhtes kehtivad järgmised nõuded

Sagedused

Istekohtade arv

Marsruutimine

Lennud peavad toimuma ilma vahemaandumiseta.

Sõiduplaanid

Lendudele kehtivad esmaspäevast reedeni järgmised nõuded (kohaliku aja järgi):

Kui Værøy kopteriväljakule maandumiseks võetakse kasutusele instrumentaallähenemise protseduur, siis kehtib vähemalt 5 tunni ja 30 minuti nõue Bodøsse saabuva esimese ja sealt lahkuva viimase lennu vahel aastaringselt.

2.2 Lennukitüüp

Kõnealustel lendudel kasutatakse vähemalt 15 reisija veoks registreeritud helikoptereid.

2.3 Tehnilised ja tegutsemistingimused

Lennuettevõtjate tähelepanu juhitakse eriti lennujaamades kehtivatele tehnilistele ja käitamistingimustele. Põhjalikuma teabe saamiseks palume võtta ühendust:

2.4 Piletihinnad

1. augustil 2008 algaval tegevusaastal ei tohi üheotsapileti (vabalt muudetav) baashind ületada:

Iga aasta 1. augustil korrigeeritakse järgmise aasta hinna ülemmäära sama aasta 15. juunil lõppenud 12 kuu pikkuse ajavahemiku tarbijahinnaindeksi piires, tarbijahinnaindeksi avaldab Norra Statistikaamet (http://www.ssb.no).

Lennuettevõtja peab kõigi talle kuuluvate müügikanalite kaudu tagama piletid hinnaga, mis ei ületa hinna ülemmäära.

Hinna ülemmäär kehtib ka piletite puhul, mida pakuvad teised lennuettevõtjaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad. Lennuettevõtja vastutab selle eest, et need ettevõtjad täidaksid nimetatud nõudeid.

Hinna ülemmäär sisaldab kõiki makse ja tasusid ametiasutustele ning kõiki lisamakse, mille lennuettevõtja pileti väljastamisel lisab.

Lennufirma osaleb igal ajal kehtivates riigisiseste lennuliinide vahel sõlmitud lepetes ja rakendab kõiki selliste lepetega ette nähtud allahindlusi.

3. PAKKUMISMENETLUSE JÄRGSED LISATINGIMUSED

Pärast pakkumismenetlust, mille põhjal pääseb avaliku teenindamise kohustusega seotud marsruutidele üks lennuettevõtja, kohaldatakse täiendavalt järgmisi tingimusi:

Piletihinnad

Ümberistumise tingimused

4. VARASEMATE AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSTE TÜHISTAMINE JA ASENDAMINE

Käesolevate avalike teenuste osutamise kohustustega asendatakse kohustused, mis avaldati 4. novembril 2004. aastal Euroopa Liidu Teatajas nr C 268 ja EMP kaasandes nr S 54 seoses lennuliiklusega marsruudil Værøy–Bodø ja vastassuunas.

5. TEAVE

Täiendavat teavet saab aadressil:

Ministry of Transport and Communications

Kui uut toodangut pakutakse vastavalt punktile 3.1 ja ettevõtja ning vastav maakond (maakonnad) kui muudatusest mõjutatud haldusüksus(ed) ei jõua vastavalt punktile 4.3 lennugraafikute osas kokkuleppele, võib ettevõtja vastavalt punktile 4.1 taotleda Norra Transpordi- ja Sideministeeriumilt uue toodangumahu/pakutavate istekohtade arvu jaoks uue lennugraafiku kinnitamist. See ei tähenda, et ettevõtja võiks taotleda sellise lennugraafiku kinnitamist, millega ei kaasne nõutavat toodangumahu kasvu. Ministeeriumil peavad maakondadega kokkulepitust lahknevate ettepanekute heakskiitmiseks olema mõjuvad põhjused.

Norra Transpordi- ja Sideministeerium on seaduse järgi kohustatud kinnitama esitatud lennugraafikud, sealhulgas ka pakutavate istekohtade arvus tehtavad muudatused. Aluseks on pakkumisdokumentides sisalduv Norra Transpordi- ja Sideministeeriumi ringkiri N-3/2005.

Toodangumahtu/pakutavate istekohtade arvu võib vähendada, kui lennukite keskmine täituvus igal üksikul avaliku teenindamise kohustustega hõlvatud liinil on alla 35 protsendi. Kui lennukite keskmine täituvus neil liinidel mis tahes punktis 2 nimetatud ajavahemikul on alla 35 protsendi, võib ettevõtja vähendada neil liinidel toodangumahtu/pakutavate istekohtade arvu kuni 25 protsendi võrra alates esimesest päevast pärast nimetatud ajavahemike lõppu.

Toodangumahtu/pakutavate istekohtade arvu suurendatakse, kui lennukite keskmine täituvus igal üksikul avaliku teenindamise kohustustega hõlvatud liinil on üle 70 protsendi. Kui lennukite keskmine täituvus neil liinidel mis tahes punktis 2 nimetatud ajavahemikul ületab 70 protsenti, suurendab ettevõtja hiljemalt IATA lennuhooaja algusest alates neil liinidel toodangumahtu/pakutavate istekohtade arvu vähemalt 10 protsendi võrra. Toodangumahtu/pakutavate istekohtade arvu suurendatakse vähemalt nii palju, et lennukite keskmine täituvus jääb alla 70 protsendi.

Täiskasvanul (vanus vähemalt 16 aastat) võib olla tasuta kaasas alla kahe aasta vanune laps tingimusel, et laps ei istu eraldi istmel ja on kogu reisi jooksul täiskasvanuga koos.

REGULAARLENNUD LIINIL VÆRØY–BODØ JA VASTASSUUNAS (NORRA)

PAKKUMISKUTSE

1. Sissejuhatus

Norra on otsustanud avaldada uue pakkumiskutse regulaarse lennuliikluse korraldamiseks liinil Værøy–Bodø ja vastassuunas ajavahemikus 1. august 2008 kuni 31. juuli 2011.

Norra otsustas alates 1. augustist 2008 muuta liinil Værøy–Bodø ja vastassuunas piirkondlike regulaarlendude avaliku teenindamise kohustust, mis on varem kehtestatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a. Muudetud kohustused on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT viitenumber ja avaldamiskuupäev) ja EMP kaasandes (viide EMP kaasandes avaldamisele).

Kui kahe kuu jooksul pakkumiste esitamise lõpptähtajast arvestades (vt käesoleva dokumendi punkt 6) ei ole ükski lennuettevõtja esitanud transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumile kirjalikke tõendeid regulaarlendude alustamise kohta alates 1. augustist 2008 kooskõlas käesoleva dokumendi 2. jaos nimetatud lennuteeninduspiirkonnale kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustustega, mida on muudetud, rakendab ministeerium nimetatud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktides d–h esitatud pakkumismenetlust, piirates sellega alates 1. augustist 2008 juurdepääsu liinile ainult ühe lennuettevõtjaga. Käesoleva pakkumiskutse eesmärgiks on saada pakkumisi, mille alusel antakse nimetatud ainuõigused.

Allpool kirjeldatakse kõige olulisemaid asjaomaseid pakkumistingimusi. Täielikku pakkumiskutset saab alla laadida internetileheküljel:

http://www.regjeringen.no/nb/dep/sd/dok/andre/Anbud.html

või tasuta tellida, saates taotluse aadressile:

Ministry of Transport and Communications PO Box 8010 Dep. N-0030 Oslo Telefon: (47) 22 24 83 53 Faks: (47) 22 24 56 09

Kõik pakkujad peavad tutvuma täieliku pakkumiskutsega.

2. Kutsega hõlmatud teenused

Pakkumiskutse hõlmab regulaarlende vahemikus 1. august 2008 kuni 31. juuli 2011 vastavalt punktis 1 nimetatud avaliku teenindamise kohustustele. Konkurss hõlmab järgmist lennuteeninduspiirkonda ja sellega seotud pakkumist:

Lennuteeninduspiirkond

Værøy–Bodø ja vastassuunas

Kui Værøy kopteriväljakule maandumiseks võetakse kasutusele instrumentaallähenemise protseduur, siis kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse eritingimusi. Instrumentaallähenemise protseduuri kasutuselevõtuga kaasneb toodangumahu suurendamise nõue novembris, detsembris ja jaanuaris toimuvatel lendudel. Kui Værøy kopteriväljakule maandumiseks võetakse kasutusele instrumentaallähenemise protseduur, esitavad pakkujad kogu pakkumisperioodi ning iga tegevusaastat eraldi hõlmava alternatiivse pakkumise, mis käsitleb toodangumahu suurendamist. Pakkuja koostab mõlema alternatiivi pakkumiseelarve nii koos suurendatud toodangumahuga kui ka ilma selleta. Pakkumiseelarves peavad olema näidatud mõlemas pakkumises sisalduvad kulud ning tulud ja nimetatud mõlema alternatiivi puhul vajatava hüvitise suurus.

Kui lennuettevõtja esitab pakkumise, milles hüvitisenõude suuruseks on null NOK, mõistetakse seda kui lennuettevõtja soovi tegutseda liinil ainsa teenuseosutajana, sealjuures Norra riigilt mingit hüvitist saamata.

3. Pakkumisel osalemine

Pakkumisel saavad osaleda kõik lennuettevõtjad, kellel on nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) sätestatud kehtiv tegevusluba.

4. Pakkumismenetlus

Kõnealuse pakkumiskutse suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkte d–i ja Norra 15. aprilli 1994. aasta määruse nr 256 (avaliku teenindamise kohustusega seotud pakkumismenetluste kohta) artiklit 4.

Hange toimub avatud pakkumismenetlusega.

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium jätab endale õiguse alustada pakkumisjärgseid läbirääkimisi, kui pakkumise esitamise tähtajaks on esitatud kasvõi üks pakkumine või kui ainult üks pakkumine on jäänud tagasi lükkamata. Läbirääkimised toimuvad vastavalt avaliku teenindamise kohustusele. Peale selle ei ole pooltel õigust teha läbirääkimiste ajal lepingu algtingimustesse olulisi muudatusi. Kui pakkumisjärgsete läbirääkimiste käigus ei jõuta vastuvõetava lahenduseni, jätab transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium endale õiguse kogu pakkumismenetlus tühistada. Sellisel juhul võidakse avaldada uus pakkumiskutse uute tingimustega.

Kui ühtki pakkumist ei esitata, võib transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium ilma eelneva avaldamiseta teostada hanked läbirääkimiste teel. Sellisel juhul ei tohi algseid avaliku teenindamise kohustusi ega lepingu ülejäänud tingimusi oluliselt muuta. Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium jätab endale õiguse pakkumisest tulenevatel mõjuvatel põhjustel keelduda kõikidest pakkumistest.

Pakkumine on pakkuja suhtes siduv kuni pakkumismenetluse lõppemiseni või lepingu sõlmimiseni.

5. Pakkumine

Pakkumine koostatakse vastavalt pakkumistingimuste punktis 5 sätestatud tingimustele, sealhulgas avaliku teenindamise kohustustes loetletud nõuetele.

6. Pakkumise esitamine

Pakkumise esitamise tähtaeg on 7. juuli 2008 kell 12.00 kohaliku aja järgi. Pakkumine tuleb esitada punktis 1 nimetatud transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi aadressil hiljemalt pakkumise esitamise tähtajaks.

Pakkumine esitatakse isiklikult transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumile või saadetakse posti või kulleriga.

Hiljem esitatud pakkumisi arvesse ei võeta. Pakkumised, mis saabuvad pärast pakkumise esitamise tähtpäeva, kuid enne pakkumiste avamise kuupäeva, võetakse vastu, kui on ilmne, et saadetis pandi teele nii vara, et see oleks pidanud saabuma tähtajaks. Saadetise postitamisel saadud kviitungit käsitatakse saatmise ja saatmisaja tõendina.

Kõik pakkumised esitatakse 3 (kolmes) eksemplaris.

7. Lepingu sõlmimine

7.1 Üldreeglina sõlmitakse leping madalaima hüvitisenõudega pakkumise esitanud pakkujaga. Iga lennuteeninduspiirkonna puhul sõlmitakse leping pakkujaga, kelle pakkumise hüvitisenõue on madalaim kogu lepingu kehtivuse aja jooksul alates 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2011. Madalaim hüvitisenõue määratakse kindlaks arvestusliku määra alusel, mis rajaneb kahel esitatud alternatiivsel hinnal. Arvestuslik määr võrdub kaalutud hüvitisenõuete summaga. Olukorras, kus Værøy kopteriväljakule maandumiseks võetakse kasutusele instrumentaallähenemise protseduur, võetakse hinda arvesse kaaluga 60 %. Ilma instrumentaallähenemise protseduuri kasutuselevõtuta võetakse hinda arvesse kaaluga 40 %. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle arvestuslik määr on madalaim kogu lepingu kehtivuse aja jooksul alates 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2011.

7.2 Kui lepingut ei saa sõlmida, sest pakkumistes on esitatud hüvitisenõuded samale summale, sõlmitakse leping pakkujaga, kes on esitanud pakkumise, milles pakutakse kõige rohkem istekohti kogu lepingu kehtivuse ajal.

8. Lepingu kehtivuse aeg

Kõik lepingud sõlmitakse kehtivusajaga alates 1. august 2008 kuni 31. juuli 2011. Lepingut saab lõpetada ainult punktis 11 kirjeldatud olukordades.

9. Rahaline hüvitis

Ettevõtjal on õigus saada transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumilt rahalist hüvitist vastavalt pakkumislepingule. Hüvitis määratakse igaks tegutsemisaastaks ja kogu lepinguperioodiks.

Esimese tegutsemisaasta hüvitist ei korrigeerita.

Teise ja kolmanda tegutsemisaasta hüvitis arvutatakse ümber pakkumiseelarve põhjal, mida on korrigeeritud tegevuskulude ja -tulude alusel. Parandused peavad jääma Norra statistikaameti määratletud sama aasta 15. juunil lõppeva 12 kuu pikkuse perioodi tarbijahinnaindeksi piiridesse.

Teenuse osutamise mahu suurendamisele või vähendamise tõttu vastavalt lepingutingimuste punkti 5.1 teisele lõigule hüvitise suurust ei muudeta.

Hüvitise muutmine toimub tingimusel, et aastaeelarve vastuvõtmisel eraldab Storting (Norra parlament) transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumile hüvitisenõuete katmiseks vajalikud rahalised vahendid.

Ettevõtjal on õigus jätta teenuse osutamisega teenitud tulud endale. Kui tulud on suuremad või kulud väiksemad summadest, millel pakkumiseelarve põhineb, on ettevõtjal õigus vahe endale jätta. Seega ei ole ka transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium kohustatud katma pakkumiseelarve mis tahes puudujääki.

Kõik avalikud tasud, kaasa arvatud lennundustasud, maksab ettevõtja.

Mis tahes kahjutasuhagidest sõltumata vähendatakse rahalist hüvitist võrdeliselt otseselt lennufirmast tulenenud põhjustel ära jäänud lendude koguarvuga, kui sellistel põhjustel ära jäänud lendude arv kinnitatud sõiduplaani kohaselt ületab tegevusaasta jooksul 1,5 protsenti plaaniliste lendude koguarvust.

Kui Værøy kopteriväljakule maandumiseks võetakse kasutusele instrumentaallähenemise protseduur, makstakse hüvitist instrumentaallähenemise protseduurist johtuvate sama kuu vajaduste alusel.

10. Kordusläbirääkimised

Kui lepingu sõlmimise alused muutuvad lepingu kehtivuse ajal oluliselt või ettenägematult, võib kumbki pool taotleda lepingu muutmise läbirääkimiste alustamist. Taotlus tuleb esitada hiljemalt kolm kuud pärast muutuse toimumist.

Olulised ettevõtja poolt tasumisele kuuluvad avalike tasude muudatused annavad alati aluse uute lepinguläbirääkimiste pidamiseks.

Kui uute õigus- või haldusaktide alusel või lennuameti korralduste tulemusel hakatakse lennuvälja kasutama erinevalt viisist, mida ettevõtja algselt eeldas, teevad pooled kõik endast oleneva, et leppida kokku lepingu muutmises, mis võimaldaks ettevõtjal jätkata ülejäänud lepingu kehtivuse ajal tegutsemist. Kui pooled ei jõua kokkuleppele, on ettevõtjal õigus hüvitisele vastavalt sulgemise või lõpetamise eeskirjadele (punkt 11), kui need on kohaldatavad.

11. Lepingu lõpetamine selle rikkumise korral ja oluliste tingimuste ettenägematu muutmise korral

Vastavalt maksevõimetuse seadusest tulenevatele piirangutele võib transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium lepingu viivitamatult lõpetada, kui ettevõtja muutub maksevõimetuks, tema suhtes algatatakse võlanõudemenetlus, ettevõtja pankrotistub või satub muusse Norra 15. aprilli 1994. aasta määruse nr 256 (avaliku teenindamise kohustusega seotud pakkumismenetluste kohta) artikli 14 teises lõigus käsitletud olukorda.

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium võib lepingu viivitamatult lõpetada, kui ettevõtja tegevusluba tühistatakse või seda ei uuendata.

Kui vääramatu jõu või muude ettevõtjast mitteolenevate asjaolude tõttu ei suuda ettevõtja täita oma lepingulisi kohustusi viimasest kuuest kuust rohkem kui nelja kuu jooksul, võivad mõlemad pooled lepingu lõpetada, sellest kirjalikult üks kuu ette teatades.

Kui Storting otsustab lennuvälja sulgeda või see suletakse lennuameti korraldusel, lõpevad poolte kokkulepitud lepingulised kohustused lennuvälja tegelikul sulgemisel.

Kui ajavahemik alates hetkest, kui ettevõtjat esmakordselt sulgemisest teavitatakse kuni tegeliku sulgemiseni on pikem kui üks aasta, ei ole ettevõtjal õigust hüvitisele lepingu lõpetamise tõttu kantud finantskahjude eest. Kui nimetatud ajavahemik on lühem kui üks aasta, on ettevõtjal õigus hüvitisele, mis taastaks tema finantsolukorra sellisena, nagu see oleks olnud, kui tegevus oleks jätkunud ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil teda sulgemisest või lõpetamisest teavitati, või alternatiivina kuni 31. juulini 2011, kui nimetatud kuupäev on varasem.

Lepingu olulisel rikkumisel võib kumbki pool selle viivitamatult lõpetada.