ET Euroopa Liidu Teataja L 166/58

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 469/15/COL,

4. november 2015,

lõpetada ametlik uurimismenetlus äriühingule Innovasjon Norge antud väidetava riigiabi kohta seoses tema tegevusega veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul ning piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud võimaliku abi kohta (Norra) [2017/1150]

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikli 61 lõiget 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 1,

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. MENETLUS

(1) TellUs IT AS, mis ühines hiljem äriühinguga New Mind (1) (edaspidi „New Mind | tellUs“ või „kaebuse esitaja“), esitas 5. juuli 2013. aasta kirjas (2) järelevalveametile riigiabi käsitleva kaebuse äriühingu Innovasjon Norge (edaspidi „IN“) äritegevuse suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul turismisektoris. Järelevalveamet sai ja registreeris kaebuse 8. juulil 2013.

(2) Pärast kaebuse esialgset läbivaatamist otsustas järelevalveamet 16. juulil 2014 algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse, võttes vastu otsuse nr 300/14/COL (edaspidi „algatamisotsus“) (3). Kõnealuse otsusega kutsus järelevalveamet Norra ametiasutusi ja huvitatud isikuid märkusi esitama.

(3) Norra ametiasutused esitasid 1. septembri 2014. aasta kirjas (4) algatamisotsuse kohta märkusi. 30. septembril 2014 kohtus järelevalveamet Norra ametiasutuste ja INiga. Kohtumisel andsid Norra ametiasutused uut teavet ja selgitasid oma 1. septembril 2014 esitatud märkusi. Järelevalveamet esitas lisaküsimusi ka INile ning sai neile vastused 17. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (5).

(4) Järelevalveametile esitas 9. oktoobri 2014. aasta e-kirjas (6) märkusi üks huvitatud isik, kaebuse esitaja. Järelevalveamet saatis need 10. oktoobri 2014 kirjaga (7) edasi Norra ametiasutustele. Järelevalveametil olid 27. oktoobril 2014 ja 5. novembril 2014 INiga konverentskõned.

(5) 24. novembri 2014. aasta kirjas (8) esitasid Norra ametiasutused oma märkused kaebuse esitaja väidete kohta ja andsid juhtumi kohta lisateavet.

(6) Pärast seda on järelevalveamet saanud juhtumi kohta lisateavet kaebuse esitajalt ja INilt (9). Kaebuse esitajalt saadud teave edastati Norra ametiasutustele.

2. MEETMETE KIRJELDUS

(7) Käesolevas otsuses käsitletakse INi tegevust turismisektoris.

(8) IN on avaliku sektori äriühing, millele on tehtud ülesandeks toetada Norra ettevõtjate ja tööstuse innovatsiooni ja arendustegevust. IN toetab üleriigilist turismitööstust ning on Norra külastatuima turismisaidi visitnorway.com (10) asutaja ja haldaja.

(9) visitnorway.com'i kaudu osutab IN teenuseid piirkondlikele turismiametitele (11) ja sihtkohtade turismiasutustele (12). Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on kohalikud/piirkondlikud organisatsioonid, mis edendavad turismi oma geograafilises piirkonnas.

(10) Kõnealused teenused hõlmavad i) veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ning ii) turundus- ja müügiedendusteenuseid turismisektoris (13).

(11) Kaebuses ja algatamisotsuses osutatakse võimalikele riigiabi meetmetele seoses veebitaristu ja sellega seotud teenustega. Täpsemalt osutatakse algatamisotsuse artiklis 1 kolmele võimalikule riigiabimeetmele.

(12) Esimene väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises INile kasumist loobumise näol piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisel.

(13) Teine meede seisneb selles, et IN ei kasuta väidetavalt raamatupidamisarvestuste eristamist ega läbipaistvat kulude paigutuse metoodikat, millega hoitaks lahus INi majanduslikku ja mittemajanduslikku tegevust. Oluline on eelkõige küsimus, kas INi-poolset veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ristsubsideeritakse avaliku sektori rahalistest vahenditest, mis on saadud mittemajandusliku teenuse osutamiseks, st Norra üldiseks turundamiseks turismisihtkohana.

(14) Kolmas väidetav riigiabimeede seisneb riigiabi andmises piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seeläbi, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste eest küsitud hind ei ole piisav, et IN saaks oma investeeringutelt mõistlikku tulu.

2.1. VÄIDETAVA RIIGIABI SAAJAD

(15) INi asutas 2003. aastal Norra valitsus Innovasjon Norge seaduse (14) alusel (edaspidi „INi seadus“). 51 % äriühingust kuulub riigile ja ülejäänud 49 % maakondadele (15).

(16) Äriühing asutati Norra valitsuse abivahendina väärtust loova äriarenduse edendamiseks kogu riigis (16). IN haldab ja rakendab mitut Norra abimeedet. IN toetab üleriigilist turismisektorit. Norra ametiasutused märkisid, et „INile on pandud muu hulgas ülesanne pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid välisriikide ja Norra elanikkonnani jõudmiseks“ (17).

(17) Kohaliku ja piirkondliku turismiedendusega tegelevad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused. Norra ametiasutuste antud teabe (18) kohaselt on Norras ligikaudu 300 piirkondlikku ja kohalikku turismiorganisatsiooni, st piirkondlikku turismiametit ja sihtkoha turismiasutust. Nende peamine eesmärk on korraldada turismitegevusi ja anda turismiinfot. Piirkondlikud turismiametid keskenduvad piirkonna rahvusvahelisele turundamisele ning sihtkohtade turismiasutused turundavad nii rahvusvaheliselt kui ka riigisiseselt kindlaid sihtkohti (19). Nende osanikud on enamasti nii avaliku kui ka erasektori äriühingud (20). Piirkondlikud turismiametid on enamasti osaühingud, mille osad kuuluvad maakonnavalitsustele ja turismisektori esindajatele. Sihtkohtade turismiasutused on kohalikud organisatsioonid ja nende osanike koosseis varieerub. Enamasti kuuluvad nad siiski kohalikele omavalitsustele ja kohalikele turismiettevõtjatele.

(18) Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei püüa omanikele võimalikult suurt kasumit teenida. Pigem on nende eesmärk ergutada turismisektori majandustegevust oma piirkonnas (21).

2.2. VEEBITARISTU JA SELLEGA SEOTUD TEENUSED

(19) Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid turismisektoris pakutakse niinimetatud sihtkoha haldamise süsteemi (destination management system, DMS) (22) kaudu.

(20) IT-ettevõtja pakub sihtkoha haldamise süsteemi kaudu teenust, mis võimaldab tema klientidel (sihtkohtade turismiasutustel) (23) anda ja korrapäraselt ajakohastada teavet turismisihtkohtade, hotellide, restoranide, sündmuste jms kohta samaaegselt omaenda veebilehel ja välistes kanalites, nagu visitnorway.com, Google Maps, turismiinfopunktid, mobiiliportaalid ja trükimeedia. Teave on üldkasutatav broneeringute tegemiseks ja muudel otstarvetel.

(21) Sihtkoha haldamise süsteem võib pakkuda eri funktsioone: i) suunamisfunktsioon (st huviväärsuste või teadaannete andmebaasi loomine sündmuste, hotellide, restoranide, kunstinäituste jne kohta), ii) levitamisfunktsioon (st andmebaasi salvestatud teabe levitamine eri kanalite ja platvormide kaudu) ja iii) otsingufunktsioon (kasutatakse veebisaitidel turismitoodete otsimiseks ja tutvustamiseks).

(22) Need teenused on kujutatud graafiliselt allpool põhjenduses 43.

2.3. TURUNDUS- JA MÜÜGIEDENDUSTEENUSED TURISMISEKTORIS

(23) Turismi turundus- ja müügiedendusteenused võivad tähendada mingi geograafilise piirkonna üldist turundamist või kindlate ettevõtjate turundamist.

(24) Üldine turundamine hõlmab külastajatele üldise turismiinfo andmist maastike, traditsioonilise köögi, ilma jne kohta. Kindlate ettevõtjate turundamine tähendab konkreetse sisu turundamist (st teave hotellide, restoranide, kultuurisündmuste jne kohta).

(25) Konkreetse sisu turundamiseks veebisaidil visitnorway.com on kaks eri võimalust: teave avaldatakse kas otse veebisaidil (st teave asub veebisaidil) või lingina välisele veebisaidile, millel asjaomane teave on avaldatud.

2.4. INi TEGEVUS TURISMISEKTORIS

(26) INi ülesannete hulka kuulub turismitööstuse edendamine üleriigilisel tasandil. Norra valitsus on olnud turismisektoris aktiivne huvipool alates 1903. aastast (24). Piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegelevad turismiedendusega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, nagu on märgitud eespool põhjenduses 17. INi tegevusjuhised turismisektoris on antud riigi aastaeelarve seletuskirja INi käsitlevas peatükis (25).

(27) 2007. aastal võtsid Norra ametiasutused vastu riikliku turismindusstrateegia, milles seadsid valitsuse peamised eesmärgid sektori jaoks (26). Üks nendest eesmärkidest oli parandada Norra teadvustamist turismisihtkohana. Seda silmas pidades töötas IN 2007. aastal välja ja avas veebisaidi visitnorway.com. Turismindusstrateegias on märgitud, et „[v]eebisait innustab külalisi Norrasse reisima ning annab head ja põhjalikku teavet Norra ja sealse turismitööstuse pakutavate võimaluste kohta“ (27).

(28) Alates veebisaidi visitnorway.com avamisest on IN lisaks Norra kohta üldise sisu edastamisele (mittemajanduslik tegevus) pakkunud ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele võimalust turundada veebisaidil visitnorway.com oma konkreetset turismialast sisu (st teavet sündmuste, hotellide, transpordi jne kohta). IN on sõlminud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega tüüplepingud, mille alusel piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetset turismialast sisu avaldatakse (otse või hüperlinkidena) veebisaidil visitnorway.com aastamaksu eest, mis arvutatakse iga piirkondliku turismiameti ja sihtkoha turismiasutuse aastakäibe põhjal. Piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel on traditsiooniliselt olnud ka omaenda veebisaidid, millel nad annavad üldist teavet oma geograafilise piirkonna kohta ja turundavad kindlaid turismitooteid, st oma huvipoolte ja omanike majanduslikke teenuseid.

(29) 2012. aastal võttis Norra valitsus vastu uue turismistrateegia, mille eesmärk on parandada kogu riigi turismisektori struktuuri (28). Uue strateegia eesmärgid olid tõhustada riigi toetust sektorile, vähendada sektoris tegutsejate arvu ja suurendada nendevahelist koordineeritust. Lisaks on Norra ametiasutused seadnud eesmärgi vältida Norra turismi turundamist paljudel eri veebisaitidel, mis on erineva ülesehituse ja kujundusega, erinevate broneerimissüsteemidega, eri keeltes jne ning mida kõiki rahastavad osaliselt eri valitsusasutused, maakonnad või kohalikud omavalitsused.

(30) Sellest lähtudes kiitis kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeerium 2013. aastal heaks „turismisektori uue struktuuri“, mille eesmärk on teha Norra turismisihtkohaks valimine turistidele lihtsaks (29).

(31) INi 2013. aasta eelarve seletuskirjas (edaspidi „2013. aasta eelarve seletuskiri“) (30) on märgitud, et „Innovasjon Norge peab tagama Norras reisimise kogemuse tõhusa levitamise veebisaidi visitnorway.com kaudu ja aitama muuta turismitööstuses tegutsejaid […]“. Visitnorway.com'i käsitleti seega Norra turismiedendusstrateegia võtmeelemendina (31). INile anti ülesanne veebisaiti laiendada ja turismitööstuse toetamist suurendada. Eesmärk oli pakkuda ametlikul veebisaidil visitnorway.com veebiturundusteenuseid, et jõuda nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste adressaatideni (32).

(32) Seda eesmärki silmas pidades algatas IN projekti nimega „Visitnorway uus struktuur“ (edaspidi „uus struktuur“) (33). Uus struktuur ei pakkunud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele mitte ainult turundus- ja müügiedendusteenuseid (nagu oli tehtud tüüplepingute raames, vt põhjendus 28), vaid ka muid teenuseid.

(33) IN on teinud platvormi visitnorway.com omadustes ja funktsioonides vajalikke muudatusi, et tehnoloogia arenguga kaasas käia ja platvormi pika aja vältel tõhusalt käitada. 2013. aastal hakkas IN pakkuma mõningaid sihtkoha haldamise süsteemi funktsioone (mida määratletakse siin ühiselt kui „veebitaristu ja sellega seotud teenused“) nendele Norra piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes soovisid oma veebisaidi sisu üle viia visitnorway.com'ile. Selline sisu koondamine platvormile visitnorway.com on kooskõlas Norra ametiasutuste uues turismistrateegias seatud eesmärkidega, mille hulgas on Norra turismile pühendatud eri veebisaitide rohkuse vältimine (vt eespool põhjendus 29).

(34) Seetõttu pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele 2014. aastal boonuspartnerluslepinguid koos võimalusega kasutada visitnorway.com'i oma kodulehena, selle asemel et omaenda koduleht luua või seda üleval hoida. visitnorway.com'ile üleminek eeldas nende enda veebisaidi sulgemist. Kõnealuseid teenuseid pakuti ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mitte kogu turul, st mitte kõikidele võimalikele kasutajatele, kelle hulka kuuluvad ka piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste osanikud või nende kolmandatest isikutest kliendid (34).

(35) Pärast üleviimist kaob vajadus osa teenuste järele, mida piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused olid varem ostnud ettevõtjatelt, näiteks kaebuse esitajalt. Eelkõige kaob piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel otsingufunktsiooni vajadus ning litsentsilepingud selliste äriühingutega nagu New Mind | tellUs enamasti lõpetatakse. Muud funktsioonid – nagu suunamisfunktsioon – jäävad siiski endiselt vajalikuks, et luua ja hallata huvipunkte ja teadaandeid, mis visitnorway.com'il avaldatakse.

(36) Ehkki boonuspartnerluslepinguid pakuti kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, ei olnud/ole kõik nendest uutest teenustest huvitatud, sest üleminek visitnorway.com'ile eeldas muu hulgas nõustumist INi kehtestatud toimetamistingimuste ja -piirangutega (35). Seetõttu jääb osa piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi tüüplepingute juurde, mille alusel IN pakub neile müügiedendus- ja turundusteenuseid (vt eespool põhjendus 28).

(37) visitnorway.com'i uue struktuuri projekt (vt eespool põhjendus 32) hõlmas ka kahte katseprojekti – ALFA ja Beta –, mis viidi ellu 2013. aastal, enne eespool põhjenduses 34 kirjeldatud boonuspartnerluslepingute sõlmimist 2014. aastal. Neid kirjeldatakse täpsemalt alljärgnevalt.

Projekt „Pilot ALFA“

(38) 2013. aasta märtsis käivitas IN projekti nimega „Pilot ALFA“ koos kahe katsekliendiga, kelleks olid VisitSørlandet ja VisitTrondheim. „Pilot ALFA“ tähendas Visit Sørlandet ASi (36) (piirkondlik turismiamet) ja Visit Trondheim ASi (37) (sihtkoha turismiasutus) veebisaidi üleviimist platvormile visitnorway.com.

(39) Kõnealused kaks äriühingut valiti katseprojekti osalisteks ja nad kirjutasid INiga alla boonuspartnerluslepingu veebisaidi visitnorway.com kasutamiseks. Lepingust tulenevalt suunasid mõlemad äriühingud oma URLi (38) ümber visitnorway.com'ile ja lõpetasid omaenda kodulehe kasutamise. Nende kodulehtedel avaldatud teave (st üldine turismiinfo ja konkreetne turismialane sisu) viidi üle veebisaidile visitnorway.com.

(40) Sel ajal kui kõnealused kaks äriühingut omaenda kodulehte käigus hoidsid, olid nad kaebuse esitaja kliendid. Nad kasutasid tellUs'i suunamis- ja otsingufunktsiooni ning maksid kaebuse esitajale nende kasutamise eest litsentsitasu. Pärast oma URLi ümbersuunamist visitnorway.com'ile ja omaenda kodulehe sulgemist lõpetasid need äriühingud aga otsingufunktsiooni kasutamise lepingu, sest tehnilistel põhjustel saab visitnorway.com'il kasutada ainult INi otsingufunktsiooni (veebisaidil on ainult INi arendatud ja platvormile installitud otsimootor).

(41) Mõlemad äriühingud vajasid endiselt lepingut kaebuse esitaja või muu sarnase äriühinguga suunamisfunktsiooni kasutamiseks. IN seda teenust ei paku. Kaebuse esitaja oli varem ainus sihtkoha haldamise süsteemi teenuste pakkuja Norra turul. 2012.–2013. aastal sisenes aga turule rahvusvaheline konkurent CityBreak, kes pakkus suunamisfunktsiooni, st võimaldas turismiteenuse osutajatel luua huviväärsuste andmebaasi (39).

(42) Veebisaidile visitnorway.com üle läinud piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused said seega valida mitme suunamisfunktsiooni pakkuva äriühingu vahel (New Mind | tellUs, CityBreak või mis tahes muu turule siseneda võiv ettevõtja), samal ajal kui tellUs'i otsinguteenust kasutavad kliendid said kasutada ainult tellUs'i suunamisfunktsiooni. Sel ajal kui New Mind | tellUs oli ainus veebi- ja taristuteenuste pakkuja, pidid kõik piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused sõlmima New Mind | tellUs'iga lepingu nii otsingu- kui ka suunamisfunktsiooni kasutamiseks.

(43) Eri funktsioonide kasutamine enne ja pärast katseprojekti „Pilot ALFA“ on kujutatud järgmisel joonisel: Tekst pildi Sihtkoha turismiasutuse enda veebisait (enne projekti „Pilot ALFA“) Sihtkoha turismiasutuse sait tellUs’i otsing tellUs’i andmebaas tellUs’i suunamine Sihtkoha asutus Visitnorway.com (pärast projekti „Pilot ALFA“) tellUs’i suunamine CityBreaki suunamine VisitNorway otsing Visitnorway.com Sihtkoha asutus Sihtkoha asutus CityBreaki andmebaas tellUs’i andmebaas INi andmebaas Allikas: järelevalveamet Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal (dokument nr 688213).

(44) Teenuseid, mida IN pakkus piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele enne uue struktuuri projekti (st veebiturundus- ja müügiedendusteenuseid veebisaidil visitnorway.com), pakuti tasu eest, mis arvutati nende aastakäibe põhjal, mitte saadud teenuste turuhinna põhjal (vt eespool põhjendus 28). Sama hinnastamissüsteemi kasutati ka projekti „Pilot ALFA“ raames, ilma et INi pakutud lisateenuste (veebitaristu ja sellega seotud teenuste) eest oleks küsitud täiendavat tasu.

(45) Norra ametiasutuste selgitusel (40) ei küsitud lisateenuste eest täiendavat tasu seetõttu, et uued teenused olid arendusjärgus ning kaks katseprojektis osalevat äriühingut panustasid märkimisväärsel hulgal aega ja tööd, et aidata INil uusi funktsioone välja töötada, tasudes seega INile väärtusliku tagasiside ja sisendi andmisega uute teenuste jaoks.

Projekt „Pilot Beta“

(46) 2013. aasta juulist novembrini viis IN ellu projekti „Pilot Beta“. Selle katseprojekti käigus uuris IN uusi ärimudeleid, kaasa arvatud võimalus pakkuda uusi boonuspartnerluslepinguid kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele.

(47) Alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN boonuspartnerluslepinguid mittevalikuliselt kõikidele huvitatud sihtkohtade turismiasutustele ja piirkondlikele turismiametitele. IN võttis nende teenuste hinnastamiseks kasutusele uue meetodi, mille kohaselt küsitud hind pidi Norra ametiasutuste sõnul vastama INi osutatud teenuste kulule, millele lisandub mõistlik kasum. Uut hinnastamismeetodit rakendati alates 1. jaanuarist 2014 ka kahele katseprojektides osalenule, st äriühingutele VisitSørlandet ja VisitTrondheim.

(48) Nagu on näitlikustatud allpool joonisel 2, pakkus IN piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele seega kahte eri võimalust: (41) i) boonuspartnerluslepingute kohased teenused (42) ja ii) tavalepingute kohane müügiedendus (43). Sõltumatult oma suhetest piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega turundab visitnorway.com Norrat turismisihtkohana, andes riigi kohta üldist teavet (44).

(49) Boonuspartnerluslepingud sõlmiti nende piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutustega, kes tahtsid visitnorway.com'ile üle minna. Nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei soovinud oma veebisaiti visitnorway.com'ile üle viia (tavapartneritele), pakkus IN tüüplepingute alusel samu müügiedendus- ja turundusteenuseid nagu enne. Joonis 2 Veebisaidi visitnorway.com praegune struktuur Allikas: IN.

3. KAEBUS

(50) New Mind | tellUs märgib kaebuses, et INi müügiedendustegevust ja veebisaidiga visitnorway.com kui üleriigilise turismiportaaliga seotud ülesandeid võib EMP riigiabieeskirjade kohaselt pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks.

(51) 2013. aastal aga sisenes IN uuele turule, (45) hakates pakkuma piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele uusi majanduslikke teenuseid, mis võimaldavad neil oma veebisaidi sisu üle viia platvormile visitnorway.com (st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid). New Mind | tellUs leiab, et kõnealused teenused ei ole osa INile pandud ülesannetest ja nende osutamine ei ole kooskõlas Altmarki (46) kohtulahendiga.

(52) Kaebuse esitaja rõhutab, et majanduslikke teenuseid osutades ei tohiks IN riigiabi saada (47).

(53) Täpsemalt osutatakse kaebuses väidetava riigiabi neljale eri vormile: a) ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis; b) INi majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum; c) väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, mida IN andis turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol; d) INi üldine tulumaksuvabastus, mida kohaldatakse ka INi majanduslike tegevuste suhtes.

(54) Viimaks väidab New Mind | tellUs, et IN kutsub oma kliente üles lõpetama varasemaid lepinguid New Mind | tellUs'iga, pakkudes visitnorway.com'ile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust (48).

4. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(55) 16. juulil 2014 otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse.

(56) Järelevalveamet piiras ametliku uurimise ulatuse siiski ainult kolme kaebuse esitaja osutatud meetmega: i) ärilise tegevuse suhtes raamatupidamisarvestuste eristamise mittekasutamine INis ja kulude paigutuse metoodika puudumine; ii) majandusliku tegevuse mittetulundusliku suunitluse tõttu saamata jäänud kasum ja iii) INi väidetav abi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste hinna näol, mis ei ole piisav investeeringult mõistliku tulu saamiseks.

(57) INi üldine tulumaksuvabastus jäeti algatamisotsusest välja (49). Selle suhtes on algatatud olemasoleva abi menetlus.

(58) Algatamisotsusega hõlmatud meetmete suhtes leidis järelevalveamet esialgu, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine on majanduslik tegevus, mis on eraldiseisev lihtsalt Norra turundamisest turismisihtkohana. Kõnealuseid uusi teenuseid hakati pakkuma kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele alles alates 1. jaanuarist 2014. Järelevalveamet järeldas seega, et kui meetmed peaksid osutuma riigiabiks, oleks tegemist uue abiga (50).

(59) Peale selle oli järelevalveamet seisukohal, et kui leiab tõendamist, et IN ei küsi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest konkurentsipõhist turuhinda, siis ei saa välistada, et neile on antud uut riigiabi.

(60) Viimaks kahtles järelevalveamet, kas väidetavaid riigiabimeetmeid saab pidada EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile c kui abi turismi edendamiseks (51).

(61) Neid esialgseid järeldusi arvesse võttes leidis järelevalveamet, et tal ei ole piisavalt teavet, et välistada riigiabi olemasolu või selle kokkusobimatus EMP lepinguga. Seetõttu algatati ametlik uurimismenetlus.

5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

(62) Algatamisotsuse kohta esitas märkusi ainult New Mind | tellUs, kaebuse esitaja.

(63) Lühidalt rõhutab kaebuse esitaja, et IN on sisenenud veebitaristu ja sellega seotud teenuste – mis on majanduslikud teenused – hästi toimivale turule. Kõnealusele turule sisenemine ei tulene riigi korraldusest ja on vastuolus INi peamise ülesandega, mis on eraettevõtluse edendamine.

(64) New Mind | tellUs toetab järelevalveameti esialgseid järeldusi riigi ressursside olemasolu, omistatavuse, valikulisuse ja võimaliku konkurentsimoonutuse kohta.

(65) Eelise olemasolu küsimuses leiab kaebuse esitaja, et IN on ristsubsideerinud oma veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, sest INis puudub nõuetekohane raamatupidamisarvestuste eristamine ja IN ei saa piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kõnealuseid majanduslikke teenuseid osutades kasumit. Kaebuse esitaja rõhutab ka veel kord, et IN pakub tasuta tõlketeenust (vt eespool põhjendus 54).

(66) Piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele antud väidetava abi küsimuses väidab kaebuse esitaja, et Norra ametiasutused ei ole neid algatamisotsusest teavitanud.

(67) Lisaks väidetakse, et katseprojektide käigus ei maksnud väljavalitud katsekliendid saadud teenuste eest. INi hiljem kasutusele võetud hinnastamismeetod ei kata kõiki asjakohaseid kulusid ega taga mõistlikku kasumit. Eelkõige ei hõlma INi arvutused kõiki uue struktuuri jaoks loodud taristu arenduskulusid (18 miljonit Norra krooni) ning IN ei arvuta investeeringutasuvust. See annab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele eelise.

(68) Kokkusobivuse kohta väidab kaebuse esitaja, et asjaomasel turul ei ole turutõrget. Asjaolu, et IN pakub platvormile visitnorway.com üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta või subsideeritud tõlketeenust, kujutab endast lisaks konkurentsieeskirjadega vastuolus olevat sidustingimust, mistõttu väidetavat riigiabi ei saa kokkusobivaks tunnistada.

(69) 13. jaanuaril 2015 saatis kaebuse esitaja järelevalveametile 2015. aasta riigieelarve seletuskirja koopia (52). Kõnealune seletuskiri kinnitab tema hinnangul, et INi tegevus veebitaristu ja sellega seotud teenuste valdkonnas ei kuulu INi ülesannete hulka, mis piirduvad Norra üldise turundamisega turismisihtkohana.

6. NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE JA KOLMANDA ISIKU MÄRKUSTE KOHTA

(70) Norra ametiasutused väitsid vastuses algatamisotsusele, (53) et asjaomased meetmed ei kujuta endast riigiabi ja et kui mõni nendest meetmetest siiski on riigiabi, tuleb seda käsitleda olemasoleva abina, sest Norra turismi edendamine kuulus INi eelkäija ülesannete hulka enne EMP lepingu sõlmimist.

(71) Alternatiivsel juhul, kui tehakse siiski kindlaks uue abi olemasolu, tuleb seda käsitleda EMP lepinguga kokkusobivana kui hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest või kui abi turismisektori edendamiseks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c.

(72) Norra ametiasutused märgivad, et „kui majandustegevust saab eristada avaliku sektori asutuse ülesandest, võib asutust selles rollis ettevõtjaks pidada. Kui aga tegevusi ei ole võimalik üksteisest eristada, tuleb kõiki tegevusi pidada mittemajanduslikeks“ (54). Sellest lähtudes leiavad Norra ametiasutused, et järelevalveamet on asjaoludest valesti aru saanud, sest asjaomaseid teenuseid, st veebitaristut ja sellega seotud teenuseid, ei osutata mitte eraldiseisvana, vaid üksnes lahutamatu osana veebisaidi visitnorway.com kaudu pakutavatest teenustest, mida tuleb tervikuna käsitleda mittemajandusliku tegevusena. Kõnealuste teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on osa INi ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana, mis on osa ettevõtluse edendamisele suunatud riiklikust turismistrateegiast. Seega ei saa veebitaristut ja sellega seotud teenuseid hinnata eraldi, vaid üksnes osana INi edendustegevusest.

(73) Igal juhul kasutab IN tasuliste teenuste osutamise lepinguid sõlmides soetusmaksumusmeetodit, et võtta arvesse kõik INi asjakohased teenustega seotud kulud. Kõnealune metoodika on sätestatud INi 2011. aasta eelarve seletuskirjas sisalduvates „Suunistes kasutajatasude kohta“ (55) ning IN on rakendanud seda alates 2011. aastast. Seda kulude paigutuse metoodikat on IN kasutanud ka boonuslepingutes ning see võimaldab INil katta kõik boonuslepingutega seotud kulud. Samuti on IN lisanud oma eelarvesse ja hindadele eeldatava kasumi suurusega [… % kuni … %]. Norra ametiasutused selgitasid ka, et turismisektor ja eriti veebitaristu teenuste turg on väga kiiresti arenev majandusharu. Seetõttu peavad IN ja visitnorway.com kohandama pakutavaid teenuseid tehnoloogia ja turu muutumisega.

(74) Kokkusobivuse küsimuses väidavad Norra ametiasutused, et kohaldada tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse eeskirju. Norra ametiasutused märgivad, et kui käesolevas juhtumis hinnatavaid teenuseid peaks käsitletama majandustegevusena ja kui peaks leitama, et tegu on abiga, siis tuleks asjaomast abi hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse kokkusobivuse eeskirjade kohaselt (56). Norra ametiasutused on seisukohal, et kõnealuste teenuste osutamine vastab komisjoni otsuse 2012/21/EL (57) mõttele.

(75) Norra ametiasutused väidavad ka, et kõnealused meetmed tuleks tunnistada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c kui riigiabi turismisektori edendamiseks.

(76) Norra ametiasutused rõhutavad, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele platvormile juurdepääsu andmine on suurendanud konkurentsi järgneval suunamisteenuste turul. Seda tuleb arvesse võtta vastukaaluna väidetava abi võimalikule kahjulikule mõjule. Norra ametiasutused selgitavad, et kuna visitnorway.com koondab turismitoodetealast teavet kõikidelt võimalikelt konkurentidelt, st New Mind | tellUs'ilt, CityBreakilt või mis tahes muult turule siseneda võivalt äriühingult, on konkurents asjaomasel turul suurenenud. Varem oli New Mind | tellUs sellel turul ainuke teenuseosutaja. Lisaks pakub IN platvormi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei konkureeri ettevõtjatega väljaspool Norrat.

(77) Norra ametiasutused vaidlustavad väite, et IN pakub boonuslepingu sõlminud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele tasuta tõlketeenust, ning selgitavad, kuidas IN eri olukordades tõlkekulud katab. Üldiselt katab IN osa piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste üldhuvitava teabega seotud tõlkekuludest osana oma ülesandest turundada Norrat turismisihtkohana. Küll aga kannab ta ainult 50 % piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste konkreetsete huviväärsustega seotud tõlkekuludest (58). See on üldine põhimõte, mida järgitakse kõikide piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste suhtes. Visitnorway.com'ile üle läinud piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste (st boonuspartnerite) puhul seevastu ei kata IN mingeid tõlkekulusid. Teiste sõnadega: boonuspartnerid kaotavad tõlkevõimaluse. Erinevalt kaebuse esitaja väidetust ei ole seega stiimulit sõlmida boonuspartnerlusleping selleks, et saada hüvitist tõlkekulude eest.

(78) Kaebuse esitaja märkustele vastates rõhutavad Norra ametiasutused, et IN ei ole New Mind | tellUs'i konkurent. See, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele on antud juurdepääs visitnorway.com'ile, on küll muutnud osa varasemaid väliste IT-ettevõtjate pakutud teenuseid tarbetuks, kuid IN ei konkureeri otse kaebuse esitajaga. Teiste sõnadega: IN ei asenda New Mind | tellUs'i IT-teenuste osutajana, kuid osa funktsioone (nagu TellUs'i otsingufunktsioon) ei ole enam vajalikud või tehniliselt teostatavad.

(79) Norra ametiasutused esitasid järelevalveametile tõendeid ka selle kohta, et IN on teavitanud piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi algatamisotsusest. IN saatis e-kirjad kõikidele boonuspartneritele (väidetavatele riigiabi saajatele) ning algatamisotsusele osutati ka INi veebisaidil (59).

(80) Viimaks märkisid Norra ametiasutused vastuses kaebuse esitaja viimasele e-kirjale (60) (millele on osutatud eespool põhjenduses 69), et New Mind | tellUs'i tõstatatud küsimusele on juba ammendavalt vastatud, mistõttu edasised selgitused ei ole vajalikud (61).

II. HINDAMINE

1. RIIGIABI OLEMASOLU

(81) EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.“

(82) Meede on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt riigiabi, kui see vastab neljale tingimusele. Esiteks, meede peab olema rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ja olema omistatav riigile. Teiseks, meede peab andma eelise. Kolmandaks, meede peab soodustama valitud ettevõtjaid või majandustegevusi. Neljandaks, meede võib mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi EMPs.

(83) Riigiabi on olemas, kui täidetud on kõik artikli 61 lõike 1 kumulatiivsed tingimused (62).

1.1. KÄESOLEVA OTSUSE ULATUS

(84) Algatamisotsuses osutatakse väidetavale riigiabi andmisele nii INile kui ka piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele. Pärast kaebuse esitajalt ja Norra ametiasutustelt teabe saamist keskendusid järelevalveameti kahtlused veebitaristule ja sellega seotud teenustele, mida IN osutab piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel.

(85) Ametliku uurimismenetluse käigus jõudis järelevalveamet aga järeldusele, et selleks, et hinnata INi tegevust veebitaristu ja sellega seotud teenuste turul, tuleb hinnata ka INi muid äriteenuseid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, st konkreetse sisu müügiedenduse ja turundamise teenuseid. Põhjus on selles, et INi uue struktuuri äriplaan hõlmab mõlemat liiki teenuseid.

(86) Seega hoolimata sellest, et konkreetse sisu müügiedendus- ja turundusteenused ei olnud hõlmatud algatamisotsusega ega ole hõlmatud käesoleva otsusega, osutab järelevalveamet neile niivõrd, kuivõrd on vaja otsuse langetamiseks väidetavate riigiabimeetmete suhtes veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol.

1.2. VÕIMALIKUD INILE ANTUD RIIGIABI MEETMED

1.2.1. Kas INi saab käsitleda ettevõtjana?

(87) EMP lepingu artikli 61 lõikest 1 tuleneb, et selleks, et meede oleks riigiabi, peab see soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on kohaldatav üksnes juhul, kui abi saaja on ettevõtja. Seega tuleb uurida, kas IN on ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

(88) Ettevõtjad on majandustegevusega tegelevad üksused, olenemata sellest, milline on nende õiguslik seisund ja mil viisil neid rahastatakse (63). Majandustegevus seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (64). Kõiki riigist õiguslikult eraldiseisvaid ja majandustegevusega tegelevaid üksusi käsitletakse ettevõtjatena. EMP lepingu artikli 61 lõige 1 hõlmab kõiki era- ja avalik-õiguslikke äriühinguid (65).

(89) Kui üksus tegeleb majandustegevusega, tuleb teda käsitleda ettevõtjana ainult selle tegevuse ulatuses, sõltumatult tema muude tegevuste liigist (66).

(90) Norra ametiasutused väitsid, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumist ei saa käsitleda majandustegevusena. Nad leiavad, et kõnealuseid teenuseid ei saa eristada nendest teenustest, mida pakutakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele Norra turundamiseks turismisihtkohana veebisaidi visitnorway.com kaudu. Kuna kõnealuse platvormi arendamine ja haldamine vastab eesmärgile turundada Norrat turismisihtkohana ning kuna seda üldist ülesannet ei saa käsitleda majandustegevusena, ei saa sellena käsitleda ka käesolevas juhtumis uurimise all olevaid IT-teenuseid.

(91) Järelevalveamet jääb vastupidise järelduse juurde ja kinnitab esialgset seisukohta, mida ta väljendas algatamisotsuses.

(92) Järelevalveamet märgib esiteks, et 2013. aasta eelarve seletuskiri (67) võimaldab INil tegeleda nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, kuna seal tehakse vahet nende tegevuste rahastamisel: majandustegevusega tuleb tegeleda turutingimustel ning seega peavad seda rahastama kliendid. Järelikult on INil õiguslikult võimalik osutada samaaegselt majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid.

(93) Teiseks märgib järelevalveamet, et asjaolu, et IN toimib teatavatel juhtudel riigi abivahendina Norra üldiseks turundamiseks ega paku seda tehes turul teenuseid ega kaupu, ei anna piisavalt alust järeldada, et IN ei paku turismisektoris muid majanduslikke teenuseid.

(94) Kolmandaks nõustub järelevalveamet, et Norra turundamine turismisihtkohana ei ole majandustegevus. Küll aga pakub IN platvormil eri liiki teenuseid. IN turundab ja reklaamib üldist sisu Norra kohta, st üldist teavet valgete ööde, ilma, maa geograafia jne kohta, aga ka konkreetset turismialast sisu, st turundab hotelle, restorane ja muid ettevõtteid. Üldise Norrat käsitleva teabe turundamine ei ole majandustegevus, küll aga on seda kindlate turismiettevõtjate reklaamimine.

(95) Järelevalveamet ei saa nõustuda väitega, et veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei ole majandustegevus seetõttu, et lõppeesmärk on mittemajanduslik tegevus, st Norra üldine turundamine turismisihtkohana. Järelevalveamet on seisukohal, et Norra ametiasutuste eesmärk ei ole asjakohane selle kindlakstegemisel, kas IN tegeleb majandustegevusega. Järelevalveamet leiab, et eraõiguslike turismiettevõtjate turundamine hõlmab majandustegevust.

(96) Kohtupraktikas on teatavatel juhtudel mööndud, et „ostmistegevuse laadi hindamisel ei tule eraldada kauba ostmistegevust selle kauba hilisemast kasutamisest, nagu antud juhul tehti, ja et ostetud kauba hilisema kasutamise majanduslik või mittemajanduslik laad määrab tingimata ka ostmistegevuse laadi“ (68). Järelevalveamet meenutab aga, et ka INi IT-teenuste saajad, piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused, kasutavad neid teenuseid nii majanduslikuks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks. Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused turundavad üldiselt turismi oma piirkonnas, aga ka oma osanike ja klientide kindlaid turismitegevusi. Järelevalveamet järeldab seega, et IN pakub majanduslikke teenuseid.

(97) Neljandaks leiab järelevalveamet vastupidiselt Norra ametiasutuste väitele (vt eespool põhjendus 90), et Norra turundamiseks turismisihtkohana ei ole vajalik osutada ühtlasi ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. 2013. aastani edendas IN edukalt Norras turismi, hoolimata sellest, et ta pakub boonuspartnerluslepingute alusel asjaomaseid veebiteenuseid alles alates nimetatud aastast. Järelevalveamet rõhutab, et Norra ametiasutused ei ole esitanud tõendeid, mille alusel saaks järeldada, et kui visitnorway.com'i kaudu ei pakutaks kõnealuseid veebiteenuseid, oleksid INi pingutused riigis turismi edendamiseks tulemusetud. Seetõttu ei ole järelevalveamet nõus, et Norra turundamiseks turismisihtkohana on vajalik pakkuda ka veebitaristut ja sellega seotud teenuseid. Järelevalveamet ei leia seega, et need teenused oleksid teineteisest lahutamatud.

(98) Viiendaks tuletab järelevalveamet meelde, et teenuse määratlemisel majanduslikuna on oluline tegur konkurentsi olemasolu asjaomasel turul, st kas seal on muid osalisi, kes pakuvad samu või samaväärseid kaupu ja teenuseid (69). Veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakuvad ka eraettevõtjad, näiteks kaebuse esitaja, mistõttu järelevalveamet järeldab, et see tingimus on praegusel juhul täidetud.

(99) Euroopa Liidu Kohus on oma kohtupraktikas rõhutanud, et majandustegevusega tegeletakse tavaliselt tasu eest (70). Nii kaebuse esitaja kui ka IN pakuvad veebitaristut ja sellega seotud teenuseid tasu eest, mistõttu järelevalveamet käsitleb seda veel ühe põhjusena määratleda kõnealuseid teenuseid majanduslikena.

(100) Järelevalveamet on seisukohal, et see järeldus kehtib isegi juhul, kui IN ei paku veebitaristut ja sellega seotud teenuseid eraldiseisva teenusena; kui piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste veebisaidid liidetakse visitnorway.com'iga, saavad piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused platvormi kaudu teenuseid, mida nad varem ostsid tasu eest eraettevõtjatelt. Seega ei ole oluline, kas kõnealuseid teenuseid pakutakse ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele või ka muudele sihtkoha haldamisega tegelevatele ettevõtjatele.

(101) Järelevalveamet järeldab seega, et IN on veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

1.2.2. Majanduslik eelis

(102) Nagu juba märgitud, väitsid Norra ametiasutused, et veebitaristut ja sellega seotud teenuste pakkumist tuleb käsitleda INi turismiedendustegevuse kontekstis osana Norra eesmärgist vähendada piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste arvu ning tõhustada turismitööstust. Järelevalveamet tuletab meelde, et EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei eristata riigi sekkumise viise nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid neid määratletakse toime põhjal (71). Euroopa Liidu Kohus on märkinud, et „riigiabi mõiste on seega objektiivne; selle näitaja on, kas riigi meede annab eelise ühele või mitmele kindlale ettevõtjale“ (72). Norra turismisektori uue struktuuri eesmärgid ei ole seega asjakohased selle kindlakstegemisel, kas väidetavad meetmed toovad kaasa eelise ja riigiabi.

(103) Käesoleval juhul sõltub eelise olemasolu sellest, i) kas IN on ristsubsideerinud oma majandustegevust mittemajandusliku tegevuse hüvitusena saadud avaliku sektori vahenditest ja ii) kas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslikud teenused on taganud INile piisava kapitalitasuvuse (mõistliku kasumi).

(104) Neid kahte küsimust hinnatakse järgnevas kahes alajaotuses. Nende hindamiseks teeb järelevalveamet kindlaks, kas piirkondlikelt turismiametitelt ja sihtkohtade turismiasutustelt küsiti INilt ostetud teenuste eest madalamat hinda, kui oleks tavaline konkurentsipõhises turukontekstis (st turuvõimu puudumisel). Järelevalveamet käsitleb sellise konkurentsipõhise taseme mõistliku lähendina hinda, mis kataks piirkulu, st otse teenusele omistatavad muutuvkulud ja piisava osa üldkuludest (püsikuludest), pluss piisav kapitalitasuvus (73).

1.2.2.1. Veebitaristu ja sellega seotud teenuste ristsubsideerimine

(105) Kui üksus tegeleb nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, peab olema kasutusel kuluarvestussüsteem tagamaks, et majandustegevust ei subsideerita selle üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest (74).

(106) Kasutusel peaksid olema objektiivsed ja läbipaistvad kulude paigutuse meetodid tagamaks, et üksuse mittemajanduslikuks tegevuseks eraldatud riigi ressurssidest ei kaetaks majandustegevusega seotud piirkulusid. Kui selliseid meetodeid ei kasutata, võib majandustegevus saada eelise mittemajanduslikuks tegevuseks antud avaliku sektori vahendite arvelt. Samuti peab sisemine raamatupidamisarvestus võimaldama kindlaks määrata eri teenustele vastavad kulud ja tulud (75).

(107) Järelevalveamet kontrollib seega, kas IN on kasutanud oma majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse kulusid ja tulusid eristada võimaldavat metoodikat, et välistada eri tegevuste vahelise ristsubsideerimise ohtu. Järelevalveamet hindab ka INi raamatupidamisarvestust piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud majanduslike teenuste kohta.

Kulude paigutuse metoodika

(108) Nagu on juba märgitud, peab nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega tegelev avalik-õiguslik äriühing kasutama arvestussüsteeme ja -toiminguid, mis võimaldavad tal paigutada kõik majandusliku teenuse osutamise piirkulud majandustegevuse kontodele (76).

(109) INi antud teabe põhjal järeldas järelevalveamet, et üldkulud on järgmised: i) uue struktuuri projekti arenduskulud; ii) üldised tegevuskulud, st järelteenused ja haldus, veebmeistri tugi jne; ning iii) platvormi tehnilise käitamise kulud, st IT-nõustajad, tarkvara iga-aastased litsentsitasud, riistvara ja tarkvara hooldus jne (77).

(110) Norra ametiasutused selgitasid, et arenduskulud hõlmavad kulusid seoses projekti juhtimisega, kontseptsiooni väljatöötamisega, tehnilise arendamise ja täiustamisega, katsetamisega ja nõustajate tööga visitnorway.com'i ettevalmistamiseks uue struktuuri projekti jaoks. Arenduskulud olid 2013. aastal ligikaudu 18 miljonit Norra krooni (78).

(111) Norra ametiasutuste vastuses algatamisotsusele (79) on märgitud, et platvormi kaudu osutatud majanduslikele teenustele omistati 4 miljonit Norra krooni. Esitatud teabe kohaselt on uue struktuuri käitamis- ja tehnilised kulud valdavalt (ligikaudu 89 % ulatuses) seotud Norra üldise turundamisega (mittemajanduslik tegevus), kui lähtuda kulude jagamisest täieliku läbipaistvuse põhjal üldise turunduse ja konkreetse sisu turunduse vahel (80). Seetõttu sisaldas INi ärimudel 4 miljonit Norra krooni arenduskuludest investeeringukuluna. Norra ametiasutused esitasid teavet, mis kinnitab, et see on mõistlik arenduskulude paigutus. Täpsemalt teatas IN järelevalveametile, et 15 766 toimetatud lehekülje ja 19 000 ärikuulutuse sõeluuringu põhjal on välja arvutatud, et 84,3 % kõikidest ajavahemikus 23. märtsist 2014 kuni 23. märtsini 2015 vaadatud lehekülgedest on määratletud kui üldine turundus ja 15,7 % on ärikuulutused (81). Seetõttu tuleb suurem osa arenduskulust omistada platvormi mittemajanduslikele teenustele.

(112) Järelevalveamet märgib eespool esitatud ja osutatud teabe põhjal, et INi majanduslikele teenustele omistatud arenduskulu osakaal on enam kui 20 %, mis on suurem kui konkreetse sisu turundamisega seotud kulu tegelik osakaal, nagu on eespool osutatud. Järelevalveamet järeldab seetõttu, et 4 miljoni Norra krooni omistamine sooduspartnerluslepingute ärimudelile on mõistlik ja põhjendatud.

(113) Kaebuse esitaja väidab, et arenduskulud peaksid hõlmama ka osa kuludest, mis on seotud platvormi enda loomisega 2007. aastal.

(114) IN kinnitab, et neid kulusid ei ole kulude arvutamisel arvesse võetud. IN väidab, et platvorm oli enne boonuslepingute sõlmimist juba olemas ning piirkondlikel turismiametitel ja sihtkohtade turismiasutustel olid juba koostöölepingud ja nad maksid iga-aastast partnerlustasu, mis aitas kaasa platvormi loomisele (82). Algseid kulusid ei võetud arvesse ka seetõttu, et neid ei kapitaliseeritud, (83) mis on lubatud Norra raamatupidamisstandardite kohaselt (NRS 19) (84). NRS 19 käsitleb asjakohast otsekulu ja kulude kapitaliseerimist. Kõnealuse standardi kohaselt ei tule kapitaliseerida immateriaalset vara, st mitteainelist ja mitterahalist vara, mida äriühing kasutab kaupade ja teenuste valmistamiseks ja müügiks. Nende eeskirjade kohaselt ei ole seetõttu ühtegi osa visitnorway.com'i arenduskuludest kapitaliseeritud.

(115) Lisaks selgitavad Norra ametiasutused, et 2015. aastal võetakse visitnorway.com'i jaoks kasutusele uus pilvepõhine sihtkoha haldamise süsteemi platvorm. Praegune platvorm koos kogu sisu, rutiinide, tarkvaralitsentside ja muuga jääb kasutusse 2015. aasta lõpuni, misjärel see suletakse. Uuele platvormile viiakse üle ainult tekst ja fotod ning vanale tehnilisele platvormile ei jää turul toimunud tehnilise arengu tõttu mingit väärtust. Seetõttu ei ole INi sõnul mingit majanduslikku põhjust visitnorway.com'i suguste IT-projektide kapitaliseerimiseks.

(116) Järelevalveamet nõustub selle põhjendusega, kuivõrd Norra raamatupidamisstandardite kohaselt ei pea selliseid kulusid kapitaliseerima. Järelevalveamet leiab, et kuigi seda asjaolu võib pidada eeliseks, ei ole see valikuline, kuna kõik Norra äriühingud võivad sellised kulud kapitaliseerimata jätta. Meede (võimalus kulu mitte kapitaliseerida) on avatud kõikidele majandusharudele, igat liiki äriühingutele ja igasugusele toodangule. Seega ei ole kõnealune meede eeskirjaga NRS 19 hõlmatud kulutuste puhul ei valikuline eelis ega riigiabi (85).

(117) Üldiste tegevuskulude puhul kasutab IN perioodil 2013–2018 eri kulude paigutamiseks tunnipõhist täiskuluarvestust (86). See metoodika põhineb eespool põhjenduses 73 viidatud suunistel, mis võeti vastu 2011. aastal ning mida on sealtpeale rakendatud. Selle metoodika kohaselt põhineb teenuse hind töötajate poolt teenuse osutamisele kulutatud tundide arvul (87). INi tunnikulu hõlmab töö tegija otseseid personalikulusid ja üldkulusid, mis on vajalikud selleks, et ta saaks oma tööd teha (88). Üldkulud hõlmavad renti, bürood, telefoni, juhtimist ja ühiseid teenuseid, nagu finants-, IT-, personali- jms teenused. Alates 2014. aastast suurendab IN tunnikulu igal aastal 3 % tagamaks, et kõik kulud oleksid jätkuvalt kaetud (89).

(118) Selle metoodika kasutamisega tagab IN, et eri projekte rahastatakse üksikute klientide makstud tasudest, millest kaetakse INi poolt neile teenuse osutamiseks kantud kulud.

(119) Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et vähemalt käesoleval juhul on see piisav metoodika üldkulude paigutamiseks.

(120) Järelevalveamet märgib, et katseuuringu ajal (2012–2013) oli kahele katseuuringule omistatud tunnikulu madalam kui INi kehtestatud standardne täiskulu tunnimäär (90). Vähendatud tunnimäär tasaarvestati aga selle aja arvessevõtmise kaudu, mille piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused kulutasid sisu, tagasiside ja abi panustamiseks uue struktuuri arendamisse (91).

(121) Tehniliste kulude paigutamiseks kasutab IN metoodikat, mis põhineb vaatamise hinnal (92). Selle metoodika kohaselt arvutab IN lehekülje vaatamise hinna platvormil ning seejärel selle osa tehnilistest kuludest, mille peavad maksma piirkondlikud turismiametid / sihtkohtade turismiasutused vastavalt oma tegelikule osakaalule vaatamistest. Järelevalveamet on seisukohal, et see metoodika võimaldab INil omistada kulusid asjakohaselt üldisele turundusele ja äriteenustele. INi äriplaani kohaselt küsitakse piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest selle metoodika järgi tasu 2018. aastani.

(122) Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et kasutusel on objektiivne ja läbipaistev kulude paigutuse metoodika, mis võimaldab INil kindlustada, et majandustegevusega seotud kulude (mis hõlmavad piirkulu ja asjakohast osa üldkuludest) katmiseks kasutatakse ainult nendest tegevustest saadavat tulu.

Raamatupidamisarvestuste eristamine

(123) Ametliku uurimismenetluse käigus andsid Norra ametiasutused järelevalveametile lisateavet INi sisemise arvestussüsteemi kohta.

(124) INi raamatupidamise aastaaruanne hõlmab äriühingu konsolideeritud aastaaruannet, sh kasum ja kahjum, bilanss ja märkused vastavalt Norra raamatupidamisseadusele. Kõnealust aruannet auditeerib välisaudiitor, selle kiidab heaks INi üldkoosolek ning see kantakse Norra riiklikku äriregistrisse. Konsolideeritud aastaaruanne jaguneb kaheksaks eri allkontoks, üks iga INi tegevuse/programmi kohta (laenud, rahalised vahendid, projektid jne). Allkontodel on oma kasumi-, kahjumi- ja bilansikonto.

(125) Visitnorway.com kajastub projektide kontol. IN selgitas, et igal projektil – nagu visitnorway.com – on eraldi allkonto. Täpsemalt on projektidel eraldi projektinumbrid välise äritegevuse jaoks (93). Sel viisil tagatakse kõikide INi tegevuste tulude ja kulude nõuetekohane liigitamine ja paigutus.

(126) visitnorway.com'il on neli projektikontot, mille vahel IN jaotab kõik platvormi käitamisega seotud kulud ja tulud (94). Need neli projektiallkontot on järgmised: i) toimetamisteenuste välisnõustajad; ii) täiustamis- ja hooldusteenuste välisnõustajad; iii) tehnilise käitamise välisteenused ja iv) uue struktuuri välisteenused (95). Boonuslepingute kulud ja tulud kajastuvad uue struktuuri välisteenuste projektikontol (96).

(127) Kõnealused neli projektiallkontot hõlmavad platvormi visitnorway.com kulusid ja tulusid tervikuna. Majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud on selgelt kindlaks määratud, kuid kajastatud koos. Järelevalveamet ei ole leidnud mingit märki sellest, et kulusid ja tulusid ei oleks selgelt määratletud kas majanduslike või mittemajanduslikena. Seega võib järeldada, et vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine puudub, kuid eri liiki teenuste kulud ja tulud on siiski võimalik üheselt kindlaks teha.

(128) Ametliku uurimismenetluse käigus (97) võttis IN kohustuse muuta oma turismisektoriga seotud majandustegevuse arvestussüsteem läbipaistvamaks ja pidada alates 1. jaanuarist 2014 üksikasjalikumat arvestust.

(129) Praeguse arvestussüsteemi läbipaistvamaks muutmiseks vaatab IN läbi visitnorway.com'i projektikonto olemasolevad neli allkontot. Iga allkonto kulud ja tulud jagatakse täiendavalt majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse vahel. Vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine võetakse seega kasutusele alates 2014. aasta jaanuarist.

(130) Järelevalveamet leiab, et täpne ja vormiline raamatupidamisarvestuste eristamine alates 1. jaanuarist 2014 on piisav, et hoida ära boonuspartnerluslepingute alusel osutatavate majanduslike teenuste ristsubsideerimine. Järelevalveamet märgib, et enne 2014. aastat osutas IN majanduslikke teenuseid ainult katseprojektide klientidele ning alates 1. jaanuarist 2014 pakkus IN katseprojektide klientidele samu hindu, nagu kasutatakse ülejäänud boonuslepingute puhul.

(131) Järelevalveamet rõhutab, et kaheksa konto loomise võimalikkus näitab, et praegune arvestus on juba piisavalt läbipaistev. Järelevalveamet leiab seega, et INi senine arvestussüsteem võimaldab eristada piisavalt täpselt majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulusid, kuigi majanduslike ja mittemajanduslike teenuste raamatupidamisarvestuse vormiline eristus puudub.

(132) Kokkuvõttes võtab järelevalveamet arvesse Norra ametiasutuste ettepaneku ja järeldab, et praegune arvestussüsteem võimaldab juba kindlaks teha visitnorway.com'i kaudu osutatavate majanduslike ja mittemajanduslike teenuste kulud ja tulud ning et puuduvad tõendid majanduslike teenuste ristsubsideerimisest mittemajanduslike teenuste arvelt.

1.2.2.2. Väidetav saamata jäänud kasum

(133) Avaliku sektori äriühingud peavad käituma turul tavaliste ettevõtjatena (98). Riik ei anna eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui erainvestor käituks eeldatavalt samal viisil, st kui avaliku sektori äriühing tegutseb kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (99).

(134) Iga ettevõtteomanik või investor peab tavaliselt äriühingusse investeerimiseks oma investeeringult tulu saama (100). Selline kasumiootus tähendab äriühingu jaoks tavalist ja ootuspärast ärikulu. Seega ei ole saadud riigi ressurssidest rahastatud eelist, kui avaliku sektori äriühing katab oma kulud (muutuvkulud ja asjakohase osa üldkuludest) ning sellele lisandub piisav investeeritud kapitali tasuvus (101).

(135) Järelevalveamet on juba märkinud oma tootmissektori suunistes, et „[k]ui avaliku sektori ettevõtte tasuvusmäär on ebapiisav, võib EFTA järelevalveamet leida, et selline olukord hõlmab abi elemente, mida tuleb analüüsida artikli 61 alusel. Sellises olukorras saab avaliku sektori ettevõte faktiliselt oma kapitali turutasemest odavamalt, st samaväärselt subsiidiumiga“ (102).

(136) Järelevalveamet meenutab aga ka, et nendesamade suuniste kohaselt on investoril lai otsustusruum ja „selle laia otsustusruumi piirides ei saa investori otsustusi käsitleda riigiabi hõlmavana“. Sellest tuleneb, et „[a]inult juhul, kui ei ole objektiivset alust mõistlikult eeldada, et investeering on piisava tasuvusega, mis rahuldaks erainvestorit tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsevas võrreldavas eraettevõttes, on tegemist riigiabiga, isegi kui seda rahastatakse täielikult või osaliselt avaliku sektori rahalistest vahenditest“ (103).

(137) Seega hindas järelevalveamet INi hinnakujunduspõhimõtteid seoses katseprojektide raames ja boonuspartnerluslepingute alusel platvormi visitnorway.com kaudu osutatavate majanduslike teenustega. Eesmärk on hinnata, kas INi ärimudel visitnorway.com'i uue struktuuri (st boonuspartnerluslepingute) raames osutatavate IT-teenuste jaoks sisaldas mõistlikku kasumiootust.

(138) Norra ametiasutuste selgitusel (104) tagavad INi hinnakujunduspõhimõtted, et majandustegevuse tulu katab kõik asjakohased kulud ja annab mõistliku kasumi (105). Kuigi nad leiavad, et INi tegevus asjaomases sektoris ei ole majandusliku iseloomuga, on ärilepingud koostatud nii, et need kataksid kõik kulud ja tooksid INile kasumit.

(139) Eespool põhjendustes 108–122 kirjeldatud kulude paigutuse metoodikale tuginedes selgitasid Norra ametiasutused katseprojektide ja boonuspartnerluslepingute raames kasutatud hinnastamismudelit näitamaks, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise hinnad on piisavad, et tagada mõistlik tasuvus.

(140) Kõnealust kasumlikkust ei hinnata platvormi visitnorway.com põhjal tervikuna, (106) vaid üksnes majandustegevuse (majanduslike teenuste osutamine piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonus- ja tüüplepingute alusel) kasumlikkuse põhjal. INi algne äriplaan uue struktuuri jaoks nägi ette piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele osutatud teenuste eest tulu saamist kahte liiki lepingute alusel: i) boonuslepingud ja ii) tüüplepingud.

(141) Esitatud teabe üksikasjaliku hindamise tulemusena ei ilmnenud tõendeid, et IN ei püüa ärilepingute, kaasa arvatud boonuslepingute pealt mõistlikku kasumit teenida. Vastupidi, on tõendeid, et tegelikult lootis IN selle majandustegevusega ajavahemikus 2013–2018 kasumit teenida. IN esitas järelevalveametile ärilepingute hinnangulistel kuludel ja tuludel põhineva majandusliku põhjenduse, mis näitab positiivset nüüdispuhasväärtust, (107) kui diskontomäär on 7 %. Täpsemalt prognoositi INi ärimudelis netokasumit vahemikus [… % kuni … %] (108).

(142) Ametliku uurimise ajal selgitas IN samuti, (109) et ta on üle minemas uuele pilvepõhisele sihtkoha haldamise süsteemile, kus tal on […].

(143) Järelevalveamet märgib, et avaliku sektori ja erasektori ettevõtja käitumist tuleb võrrelda sellest seisukohast, milline on eraettevõtja suhtumine investeeringu tegemise või äriplaani koostamise ajal, „võttes arvesse olemasolevat teavet ja ettenähtavaid muutusi ajas“ (110). Visitnorway.com'i muutused, mis tehti pärast uue struktuuri ärimudeli koostamist, ei ole seetõttu riigiabi hindamise seisukohast asjakohased. Asjakohane küsimus on see, kas algse ärimudeli eesmärk oli saada piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuste osutamiselt kasumit.

(144) Kahe katseprojekti analüüsis – projekti „Pilot ALFA“ etapis – rõhutavad Norra ametiasutused, et VisitSørlandet ja VisitTrondheim aitasid aktiivselt kaasa mudeli arendamisele ja panustasid projektidesse märkimisväärselt aega. INi algatamisotsusele antud vastuse 6. lisas (111) esitati konkreetne nimekiri selle kohta, mis laadi lisatöid katseprojektide raames 2013. aastal visitnorway.com'i uue struktuuri kavandamise ajal tehti. Katseklientide tehtud lisatööde hulgas nimetab IN i) selle hindamist, missugune sisu peaks platvormile edasi jääma; ii) olemasolevatest lahendustest linkide üleviimise kavandamist, et säilitada olemasoleva sisu koht otsimootorites; iii) põhistruktuuri, esilehe, alamlehtede ja kaustastruktuuri loomist/hindamist sisu jaoks, mis ei ole nende enda veebileht, jne.

(145) Seetõttu ei saa katseprojektide kasumlikkust hinnata eraldivõetuna, vaid üksnes osana pikaajalisest projektist. Küsimus ei ole selles, kas IN saab lühikeses perspektiivis katseprojektidelt kasumit, vaid selles, kas uus struktuur ja boonuspartnerluslepingud tagavad pikaajalise kasumlikkuse (112). Avaliku või erasektori ettevõtjad ei korraldagi katseprojekte juba nende olemuse poolest mitte kohese kasumi ootuses, vaid selleks, et hinnata majanduslikku ja ärilist põhjendatust (113). Kohtupraktika kohaselt ei pruugi iga kord olla automaatselt tegu riigiabiga, kui riik tulust loobub. Euroopa Liidu Kohtu (114) ja komisjoni (115) praktikast lähtudes leiab järelevalveamet, et vähendatud hinnad ei tähenda riigiabi, kui neil on objektiivne majanduslik põhjendus.

(146) Lisaks märgib järelevalveamet, et alates 2014. aastast on kahele katseprojekti kliendile pakutud boonuspartnerluslepingut sama hinnamudeliga nagu ülejäänud piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele (116). See seletab kaebuse esitaja osutust „hinnatõusule“ üleminekul vanadelt boonuslepingutelt uutele. Alates 2014. aastast sõlmitud partnerluslepingutega on tõepoolest ette nähtud kõrgem tasu kui see, mida küsiti katsejärkudes (vt eespool põhjendus 44) (117).

(147) Järelevalveametile saadetud andmed (118) tõestavad, et algselt kavandatud keskmine kasum boonuspartnerluslepingutelt perioodil 2013–2018 (vahemikus [… % kuni … %]) on kooskõlas kasumimääraga, mida teenisid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvad eraettevõtjad (119).

(148) IN selgitas oma vastuses algatamisotsusele, (120) et kuigi ta ei tea, millised on tema konkurentide hinnakujundusmudelid, on ta kogunud andmeid piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele teenuseid osutavate peamiste veebiarendusettevõtjate avalikult kättesaadavatest raamatupidamise aastaaruannetest. INi teatel on piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid osutavate eraettevõtjate keskmine kasuminorm […] (121). Seetõttu väidab IN, et tema hinnanguline kasuminorm vahemikus [… % kuni … %] on kooskõlas turul saadava kasumiga (122).

(149) Järelevalveamet meenutab, et kohtupraktika kohaselt võib sektori keskmist tasuvust kasutada abi puudumise näitajana (123). Seetõttu leiab järelevalveamet, et kuna veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumise kasuminorm […] % oleks turumajandusliku investori jaoks vastuvõetav, oli INi ärimudel turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas.

(150) Viimaks esitas IN teavet (124) seoses kaebuse esitaja väitega, et visitnorway.com'il on kaubamärgi ja domeeni tõttu (kuivõrd see on üks Norra külastatumaid turismiplatvorme) omaette väärtus, mida ei ole arvesse võetud. Järelevalveamet mõistab kaebuse esitaja väidet nii, et kuna visitnorway.com'i kaubamärgil on majanduslik väärtus, peaksid piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused maksma ka kõnealuse kaubamärgi kasutamise kaudse kasumi eest.

(151) IN leiab, et kõnealune väärtus on ebaoluline. IN palkas oma järelduse toetuseks välisnõustaja NetNamesi, kes hindas domeeni väärtuseks 20 000 USA dollarit (125). Domeeni väärtus leiti võrdluse põhjal erinevate, kuid võrreldavate domeenidega. Võttes arvesse visitnorway.com'i kulusid, kinnitas välisekspert INi järeldust, et domeeni väärtus on ebaoluline. Järelevalveamet ei näe alust selle järelduse vaidlustamiseks.

(152) Seega leiab järelevalveamet, et IN tegutses õigesti, kui ei arvestanud visitnorway.com'i kaubamärgi kasutamist piirkondlike turismiametite ja sihtkohtade turismiasutuste jaoks lisakuluna.

(153) Järelevalveamet järeldab seega, et INi ärilepingud, kaasa arvatud boonuslepingud, on sõlmitud pikaajalise kasumlikkuse arvestusega ja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

1.2.3. Kokkuvõte

(154) Järelevalveamet järeldab, et seoses veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisega piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele kasutab IN nõuetekohast kulude paigutuse metoodikat ja arvestussüsteemi, mis võimaldab täpselt kindlaks määrata kõnealuste teenustega seotud kulud ja tulud.

(155) Samuti on tõendatud, et IN ei ole loobunud nende teenuste pakkumise eest kasumit saamast. IN on toiminud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

(156) Järelevalveamet teeb seega järelduse, et piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele boonuspartnerluslepingute alusel veebitaristut ja sellega seotud teenuseid pakkudes ei ole IN saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

1.2.4. Väidetav riigiabi piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele

1.2.5. Kas piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi saab käsitleda ettevõtjatena

(157) Nagu on juba selgitatud eespool põhjenduses 87, on EMP lepingu artikli 61 lõige 1 kohaldatav üksnes juhul, kui riigiabi saaja on ettevõtja.

(158) Nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 18, juhib järelevalveamet tähelepanu, et piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole loodud mitte eesmärgiga tuua üksusele endale või selle osanikele võimalikult suurt kasumit, vaid selleks, et suurendada ja edendada nende osanike ja klientide äritegevust.

(159) Järelevalveamet meenutab siiski, et riigiabi eeskirjade kohaldamine ei sõltu sellest, kas üksus on loodud kasumi teenimiseks. Kohtupraktika kohaselt võivad ka mittetulunduslikud üksused turul kaupu ja teenuseid pakkuda (126). Sellisel juhul kuuluvad mittetulunduslikud üksused riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

(160) Järelevalveamet leiab, et sarnaselt INile osutavad ka piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused majanduslikke ja mittemajanduslikke teenuseid. Kindlate turismiteenuste müügiedendus on majandustegevus, vt eespool põhjendus 28. Seetõttu käsitletakse neid üksusi kõnealuste teenuste seisukohalt ettevõtjatena.

1.2.6. Piirkondlikke turismiameteid ja sihtkohtade turismiasutusi soodustava eelise olemasolu

(161) IN tõendas, et kuigi ta on mittetulundusorganisatsioon, on boonuspartnerluslepingud sõlmitud mõistliku pikaajalise kasumlikkuse eeldusega. INi hinnastamismudel näeb ette tasuvuse [… % kuni … %] (vt eespool jaotis 1.2.2.2). INi esitatud andmed tõendavad, et kõnealune oodatud kasumlikkus on ka tegelikult saavutatud. Andmed näitavad, et INi investeering visitnorway.com'i uude struktuuri tõi 2013. aastal kasumit. 2014. ja 2015. aasta oodatav kasum on negatiivne, kuid ajavahemikuks 2016–2018 prognoositakse stabiilset ja mõistlikku kasumit. Keskmine kasum on kooskõlas piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele veebiteenuseid pakkuvate eraettevõtjate omaga (127).

(162) Järelevalveamet järeldab seega, et piirkondlikud turismiametid ja/või sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist turuhinnast madalama hinnaga veebitaristu ja sellega seotud teenuste näol.

(163) Vastupidiselt kaebuse esitaja väidetele (vt eespool põhjendused 54 ja 65) on järelevalveametile ka kinnitatud, et INi platvormile üle minevatele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele ei pakuta tasuta tõlketeenuseid.

(164) Norra ametiasutused selgitasid, et boonuspartnerid ei saa tasuta tõlketeenuseid, vaid vastupidi, neile pakutakse tõlketuge väiksemas ulatuses kui mitte-boonuspartneritele, st nendele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele, kes ei lähe visitnorway.com'ile üle, vt eespool põhjendus 77.

(165) Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et väidetav boonuslepingu sõlmimise sidustingimus puudub.

1.2.7. Kokkuvõte

(166) Eespool öeldut arvestades leiab järelevalveamet, et INilt veebitaristut ja sellega seotud teenuseid saades ei ole piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused saanud riigiabi EMP artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2. JÄRELDUS

(167) Kuna järelevalveamet on järeldanud, et IN ega piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud eelist, ei ole vaja hinnata, kas EMP lepingu artikli 61 lõike 1 ülejäänud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Innovasjon Norge ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses tema poolt turismisektoris pakutud veebitaristu ja sellega seotud teenuste ristsubsideerimise näol avaliku sektori rahalistest vahenditest, millega hüvitati tema poolt samas sektoris osutatud mittemajanduslikke teenuseid, st Norra üldist turundamist turismisihtkohana. Innovasjon Norge on kasutanud sellist kulude paigutuse süsteemi ja raamatupidamisarvestuse metoodikat, mis võimaldab tal piisava täpsusega kindlaks teha tema pakutud veebitaristu ja sellega seotud teenuste kulud ja tulud.

2. Innovasjon Norge ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses kasumist loobumise näol veebitaristu ja sellega seotud teenuste pakkumisel piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele.

Artikkel 2

Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused ei ole saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses veebitaristu ja sellega seotud teenuste saamise näol konkurentsipõhisest turuhinnast madalama hinnaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 4

Ainult käesoleva otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 4. november 2015 EFTA järelevalveameti nimel eesistuja Sven Erik SVEDMAN kolleegiumi liige Helga JÓNSDÓTTIR

(1) Algne kaebuse esitaja tellUs IT AS ühines 2013. aasta oktoobris äriühinguga New Mind, mille tulemusena moodustus New Mind | tellUs. Vt www.newmind.co.uk.

(2) Dokument nr 678002 ning dokumentide nr 678003–678007, 678010–678013 ja 678017 lisad.

(3) Avaldatud ELTs C 334, 25.9.2014, lk 8, ja EMP kaasandes nr 53, 25.9.2014, lk 1.

(4) Dokument nr 720775 ja selle 12 lisa (dokumendid nr 720776–720788).

(5) Dokument nr 726058.

(6) Dokument nr 725167.

(7) Dokument nr 725174.

(8) Dokumendid nr 730559, 730560 ja 730561.

(9) Järelevalveamet on saanud kaebuse esitajalt ja INilt mitu e-kirja täiendava teabega. TellUs saatis e-kirja 1. jaanuaril 2015 (dokument nr 734800). IN saatis mitu e-kirja – dokumendid nr 742759 (16. jaanuari 2015. aasta e-kiri), 744264 (5. veebruari 2015. aasta e-kiri), 753927 (14. aprilli 2015. aasta e-kiri), 754218 (17. aprilli 2015. aasta e-kiri), 757843 (20. mai 2015. aasta e-kiri) ja 758656 (29. mai 2015. aasta e-kiri) – ning pidas järelevalveametiga 16. aprillil 2015 konverentskõne.

(10) Täpsemalt kogus visitnorway.com 2013. aastal 22,5 miljonit külastust ja 50 miljonit lehekülgede vaatamist ning 2014. aastal 21,3 miljonit külastust ja 50,3 miljonit lehekülgede vaatamist. Vt teavet aadressil http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom ja dokumendis nr 758656.

(11) Norra keeles „Regionalt selskap“.

(12) Norra keeles „Destinasjonsselskap“.

(13) Järelevalveamet kirjeldab kõnealuseid teenuseid allpool punktides 2.2 ja 2.3.

(14) LOV-2003-12-19-130 (norra keeles „Lov om Innovasjon Norge“), kättesaadav aadressil http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

(15) INi seaduse 2. jaotis.

(16) INi praeguseid ülesandeid täitsid varem üldjoontes selle neli eelkäijat: Norra tööstusliku ja piirkondliku arengu fond (SND), valitsuse nõuandebüroo leiutajatele (SVO), Norra turismiamet (NTC) ja Norra ekspordinõukogu (NEC). Norra keeles „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, „Statens Veiledningskontor for Oppfinnere“, „Norges Turistråd ja Norges Eksportråd“. 2004. aastal lõpetati nende nelja organisatsiooni tegevus ja ühendati nad INiks.

(17) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

(18) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

(19) Vt „The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry“, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 10. aprill 2012, lk 44. Kõnealune dokument saadeti järelevalveametile INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 4. lisana (dokument nr 688216).

(20) Samas.

(21) Näiteks Visit Trondheim ASi (piirkondlik turismiamet) äriprofiilis on märgitud, et äriühingu eesmärk ei ole osanikele otsest majanduslikku kasu tuua (vaba tõlge). Norra keeles „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte“ (rõhutus lisatud). Vt avalikult kättesaadav teave juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest. Link on kättesaadav aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

Visit Sørlandet ASi (sihtkoha turismiasutus) kohta on märgitud, et äriühingu tegevuse eesmärk ei ole osanikele kasumit teenida. Norra keeles „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte . Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap“ (rõhutus lisatud). Vt äriühingu äriprofiil juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest; kättesaadav aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

(22) Määratletud kui „[s]üsteemid, mis koondavad ja turustavad mitme eri kanali ja platvormi kaudu terviklikku turismitoodete valikut, teenindades tavaliselt kindlat piirkonda ja toetades asjaomases piirkonnas tegutseva sihtkoha turismiasutuse tegevust. Sihtkoha haldamise süsteemides püütakse kasutada kliendikeskset lähenemisviisi, et hallata ja turundada sihtkohta kui tervikut, pakkudes tavaliselt põhjalikku sihtkohaga seotud teavet, reaalajas broneerimist ja sihtkoha haldamise vahendeid ning pöörates erilist tähelepanu väikeste ja sõltumatute turismiteenuse osutajate toetamisele“. Sihtkoha haldamise süsteemi määratlus aadressil http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

(23) Termin „sihtkoha turismiettevõtja“ (destination management company, DMC) tähistab turismisektoris kutseteenuseid osutavat ettevõtjat, kes pakub kohalikku teavet, asjatundlikkust ja ressursse ning on spetsialiseerunud ürituste, tegevuste, ekskursioonide, transpordi jne kavandamisele ja korraldamisele. Kõige üldisemalt tähistab see termin turismialaseid kutseteenuseid osutavaid ettevõtjaid.

(24) INi 20. detsembri 2013. aasta kiri (dokument nr 694258). Riiklik turismiassotsiatsioon, mis oli riigi, omavalitsuste ja erasektori huvipooli ühendav organisatsioon turismisektoris, asutati 1903. aastal ja see tegutses 1984. aastani. Edasi jätkas riikliku turismiassotsiatsiooni turundustegevust sihtasutus NORTRA, mis sai 1999. aastal nimeks NTC. Alates 2004. aastast, pärast NTC ja INi ühendamist, täidab NTC ülesandeid IN. Täpsemat teavet organisatsioonide kohta, mis on traditsiooniliselt täitnud Norra kui puhkusesihtkoha edendamise ülesannet, anti ka INi 20. detsembri 2013. aasta kirjas (dokument nr 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, lk 14. Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Kättesaadav aadressil http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

(26) Vt „Valitsuse turismistrateegia. Väärtuslikud kogemused. Riiklik turismindusstrateegia“, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 18. detsember 2007. INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 1. lisa (dokument nr 688214).

(27) Samas, alapeatükk 7.5 „Visitnorway.com“, lk 68.

(28) Vt „Valitsuse turismistrateegia. Sihtkoht Norra. Turismitööstuse riiklik strateegia“, Norra kaubandus- ja tööstusministeerium, 10. aprill 2012. INi 28. oktoobri 2013. aasta kirja (dokument nr 688213) 4. lisa (dokument nr 688216). Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

(29) Täpsema teabe saamiseks vt kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeeriumi kava riigi turismisektori uue struktuuri kohta (versioon 1.2 20. juunist 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

(30) Vt eespool allmärkus 25.

(31) 2014. aasta eelarve seletuskirjas on märgitud, et „Innovasjon Norge arendab internetis edasi riiklikku turismiportaali visitnorway.com. […]“.

(32) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

(33) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

(34) Erinevalt INi andmebaasiteenustest pakutakse äriühingu New Mind | tellUs lahendust kõikidele turismisektori ettevõtjatele (mitte ainult piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele) ning selle kaudu levitatakse andmebaasi sisestatud teavet samaaegselt mitmes eri meediakanalis.

(35) IN selgitas oma vastuses algatamisotsusele (dokument nr 720775), et pakub kõikidele piirkondlikele turismiametitele ja sihtkohtade turismiasutustele sama lepingut (olemas on lepinguvorm, millest saadeti järelevalveametile koopia). Mitu piirkondlikku turismiametit ja sihtkoha turismiasutust ei ole aga INi kehtestatud piirangute tõttu boonuslepingu sõlmimisest huvitatud. Näiteid: i) mitu sihtkoha turismiasutust peab oma piirkonna iseloomustamist visitnorway.com'i ühises üleriigilises raamistikus võõrastavaks; ii) INi toimetaja võib peatada boonuspartneri poolt nende lehel avaldatud sisu edastamise või seda muuta, kui esineb huvide konflikt või kui sisu ei vasta visitnorway.com'i profiilile; iii) kui sihtkoha turismiasutus sulgeb oma veebisaidi, kaotab ta selle domeeninime, jne.

(36) Piirkondlik turismiamet asutati 2010. aastal Aust-Agderi ja Vest-Agderi piirkondliku ettevõttena. Äriühing kuulub maakonnale, kohalikele omavalitsustele ja mõnele eraettevõtjale, nagu Color Line, Fjord Line, Amusement Park jne. Vt „Valitsuse turismistrateegia. Sihtkoht Norra. Turismitööstuse riiklik strateegia“, allmärkus 19. Täpsem teave äriühingu kohta on kättesaadav juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest, aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

(37) Visit Trondheim AS asutati 1989. aastal eesmärgiga arendada Trondheimi turismitööstust. Selle osanikud on Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) ja teised (73,11 %).

Äriühingu äriprofiilis on märgitud: „Visit Trondheim on sihtkoha turismiasutus organisatsioonidele, institutsioonidele, ettevõtjatele ja valitsusasutustele, kellel on turismitööstusega seotud huvisid Trondheimis ja Trondheimi piirkonnas. Turismisihtkohta arendatakse koostöös kogukonna-, äri- ja turismiarendusega. Visit Trondheim kavandab veebimajutus- ja profiiliturundusteenuseid ja osutab neid ning müüb, turundab ja aitab arendada Trondheimi ja Trondheimi piirkonda turismi-, konverentsi-, kultuuri- ja sündmuste sihtkohana. Visit Trondheim tagab, et kõik asjaosalised töötavad sama eesmärgi nimel kindlustamaks, et Trondheim saavutab soovitud positsiooni turismisihtkohana ning täidab atraktiivsuse ja mainega seotud eesmärgid. Äriühingu eesmärk ei ole omanikele otsest majanduslikku kasu tuua. Äriühingu likvideerimise korral läheb kasum äriühingu objektile.“ (vaba tõlge). Täpsem teave äriühingu kohta on kättesaadav juriidiliste isikute keskses koondregistris, mis on osa Brønnøysundi registritest, aadressil http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

(38) URL (Uniform Resource Locator) tähendab internetiaadressi. URL on kindlas vormis tekstijada, mille abil veebilehitsejad, meilikliendid ja muud programmid võrguressursi internetis ära tunnevad.

(39) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688213).

(40) INi teine 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215). Vt ka INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(41) Joonisel 2 „ainult sihtkohtade turismiasutustele“.

(42) Joonisel 2 „uus struktuur“.

(43) Joonisel 2 „tavatutvustus“.

(44) Joonisel 2 „üldine turundus“.

(45) Kaebuse esitaja sõnastuses: „IT-platvormi taristuteenuste pakkumine turismitööstusele ei ole praeguseni INi tegevuste hulka kuulunud.“ Kaebus (dokument nr 678002), lk 8.

(46) Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele Altmark Transi ja Regierungspräsidium Magdeburgi kohtuasjas (C-280/00, EU:C:2003:415) ei hõlma kohtuotsuse punktides 89–93 sätestatud neljale tingimusele vastavate teenuste hüvitamine riigiabi.

(47) Kaebuse kohta vt täpsemalt eespool põhjenduses 2 viidatud algatamisotsus.

(48) 15. novembri 2013. aasta e-kiri (dokument nr 690346).

(49) Vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 61 ja 62.

(50) Vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 115–126.

(51) Järelevalveameti arutluskäiku kokkusobivuse kohta vt täpsemalt algatamisotsuse põhjendused 129–137.

(52) Kaebuse esitaja antud lisateave (kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kiri (dokument nr 734800)).

(53) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(54) Samas.

(55) Norra ametiasutused saatsid algatamisotsuse kohta antud vastuse 2. lisana (dokument nr 720777) järelevalveametile ingliskeelse tõlke dokumendist „Review of the allocation for business development and administration in IN“ („Ülevaade eraldisest INi äriarenduseks ja juhtimiseks“, 2421. ptk, punkt 70). Soetusmaksumusmeetod põhineb tundide arvul, mille IN on tasuliste teenuste osutamiseks kulutanud.

(56) Norra ametiasutused ei väida riigiabi puudumist mitte seetõttu, et kohalduvad Altmarki otsuse tingimused, vaid seetõttu, et kohaldub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse mõte, jõudes järeldusele, et väidetavad riigiabimeetmed on kokkusobivad.

(57) Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

(58) Norra ametiasutused selgitasid, et visitnorway.com annab üldist teavet ja teavet kindlate toodete kohta. Üldine teave hõlmab üldhuvitavat teavet, nagu uudised virmaliste kohta jne. Tooteteave hõlmab konkreetset äritegevust, st hotelle, turismitegevusi jne. Vt eespool põhjendus 48.

(59) INi 24. novembri 2014. aasta kirja I lisa. Märkused New Mind | tellUs'i väidete kohta (dokument nr 730560).

(60) Kaebuse esitaja antud lisateave. Kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kiri (dokument nr 734800).

(61) Norra ametiasutuste vastus kaebuse esitaja 13. jaanuari 2015. aasta e-kirjale, vt eelmine allmärkus (dokument nr 742759).

(62) Otsused kohtuasjas Belgia vs. komisjon (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, punkt 25, ja France Télécomi (Bouygues) kohtuasjades T-425/04 RENV ja T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, punkt 186.

(63) Otsused kohtuasjas Höfner ja Elser vs. Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, punktid 21–23, Pavlovi jt kohtuasjades C-180/98 kuni C-184/98, EU:C:2000:428, ja kohtuasjas E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, EFTA kohtu lahendid 2008, lk 62, punkt 78.

(64) Otsus kohtuasjas Ministero dell'Economica e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, punkt 108.

(65) Otsus Banco Exterior de España kohtuasjas, C-37/92, EU:C:1993:836, punkt 11.

(66) Majanduslikud ja mittemajanduslikud tegevused võivad esineda koos samas sektoris ning vahel võib nendega tegeleda sama organisatsioon. Sellisel juhul tuleb organisatsiooni käsitleda ettevõtjana ainult tema majandustegevuse ulatuses. Vt otsus kohtuasjas komisjon vs. Itaalia, C-118/85, EU:C:1987:283, punkt 7. Vt ka komisjoni 2. märtsi 2005. aasta otsus 2006/225/EÜ Itaalia poolt koolitusasutuste ümberkorraldamiseks rakendatud toetuskava kohta (ELT L 81, 18.3.2006, lk 25), põhjendus 43.

(67) Kättesaadav aadressil https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1.

(68) Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) vs. komisjon, C-205/03, EU:C:2006:453, punkt 26.

(69) Kohtujuristi ettepanek kohtuasjas Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) vs. komisjon, C-205/03, EU:C:2005:666, punkt 31.

(70) Vt Euroopa Kohtu otsused Pavel Pavlovi jt kohtuasjades C-180/98 kuni C-184/98, EU:C:2000:428, punkt 76, ja Ambulanz Glöckneri kohtuasjas C-475/99, EU:C:2001:577, punkt 20.

(71) Kohtuasi E-6/98, Norra vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 1998, lk 242, punkt 34. Vt otsused kohtuasjades komisjon ja Hispaania vs. Government of Gibraltar ja Ühendkuningriik, C-106/09 ja C-107/09, EU:C:2011:732, ja kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon, C-241/94, EU:C:1996:353, punktid 19 ja 20.

(72) Otsus kohtuasjades Ladbroke Racing vs. komisjon, T-67/94, EU:T:1998:7, punkt 52, ja SIC vs. komisjon, T-46/97, EU:T:2000:123, punkt 83.

(73) Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

(74) Vt nt järelevalveameti otsused nr 84/15/COL Redningsselskapeti ja Tromsø ülikooli pakutavate merenduskursuste väidetava ristsubsideerimise kohta (ELT C 193, 11.6.2015, lk 9), kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf; nr 142/03/COL Work Research Institute'i ümberkorraldamise ja talle riigi vahendite ülekandmise kohta (ELT C 248, 16.10.2003, lk 6); nr 343/09/COL Time haldusüksuse tehingute kohta samas haldusüksuses asuvate katastriüksustega number 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ja 2/32 (ELT L 123, 12.5.2011, lk 72); nr 496/13/COL Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamise kohta (ELT L 172, 12.6.2014, lk 36), põhjendus 56 ja selles viidatud otsused; nr 174/13/COL kohalike omavalitsuste jäätmekogumisettevõtete rahastamise kohta (ELT C 263, 12.9.2013, lk 5). Samamoodi on suunistes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni jaoks antava riigiabi kohta märgitud, et „[j]uhul kui sama üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse tingimusel, et neid tegevusliike ning nende kulusid, rahastamist ja tulusid on võimalik selgelt eristada, nii et majandustegevuse ristsubsideerimine on välistatud. Kulude, rahastamise ja tulude nõuetekohast eristamist võib tõendada asjaomase üksuse raamatupidamise aastaaruanne“ (punkt 18, rõhutus lisatud).

(75) Need tingimused on sätestatud läbipaistvuse direktiivis (komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17)), mis on lisatud EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 8. juuni 2007. aasta otsusega nr 55/2007 (ELT L 266, 11.10.2007, lk 15, ja EMP kaasanne nr 48, 11.10.2007, lk 12).

(76) Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

(77) Vt joonis INi 28. oktoobri 2013. aasta kirjas (dokument nr 688215).

(78) Järelevalveamet märgib, et arenduskulud kajastusid INi 2013. aasta (kulude tekkimise aasta) eelarves. Vt täpsemalt põhjendused 113–115.

(79) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(80) INi 14. aprillil 2015 järelevalveametile saadetud e-kirja manus (dokument nr 753927).

(81) INi 14. aprilli 2015. aasta e-kirja 2. manus (dokument nr 753927).

(82) INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778).

(83) Kapitaliseeritud kulu kajastatakse äriühingu bilansis osana põhivarast, mitte ei kanta selle tekkimise perioodil kuludesse. Kapitaliseerimata kulu on seega kulu ainult selle kandmise aastal.

(84) NRS 19 koopia saadeti järelevalveametile 24. novembri 2014. aasta kirja II lisana (dokument nr 730560).

(85) Meede, mis võib olla kättesaadav kõikidele ettevõtjatele, ei ole kohtupraktika kohaselt valikuline. Vt mh otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, C-156/98, EU:C:2000:467, punkt 22.

(86) Järelevalveamet märgib, et seda metoodikat on rakendatud järjepidevalt kõikidele boonuslepingutele alates 2013. aastast, kaasa arvatud kahe esimese katseprojekti, st VisitSØrlandeti ja VisitTrondheimi raames sõlmitud lepingutele. Algatamisotsusele antud vastuse 4. lisas (dokument nr 720779) esitas IN järelevalveametile kõikide sõlmitud boonuspartnerluslepingute koopiad.

(87) Tunnipõhine täiskuluarvestus erineb osakuluarvestusest, mille puhul osa üldkuludest võib kogukulust maha arvata. Seda meetodit ei ole IN partnerluslepingute raames kasutanud. IN selgitas, et sellest meetodist loobuti alates 2011. aasta suunistest kasutajatasude kohta. Täiskuluarvestust kasutatakse kõikide INi teenuste puhul, mida võivad osutada ka eraettevõtjad (dokument nr 720775, vastus algatamisotsusele).

(88) Projektile kulutatud protsent töötajate ajast on samuti ette antud (dokument nr 720778, INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa).

(89) Järelevalveamet märgib, et 2013. aastal sõlmiti ainult katseprojektide lepingud.

(90) INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

(91) Vastuses algatamisotsusele (dokument nr 720775) selgitab IN täpsemalt, et piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on olnud uue struktuuri projektiga seotud alates 2013. aastast. Piirkondlikud turismiametid ja sihtkohtade turismiasutused on panustanud ka aega ja vahendeid. Nende otsene kaasatus projekti ja selles osalemine põhjendab INi arvutatud üldisest tunnimäärast madalama määra kasutamist. Katseprojektide lisakulude täielik nimekiri esitati järelevalveametile INi poolturismiasutused, nagu on märgitud eespool põhjendusest algatamisotsusele antud vastuse 6. lisana (dokument nr 720781).

(92) Sama hinnametoodikat on kasutanud ka muud asjaomasel turul tegutsevad eraettevõtjad. Selle kulude paigutuse metoodika kohta võib leida teavet aadressidel https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html või http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Näiteks kasutab seda metoodikat Google mõne oma teenuse puhul (teave aadressil https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

(93) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(94) INi 14. aprilli 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 753927).

(95) INi 20. mai 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 757843). Järelevalveametile esitati konto koopia 28. oktoobri 2013. aasta kirja manusena (dokument nr 688215; INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778)).

(96) INi 20. mai 2015. aasta e-kiri järelevalveametile (dokument nr 757843).

(97) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775). Vt ka INi 14. aprilli 2015. aasta e-kiri (dokument nr 753927).

(98) Otsus kohtuasjades EPAC vs. komisjon, T-204/97 ja T-270/97, EU:T:2000:148, punkt 122.

(99) Otsus kohtuasjades Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen vs. komisjon (West-LB), T-228/99 ja T-233/99, EU:T:2006:405, punkt 207.

(100) Otsused West-LB kohtuasjades, vt eespool, punkt 314, ja kohtuasjas Itaalia vs. komisjon (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, punkt 22.

(101) Otsus kohtuasjades Chronopost SA vs. komisjon, C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, EU:C:2003:388, punkt 40.

(102) Tootmissektori suuniste punkti 1 alapunkt 2, kus märgitakse, et „[k]äesolevas peatükis keskendutakse ühelt poolt EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusaktile, edaspidi „läbipaistvuse direktiiv“, ja teiselt poolt käsitletakse põhimõtet, et kui riik rahastab äriühingut asjaoludel, mis ei oleks võimalikud tavalistes turumajanduse tingimustes tegutseva investori puhul, rikub ta seda tehes turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet ning tegemist on riigiabiga“. Tootmissektori suunised on kättesaadavad aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (EÜT L 274, 26.10.2000, ja sama kuupäeva EMP kaasanne nr 48).

(103) Samas, alajaotuse „Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte praktilisus“ punkt 1.

(104) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(105) See on kooskõlas avalike teenuste kohta kehtestatud volitustega. Näiteks avaliku ringhäälinguteenuse suunistes märgib järelevalveamet, et avaliku teenuse osutamisel ei ole mõistlik nõuda kasumit. Majandustegevuse puhul seevastu on kasum – mis tähendab kapitali asjakohast tasuvust, võttes arvesse riski – mõistlik. Vt suuniste punkt 72.

(106) IN osutab platvormi visitnorway.com kaudu mittemajanduslikke ja majanduslikke teenuseid. Platvormi käitamine tervikuna ei pruugi olla kasumlik. Käesolevas otsuses hinnatakse aga üksnes seda, kas IN saab mõistlikku kasumit majanduslike teenuste eest. Mittemajanduslike teenuste osutamise näitajad ei kuulu riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

(107) INi vastus algatamisotsusele, 3. lisa (dokument nr 720778). Järelevalveametile saadeti üksikasjalikud Exceli arvutustabelid boonuspartnerluslepingute kulude kohta ja kulude paigutuse majandusliku mudeli kohta (dokument nr 727330).

(108) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(109) INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

(110) Otsus kohtuasjas Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, punkt 70. Kohus märgib, et „[t]uleb asetada ennast selle perioodi konteksti, mille jooksul finantsabi meetmed võeti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku mõistlikkust ja vältida nii hinnangu andmist hilisema olukorra põhjal“ (punkt 71).

(111) Dokument nr 720781.

(112) Kohtupraktika kohaselt on lubatav, et avaliku sektori äriühingud võivad pidada silmas võimalikult suure kasumi saamist pikas perspektiivis. Vt otsused kohtuasjades Itaalia vs. komisjon (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, punkt 22, Itaalia vs. komisjon (ALFA-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, punkt 20, ja Ciudad de la Luz vs. komisjon, T-319/12 ja T-321/12, EU:T:2014:604, punkt 41.

(113) Üldkohus on rõhutanud, et avalik-õiguslikud äriühingud peavad tõestama oma projektide majanduslikku põhjendatust. Vt otsus Corsica Ferriesi kohtuasjas, T-565/08, EU:T:2012:415, punkt 84.

(114) Otsus van der Kooy BV kohtuasjades 67/85, 68/85 ja 70/85, EU:C:1988:38, punktid 29 ja 30, ning kohtuasjas Belgia vs. komisjon, C-56/93, EU:C:1996:64, punkt 10.

(115) SFMI-Chronoposti otsuses jõudis komisjon järeldusele, et see ei olnud ebatavaline, et uue ettevõtja maksed emaettevõtja osutatud logistilise ja ärialase abi eest katsid algjärgus üksnes muutuvkulusid (komisjoni 1. oktoobri 1997. aasta otsus 98/365/EÜ väidetava riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule SFMI-Chronopost (EÜT L 164, 9.6.1998, lk 37)).

(116) INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730560).

(117) Vt INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(118) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215) ja INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(119) INi vastus algatamisotsusele, 7. lisa (dokument nr 720782).

(120) INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775).

(121) INi vastus algatamisotsusele, 7. lisa (dokument nr 720782).

(122) INi 28. oktoobri 2013. aasta kiri (dokument nr 688215).

(123) Otsused kohtuasjades WestLB vs. komisjon, punkt 254, ja Ciudad de la Luz vs. komisjon, punkt 44.

(124) INi 24. novembri 2014. aasta kiri (dokument nr 730559).

(125) NetNamesi vastuse koopia saadeti järelevalveametile INi 24. novembri 2014. aasta kirja III lisana (dokument nr 730560).

(126) Otsused Van Landewycki kohtuasjades 209/78 kuni 215/78 ja 218/78, EU:C:1980:248, punkt 88, FFSA jt kohtuasjas C-244/94, EU:C:1995:392, punkt 21, ja MOTOE kohtuasjas C-49/07, EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28.

(127) Vt INi 17. aprilli 2015. aasta e-kiri (dokument nr 754218) ja INi vastus algatamisotsusele (dokument nr 720775), ptk 4.3.3.2.