ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 336/20

OTSUS,

28. juuni 2011,

kohtuasjas E-12/10

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Kohustuste täitmatajätmine lepinguosalise poolt – Teenuste osutamise vabadus – Direktiiv 96/71/EÜ – Töötajate lähetamine – Töötasu miinimummäärad – Tasuline puhkus haiguse või tööõnnetuse korral – Tööõnnetuskindlustus)

2011/C 336/14

Kohtuasjas E-12/10, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et jättes jõusse seaduse nr 45/2007 (mis käsitleb Islandile ajutiselt töötajaid lähetavate välisettevõtjate õigusi ja kohustusi ning nende töötajate töötingimusi) artiklid 5 ja 7, ei ole Island täitnud kohustusi, mis tulenevad EMP lepingu artiklist 36 ja EMP lepingu XVIII lisa punktis 30 osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/71/EÜ, 16. detsember 1996, töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega; direktiivi on kohandatud EMP lepinguga selle protokolliga nr 1) artiklist 3. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, Thorgeir Örlygsson ja ettekandev kohtunik Per Christiansen tegi 28. juunil 2011. aastal otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

Kohus:

1) tuvastas, et jättes jõusse seaduse nr 45/2007 (mis käsitleb Islandile ajutiselt töötajaid lähetavate välisettevõtjate õigusi ja kohustusi ning nende töötajate töötingimusi) artiklid 5 ja 7, ei ole Island täitnud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) artiklist 3;
ET Euroopa Liidu Teataja C 113/13

OTSUS,

14. detsember 2007,

kohtuasjas E-3/07,

EFTA järelevalveamet vs. Islandi Vabariik

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/88/EÜ, mis käsitleb liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite gaasi- ja kübemeheite vähendamise meetmeid)

(2008/C 113/10)

Kohtuasjas E-3/07, EFTA järelevalveamet vs. Islandi Vabariik, on esitatud nõue, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punkti 1a teises taandes viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/88/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ, mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Islandi Vabariik täitnud kõnealuse õigusakti artiklist 2 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus, koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Henrik Bull ja kohtunik Thorgeir Örlygsson, tegi 14. detsembril 2007. aastal otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

1. Kohus tuvastas, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punkti 1a teises taandes viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/88/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite gaasi- ja kübemeheite vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Islandi Vabariik täitnud kõnealuse õigusakti artiklist 2 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi.
EMP lepingu artikli 36 kohaselt on riiklikel ametiasutustel õigus keelustada hasartmängude korraldamine ja nende turustamine teistest riikidest sõltumata sellest, kas need on asukohariigis keelustatud või mitte, tingimusel et riiklik kohus sedastab, et hasartmänguseaduses ja kihlveoseaduses sätestatud monopolisüsteemid kujutavad endast seaduslikke piiranguid. Sama kehtib ka juhul, kui riiklik kohus sedastab, et loteriiseaduses sätestatud ettevõtjate väljajätmine kujutab endast teenuste vaba liikumise seaduslikku piirangut.

Kui aga riiklik kohus sedastab, et keelud, mis on sätestatud kolmes seaduses ettevõtjate suhtes, kes korraldavad mis tahes hasartmänge, ei ole õigustatud, võidakse siiski nõuda litsentsi, sest kaitsetase Euroopa Majanduspiirkonna riikides varieerub. Samas ei tohi riiklikud meetmed minna kaugemale kui vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks. Need ei tohi olla diskrimineerivad ja nendes peab võtma arvesse nõudmisi, mida teenuseosutaja on juba täitnud asjaomase teenuse osutamiseks oma asukohariigis.
4.

Käesoleva loetelu koostas EFTA riikide alaline komitee, tuginedes asjaomastelt EFTA riikidelt saadud teabele. Kõnealusel loetelul ei ole õiguslikku tähendust ja sellest ei tulene juriidilisi õigusi. Juhul, kui loetellu on ekslikult arvatud asutus, millele ei ole tegevusluba antud, ei muuda see mingil moel tema õiguslikku seisundit; kui mõni asutus on kogemata loetelust välja jäänud, ei mõjuta see tema tegevusloa kehtivust.
Artikkel 91

Põhikohtuasja pooled

1. Põhikohtuasja pooled on need, kelle on sellisena määratlenud taotluse esitanud kohus vastavalt siseriiklikele menetlusnormidele.

2. Kui taotluse esitanud kohus teatab EFTA kohtule ajal, mil asi on juba EFTA kohtu menetluses, et ta on lubanud põhikohtuasja menetluses osaleda uuel poolel, peab see pool nõustuma menetlusega selles staadiumis, milles see on nimetatud teatamise hetkel. Poolele edastatakse kõikide põhikohtuasja pooltele ja huvitatud isikutele juba kätte toimetatud menetlusdokumentide ärakirjad.
3)

Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniseid aastateks 2014–2020 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 11 lisatakse järgmine lause: „Siiski kehtivad käesolevad suunised selliste ettevõtjate suhtes, kes ei olnud raskustes 31. detsembril 2019, kuid kes sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuar 2020 kuni 30. juuni 2021.“; b) punkt 103 asendatakse järgmisega: „103. Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2021. Nendega tuleks siiski luua tingimused 2030. aasta raamistikus seatud eesmärkide saavutamiseks. Esmajoones eeldatakse, et ajavahemikul 2020–2030 muutuvad juba olemasolevate taastuvate energiaallikate hinnad energiavõrkudes konkurentsivõimeliseks, mis tähendab, et toetused ja erandid tasakaalustamiskohustustest tuleks järk-järgult kaotada. Käesolevad suunised on selle eesmärgiga kooskõlas ning tagavad turupõhiste mehhanismidega ülemineku kulutõhusale energiatarnele.“; c) punkt 237 asendatakse järgmisega: „237. Käesolevaid suuniseid kohaldatakse alates 1. juulist 2014 ning nendega asendatakse 10. juunil 2010 avaldatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised (*1). Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2021. (*1) ELT L 144, 10.6.2010, lk 1 ja EMP kaasanne nr 29, 10.6.2010, lk 1.“;" d) 4. lisa muudetakse järgmiselt: i) 2. punkt asendatakse järgmisega: „2. Jaotise 3.7.2 kohaldamisel võivad EMP EFTA riigid kasutada a) viimase kolme aasta (mille kohta kogulisandväärtuse andmed on olemas) aritmeetilist keskmist; b) viimase kolme aasta (mille kohta kogulisandväärtuse andmed on olemas) hulgast valitud kahe aasta aritmeetilist keskmist tingimusel, et seda meetodit kasutavad ühtviisi kõik toetusesaajad. Järelevalveamet leiab, et üleminek arvutusmeetodilt a arvutusmeetodile b ei kujuta enesest teatamisele kuuluvat muutust.“; ii) 5. punkt asendatakse järgmisega: „5. Ettevõtja elektritarbimise arvutamiseks kasutatakse võimaluse korral tööstusharu elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalust. Kui see võimalus puudub, võivad EMP EFTA riigid kasutada a) viimase kolme aasta (mille kohta andmed on olemas) aritmeetilist keskmist; b) viimase kolme aasta (mille kohta andmed on olemas) hulgast valitud kahe aasta aritmeetilist keskmist tingimusel, et seda meetodit kasutavad ühtviisi kõik toetusesaajad. Järelevalveamet leiab, et üleminek arvutusmeetodilt a arvutusmeetodile b ei kujuta enesest teatamisele kuuluvat muutust.“
(41)

Kõikide ameti lõplike otsuste suhtes, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki kohaselt, kohaldatakse kohtulikku kontrolli kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu artikliga 36. Nagu on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu artiklis 35 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklis 31, on EFTA kohtul täielik pädevus läbi vaadata otsused trahvide kohta, mis on vastu võetud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 23 kohaselt.
(88)

Kui tegevuskulud on alla 0,09 Norra krooni 5,5 %–7,5 % diskontomäära korral või kui mõlemad tegevuskulud on 0,08 Norra krooni ja diskontomäär on 7,5 % või kõrgem, siis on tulemused alla 0,61–0,70 Norra krooni. Nende stsenaariumite korral on erinevus kontsessioonienergia hinna ja tegevuskulu vahel nii väike, et isegi kui arvutatakse nüüdispuhasväärtuse erinevus, ei selgita see hüdroelektrijaamade müügist saadud kõrgemate hindade erinevust. See kehtib vaid olukordades, kus tegevuskulu, kui sinna sisse on arvestatud ka reinvesteerimine, on 60 %–80 % kõrgem kui Norra ametiasutuste pakutud kuluhinnangud.
(9)

Hobused on ühtaegu nii toiduks tarvitatav kui ka toiduks mittetarvitatav liik. Fenüülbutasoon on veterinaarravim, mida on vastavalt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrusele (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi, (5) lubatud kasutada ainult toiduks mittetarvitatavate loomade puhul. Seega hobused, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil ning keda on mõnes eluetapis ravitud fenüülbutasooniga, ei tohi sattuda toiduahelasse. Võttes arvesse pettust, mis on seotud teatavate toiduainete märgistusel hobuseliha sisalduse märkimata jätmisega, on asjakohane teha ennetavatel eesmärkidel kindlaks, kas fenüülbutasooniga ravitud hobuste toiduks mitte tarvitatav liha on jõudnud toiduahelasse.
Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:
ET Euroopa Liidu Teataja C 314/4

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. juunist 2012

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (1) artiklile 10)

2012/C 314/04

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste (mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL (2)) peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta. Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt lisada asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tagasinõudmisel kohaldatav intressimäär arvutatakse tavaliselt samuti 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamisega baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, (3) millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (4).

Island Liechtenstein Norra 1.1.2012–31.5.2012 4,70 0,31 3,57 1.6.2012– 4,70 0,38 3,57

(1) ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1.

(2) ELT L 105, 21.4.2011, lk 32, ja EMP kaasanne nr 23, 21.4.2011, lk 1.

(3) ELT L 340, 22.12.2010, lk 1, ja EMP kaasanne nr 72, 22.12.2010, lk 1.

(4) Konsolideeritud versioon kättesaadav veebisaidil http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf
2.

Käesolev otsus on adresseeritud laevandusettevõtjale Color Line AS tema otsese osalemise tõttu EMP lepingu artiklite 53 ja 54 rikkumises. Käesolev otsus on adresseeritud ka Color Group ASile Color Line ASi emaettevõtjana 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005 rikkumises osalemise eest. 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005 kestnud perioodi eest on määratud trahv, mille eest Color Line AS ja Color Group AS vastutavad solidaarselt.
ET Euroopa Liidu Teataja L 338/60

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 291/10/COL,

7. juuli 2010,

mis käsitleb heakskiidetud vööndite tunnustamist Norras seoses Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’iga

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.5a nimetatud õigusakti, nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) nagu seda on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, eriti kõnealuse direktiivi artiklit 53,

ning arvestades järgmist:

EFTA järelevalveamet tunnistas 9. septembri 2004. aasta otsusega nr 225/04/COL kogu Norra rannikuala Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i suhtes heakskiidetud vööndiks.

Norra teavitas järelevalveametit 3. juunil 2009. aastal elektronkirjaga, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas tuvastati austritel Bonamia ostreae nakkusjuhtum ning et mõjutatud piirkonna suhtes kehtestati kontroll- ja järelevalvevöönd.

Norra kinnitas 23. aprilli 2010. aasta kirjaga (juhtum nr 554681) järelevalveametile, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas ei saa välistada austritel Bonamia ostreae nakkuse esinemist ning seega ei ole võimalik veenvate tõenditeta põhjendada kõnealuse piirkonna puhul kontroll- ja järelevalvevööndi staatuse tühistamist.

Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 53 lõikes 3 sätestatakse, et kui episootiline uuring kinnitab, et nakkusjuhtumi esinemine on väga tõenäoline, võetakse liikmesriigi, kalakasvatustsooni või -piirkonna taudivaba staatus tagasi samas korras, mida kasutati taudivaba staatuse andmisel. Norra teostatud epidemioloogilise uuringu tulemuste ning Norra Riikliku Veterinaariainstituudi ja ühenduse referentlaboratooriumi vaheliste arutelude tulemuste alusel jõudis järelevalveamet seisukohale, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas on täidetud taudivaba staatuse tagasivõtmiseks vajalikud tingimused.

Sellest tulenevalt tuleks otsus nr 225/04/COL kehtetuks tunnistada.

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norras asuvad Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i osas heakskiidetud vööndid on loetletud lisas.

Artikkel 2

Otsus nr 225/04/COL tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 7. juulil 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

Artikkel 5

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne

Brüssel, 7. juuli 2010 EFTA järelevalveameti nimel eesistuja Per SANDERUD kolleegiumi liige Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

(1) ELT L 328, 24.11.2006, lk 14, ning EMP kaasanne nr 32, 17.6.2010, lk 1. Kõnealust direktiivi ei ole norra keeles veel avaldatud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 174/14

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. jaanuarist 2010

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10 (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1))

2010/C 174/06

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta. Suuniseid on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt lisada asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb liita ette nähtud 100 baaspunkti suurune marginaal. Tagasinõudmisel kohaldatav intressimäär arvutatakse tavaliselt samuti 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1).
18.

Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse, (12) toodete diferentseerituse taseme (13) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (14). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (15) ja abisaaja on sellel turul oluline tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma, näiteks lükkama uue toote või tehnoloogia turule laskmise edasi, loobuma sellest või koguni lahkuma turult.
ET Euroopa Liidu Teataja C 156/15

EFTA järelevalveameti teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA kolme riigi suhtes alates 1. märtsist 2009

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10 (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1))

2009/C 156/09

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kohaldatava viitemäära saamiseks liidetakse asjakohased marginaalid, mis on kooskõlas riigiabi suunistega. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tavaliselt arvutatakse tagastamise määr 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsuses nr 789/08/COL, millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja C 40/2

EFTA järelevalveameti teatis, milles käsitletakse Norra puhul kohaldatavaid erandeid sätetest, mis on kehtestatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa punktis 2 osutatud õigusaktiga, milleks on nõukogu määruses (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratluste, muutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega, mida on rakendatud ja muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1503/2006

(2008/C 40/02)

Nõukogu 19. mai 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratluste, muutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ning millele on viidatud kõnealuse lepingu XXI lisa punktis 2, edaspidi „õigusakt”, on kehtestatud ühine raamistik ühenduse jooksva kiirstatistika koostamiseks Euroopa Majanduspiirkonnas. Õigusakti artikliga 13 nähakse ette, et üleminekuperioodi jooksul võib heaks kiita erandeid kõnealuse õigusakti lisade sätetest.

Komisjoni 28. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1503/2006, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratluste, muutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega (edaspidi „määrus 1503/2006”) on EMP Ühiskomitee otsuse nr 37/2007 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15) alusel inkorporeeritud EMP lepingu XXI lisa punkti 2 c. Määrusega 1503/2006 rakendatakse ja muudetakse õigusakti selle lisades A-D sätestatud muutujate määratluste, nende eesmärkide, vastavate indeksite sisu ja arvutamise viiside osas, mida on kirjeldatud määruse 1503/2006 I lisas.

EFTA järelevalveameti ülesandeks on Islandi, Liechtensteini ja Norra taotluste puhul õigusakti artikli 13 kohased erandid heaks kiita.

Norra on taotlenud erandite kohaldamist esimese andmeedastuse osas, mis käsitleb muutujat D–310, nagu on ette nähtud määrusega 1503/2006.

EFTA järelevalveamet on EFTA järelevalveametit abistavate EFTA riikide siseriiklike statistikaasutuste juhtide arvamuse kohaselt lubanud järgmiseid erandeid:

NORRA
ET Euroopa Liidu Teataja C 118/33

EFTA järelevalveameti teadaanne, milles käsitletakse Norra puhul kohaldatavaid erandeid Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa punktis 1 osutatud lepingu sätetest, nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi

(2008/C 118/14)

Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolliga nr 1 ning millele on osutatud kõnealuse lepingu (edaspidi „leping”) XXI lisa punktis 1, on kehtestatud ühine raamistik Euroopa Majanduspiirkonna ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Õigusakti artiklis 11 nähakse ette, et üleminekuperioodi jooksul võib heaks kiita erandeid kõnealuse õigusakti lisade sätetest.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006 (millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1893/2006”) lisati EMP Ühiskomitee otsusega nr 61/2007 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1) EMP XXI lisa punkti 20c. Määrusega (EÜ) nr 1893/2006 muudetakse lepingu lisades sätestatud muutujate määratlusi, mida on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1893/2006 II lisas.

EFTA järelevalveameti ülesandeks on Islandi, Liechtensteini ja Norra taotluste puhul õigusakti artikli 12 kohased erandid heaks kiita.

Tulenevalt määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 artiklist 11 taotles Norra osalise ja täieliku erandi tegemist teatavate lepingu 7. lisas (muudetud määruse (EÜ) nr 1893/2006 II lisaga) loetletud andmete esitamise suhtes.

Kooskõlas EFTA järelevalveametit abistavate EFTA riikide statistikaasutuste juhtide 26. novembri 2007. aasta arvamusega on EFTA järelevalveamet lubanud järgmisi erandeid:

Ettevõtlusstatistika aastaandmed 2005–2007 Pealkiri Ettevõtlusstatistika aastaandmed jaotatuna 2005–2007 Pealkiri Täielik, osaline või puuduv erand Osaline erand Osaline erand Edastamiseks vajalik lisaaeg Puudub Puudub Puuduvad muutujad 48 031 Regulaarsed pensioni väljamaksed Ettevõtlusstatistika aastaandmed geograafilise jaotuse järgi 48 032 Ühekordsed pensionimaksed 48 610 Käibe geograafiline jaotus 48 120 Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalus (pensionifondid) 48 640 Koguinvesteeringud eurodes ja muudes vääringutes väljendatud summade järgi 48 132 Aktsiad, millega kaubeldakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele spetsialiseerunud reguleeritud turul 48 101 Koguinvesteeringud tööandja ettevõttesse 48 705 Nende isikute arv, kellel on õigus edasilükatud vanaduspensionile Muud asjaolud Puudub Puudub
Õiguslik alus

Transfers to Troms fylkeskommune, the State Budget (St. prp. No 1 2004-2005), post No 551.61 and 551.60
(1)

Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast, (2) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele. Juhul kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta neile tingimustele ja üldkriteeriumid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab nimetatud hüvitis endast riigiabi. Järelevalveamet on seisukohal, et seda kohtupraktikat kohaldatakse samuti EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kontekstis.