ET Euroopa Liidu Teataja C 250/16

EFTA järelevalveameti teatis EFTA järelevalveameti toimikule juurdepääsureeglite kohta EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaldamise juhtudel

(2007/C 250/06)

A. Käesolev teatis avaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) ning järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) sätete kohaselt.

B. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on avaldanud „Komisjoni teatise juurdepääsureeglite kohta komisjoni toimikule EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel” (1). Kõnealune mittesiduv õigusakt sisaldab põhimõtteid, mida komisjon järgib komisjoni toimikutele juurdepääsu lubamisel nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõigete 1 ja 2, komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 15 lõike 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (4) artikli 18 lõigete 1 ja 3 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (5) artikli 17 lõike 1 kohaselt.

C. EFTA järelevalveamet leiab, et eespool nimetatud õigusakt on EMPs kohaldatav. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas võttis järelevalveamet vastu käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Amet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtudel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja eeskirju.

I. SISSEJUHATUS JA TEATISE OBJEKT

1. Juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele on üks protseduurilisi tagatisi, mis on mõeldud poolte võrdsuse põhimõtte ja kaitseõiguste kaitsmiseks. Juurdepääs toimikule on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki (edaspidi „II peatükk”) (6) artikli 27 lõigetes 1 ja 2, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki (edaspidi „III peatükk”) (7) artikli 15 lõikes 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu (8) protokolli nr 4 XIII peatüki (edaspidi „XIII peatükk”) (9) artikli 18 lõigetes 1 ja 3. Vastavalt nimetatud sätetele annab amet III peatüki artiklite 7, 8 ja 23 ja artikli 24 lõike 2 ning XIII peatüki artikli 6 lõike 3, artikli 7 lõike 3, artikli 8 lõigete 2 kuni 6 ja lõigete 14 ja 15 alusel enne otsuste tegemist vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, võimaluse avaldada oma seisukohti nende suhtes esitatud vastuväidete osas ja neil on ameti toimikutele juurdepääsu õigus, et nad saaksid täielikult kasutada oma kaitseõigust menetluses. Käesoleva teatisega sätestatakse nimetatud sätetes esitatud õiguse kasutamise raamistik. Teatis ei hõlma võimalust dokumentide kättesaamiseks teistes menetlustes. Käesolev teatis ei piira nende sätete tõlgendamist EFTA kohtus, Euroopa Kohtus ega Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus.

2. Eespool nimetatud eriõigus erineb üldisest ameti dokumentidele juurdepääsuõigusest, (10) mille kohta kehtivad teised kriteeriumid ja erandid ning millel on teine otstarve.

3. Käesolevas teatises kasutatakse mõistet „juurdepääs toimikule” ainult niisuguse juurdepääsu tähenduses, mis antakse isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele, kellele EFTA järelevalveamet on adresseerinud vastuväited. Teatises täpsustatakse, kellel on sel eesmärgil juurdepääs toimikule.

4. Sama mõistet ja mõistet „juurdepääs dokumentidele” kasutatakse eespool nimetatud peatükkides ka kaebuste esitajate või muude asjaomaste poolte suhtes. Niisugused olukorrad erinevad aga vastuväidete adressaatide omast, ning seega ei kuulu käesoleva teatise tähenduses määratluse alla „juurdepääs toimikule”. Neid seotud olukordi käsitletakse teatise eraldi osas.

5. Käesolev teatis selgitab samuti, millisele teabele juurdepääs antakse, millal see toimub ja milline on toimikule juurdepääsu kord.

6. Käesolevas teatises esitatud toimikule juurdepääsu puhul võetakse arvesse muudetud II, III ja XIII peatükki, (11) samuti EFTA järelevalveameti 30. oktoobri 2002. aasta otsust nr 177/02/COL ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes. (12) Selles võetakse arvesse ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu uusimat pretsedendiõigust (13) ja EFTA järelevalveameti väljakujunenud tava, samuti komisjoni väljakujunenud tava pärast komisjoni 1997. aasta teatise vastuvõtmist juurdepääsu kohta toimikule. (14)

II. TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU ULATUS

A. Kellel on juurdepääsuõigus toimikule?

7. Juurdepääs toimikule lõikes 1 osutatud sätete kohaselt on ette nähtud selleks, et võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust EFTA järelevalveameti esitatud vastuväidetele vastamiseks. Sel eesmärgil on nii EMP lepingu artiklite 53 ja 54 ja EMP lepingu artikli 57 kohaldamise juhtudel taotluse esitamisel juurdepääs tagatud vastavalt siis kas isikutele, ettevõtetele või ettevõtete ühendustele (15), kellele amet on esitanud vastuväited (16) (edaspidi „pooled”).

B. Millistele dokumentidele juurdepääs antakse?

1. EFTA järelevalveameti toimiku sisu

8. EFTA järelevalveameti toimik konkurentsialases uurimises (edaspidi „toimik”) sisaldab kõiki dokumente, (17) mille EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat on uurimise käigus saanud, koostanud ja/või kogunud.

9. EFTA järelevalveamet võib II peatüki artiklite 20 ja 21 ja artikli 22 lõike 2 ning XIII peatüki artiklite 12 ja 13 kohaselt läbiviidava uurimise käigus koguda palju dokumente, millest mõni võib pärast üksikasjalikumat läbivaatamist kõnealuse kohtuasja teemaga mitteseotuks osutuda. Sellised dokumendid võidakse tagastada ettevõttele, kellelt need on saadud. Sellised dokumendid pärast nende tagastamist enam toimikusse ei kuulu.

2. Dokumendid, millega on lubatud tutvuda

10. Pooltel peab olema võimalus tutvuda EFTA järelevalveameti toimikus sisalduva teabega, et nad saaksid selle teabe põhjal avaldada tõhusalt oma seisukohti esialgsete järelduste kohta, mille amet on oma vastuväidetes teinud. Selleks võimaldatakse neile juurdepääs kõikidele ameti toimikus sisalduvatele dokumentidele, mis on määratletud lõikes 8, välja arvatud sisedokumendid, teiste ettevõtete ärisaladused või muu salajane teave. (18)

11. Menetlusega seotud uuringu tulemused on koos uuringuülesande ja -metoodikaga kättesaadavad. Intellektuaalomandiõiguste kaitsmiseks võib olla siiski vajalik ettevaatusabinõusid võtta.

3. Dokumendid, millega ei ole lubatud tutvuda

3.1. Sisedokumendid

3.1.1. Üldpõhimõtted

12. Sisedokumentidega ei saa tõendada süüd ega süütust. (19) Need ei kuulu tõendite hulka, millele EFTA järelevalveamet juhtumi hindamisel saab toetuda. Seega ei anta pooltele juurdepääsu ameti toimiku sisedokumentidele. (20) Arvestades nende väärtusetust tõendusmaterjalina, ei piira juurdepääsukeeld sisedokumentidele poolte kaitseõiguse nõuetekohast kasutamist. (21)

13. EFTA järelevalveamet ei ole kohustatud koosolekuid isiku või ettevõttega protokollima. (22) Kui amet otsustab nendel koosolekutel märkmeid teha, käsitletakse neid dokumente kui ameti tõlgendust koosolekutel öeldust, mistõttu neid liigitatakse sisedokumentideks. Kui aga kõnealune isik või ettevõte on nõustunud protokollimisega, võimaldatakse juurdepääs neile protokollidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe dokumendist kustutamist. Sellised protokollid, millega on nõustutud, kuuluvad tõendusmaterjali hulka, millele amet saab juhtumi hindamisel tugineda. (23)

14. Kui seoses menetlusega on tellitud uuring, käsitatakse EFTA järelevalveameti ja selle lepingupartneri vahelist kirjavahetust, mis sisaldab hinnangut lepingupartneri tööle või on seotud uuringu rahastamise küsimustega, sisedokumentidena, ning nendega ei ole seega lubatud tutvuda.

3.1.2. Kirjavahetus muude ametiasutustega

15. Sisedokumentide erijuhus on EFTA järelevalveameti kirjavahetus teiste ametiasutustega ja nendelt asutustelt saadud sisedokumendid. Dokumendid, millega ei ole lubatud tutvuda, on näiteks järgmised: — ameti kirjavahetus EFTA riikide konkurentsiametitega või konkurentsiametite vaheline kirjavahetus (24); — ameti kirjavahetus EFTA riikide muude ametiasutustega (25); — ameti, komisjoni ja ELi liikmesriikide muude ametiasutuste vaheline kirjavahetus; — ameti kirjavahetus teiste riikide ametiasutustega, sealhulgas nende konkurentsiametitega.

16. Teatavatel erandjuhtudel võimaldatakse juurdepääs EFTA riikidest, komisjonilt või EL liikmesriikidest pärit dokumentidele pärast võimalike ärisaladuste või muu salajase teabe kustutamist. Enne juurdepääsu võimaldamist konsulteerib EFTA järelevalveamet dokumendi esitanud isikuga, et selgitada välja ärisaladuste või muu salajase teabe olemasolu. Seda tehakse juhul, kui EFTA riikidest pärit dokumendid sisaldavad poolte vastu esitatud süüdistusi, mille EFTA järelevalveamet peab läbi vaatama, või mis moodustavad osa tõendusmaterjalist uurimisprotsessis, sarnaselt dokumentidele, mis on saadud erasektorist. Neid kaalutlusi kohaldatakse eriti seoses: — dokumentide ja teabega, mida vahetatakse II peatüki artikli 12 kohaselt, ja teabega, mida esitatakse ametile II peatüki artikli 18 lõike 6 kohaselt; — EFTA riigi kaebustega, mis on esitatud II peatüki artikli 7 lõike 2 kohaselt. Juurdepääs võimaldatakse ka EMP riikidest või komisjonilt saabunud dokumentidele, mis on olulised EFTA järelevalveameti pädevuse teostamisel poolte kaitse alal. (26)

3.2. Salajane teave

17. EFTA järelevalveameti toimik võib sisaldada ka dokumente, milles on kaht liiki teavet, nimelt ärisaladusi ja muud salajast teavet, millele juurdepääs võib olla osaliselt või täielikult piiratud. (27) Võimalusel antakse juurdepääs algteabe mittesalajasele versioonile. Kui konfidentsiaalsust on võimalik tagada üksnes asjaomase teabe kokkuvõttega, antakse juurdepääs kokkuvõttele. Kõik teised dokumendid on kättesaadaval nende originaalkujul.

3.2.1. Ärisaladused

18. Kuivõrd teabe avaldamine ettevõtte majandustegevuse kohta võib teha sellele ettevõttele suurt kahju, moodustab see teave ärisaladuse. (28) Ärisaladusena võidakse käsitada näiteks järgmist teavet: ettevõtte oskusteavet puudutav tehniline ja/või finantsteave, kulude hindamise metoodika, tootmissaladused ja -protsessid, tarneallikad, tootmis- ja müügimaht, turuosad, klientide ja edasimüüjate nimekirjad, turunduskavad, kulu- ja hinnastruktuur ja müügistrateegia.

3.2.2. Muu salajane teave

19. „Muu salajane teave” hõlmab teavet, mis ei ole ärisaladus, kuid mida võib käsitleda salajasena, kuivõrd selle avalikustamine kahjustaks oluliselt isikut või ettevõtet. Olenevalt konkreetse juhtumi asjaoludest, võidakse seda kohaldada ka teabe suhtes ettevõtete kohta, kes võivad avaldada suurt majanduslikku või ärilist survet oma konkurentidele, äripartneritele, klientidele või hankijatele. On lubatud keelduda selliste ettevõtete klientide teatavate kirjade avalikustamisest, kuna nende avaldamine võib kirja autoritele kaasa tuua survemeetmeid. (29) Seepärast võib mõiste „muu salajane teave” hõlmata ka teavet, mis võimaldab pooltel tuvastada kaebuste esitajaid või muid kolmandaid pooli, kellel on õigustatud soov jääda anonüümseks.

20. Muu salajase teabe hulka kuuluvad ka sõjasaladused.

3.2.3. Kriteeriumid salajaseks tunnistamise taotluste rahuldamiseks.

21. Teave liigitatakse salajaseks, kui vastav isik või ettevõte on seda taotlenud ja EFTA järelevalveamet on selle taotluse rahuldanud. (30)

22. Salajaseks tunnistamise taotlused peavad olema seotud teabega, mis kuulub eespool nimetatud ärisaladuse või muu salajase teabe kategooria alla. Teabe ärisaladuseks või muuks salajaseks teabeks tunnistamist tuleb põhjendada. (31) Teabe salajaseks tunnistamise taotluse saab reeglina esitada EFTA järelevalveametile vaid sama isik või ettevõte, kellelt teave saadi, teistest allikatest saadud teabe kohta nad sellist taotlust esitada ei saa.

23. Ettevõtet käsitlevat teavet, mis on juba teada väljaspool ettevõtet (kontserni puhul väljaspool kontserni) või väljaspool ühendust, mida ettevõte on ise teavitanud, ei käsitata üldjuhul salajase teabena. (32) Teavet, mis ei ole enam äriliselt oluline, näiteks aja möödumise tõttu, ei saa seda enam pidada salajaseks. EFTA järelevalveamet eeldab reeglina, et andmed poolte käibe, müügitulu, turuosa ja muu sellise kohta, mis on vanemad kui 5 aastat, ei ole enam salajased. (33)

24. EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt läbiviidavates menetlustes ei takista teabe salajaseks tunnistamine selle avaldamist, kui see teave on vajalik väidetava rikkumise tõestamiseks („süüd tõestav dokument”) või võib olla vajalik poole süüst vabastamiseks („süütust tõestav dokument”). Sel juhul võib vajadus kaitsta poolte kaitseõigust EFTA järelevalveameti toimikule võimalikult vaba juurdepääsu andmise kaudu üles kaaluda vajaduse kaitsta teiste poolte salajast teavet (34). Ameti pädevuses on hinnata, kas neid asjaolusid saab konkreetses olukorras kohaldada. Seetõttu tuleb anda hinnang järgmistele omadustele: — teabe asjakohasus otsustamaks, kas rikkumine on toimunud või mitte, ja selle tõendusjõud; — teabe hädavajalikkus; — teabe delikaatsus (millises ulatuses võib nimetatud teabe avaldamine kahjustada kõnealuse isiku või ettevõtte huve); — esialgne seisukoht väidetava rikkumise raskuse kohta. Samu kaalutlusi kohaldatakse ka EMP lepingu artikli 57 alusel toimuvate menetluste suhtes, mille puhul EFTA järelevalveamet on pidanud teabe avaldamist menetluse jaoks vajalikuks. (35)

25. Kui EFTA järelevalveamet kavatseb teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus esitada mittesalajane versioon dokumentidest, milles niisugune teave sisaldub, kusjuures nimetatud dokumendi väärtus tõendina on samaväärne originaaldokumentidega. (36)

C. Millal antakse juurdepääs toimikule?

26. Enne kui EFTA järelevalveamet ei ole oma vastuväidetest vastavalt lõikes 1 mainitud sätetele teavitanud, ei ole pooltel juurdepääsuõigust toimikule.

1. Konkurentsimenetlustes EMP lepingu artiklite 53 ja 54 alusel

27. Toimikule antakse juurdepääs taotluse esitamisel ja tavaliselt ühel korral pärast poolte teavitamist EFTA järelevalveameti vastuväidetest, et tagada võrdõiguslikkuse põhimõte ja kaitsta nende kaitseõigusi. Seepärast ei anta üldreeglina juurdepääsu teiste poolte vastustele, mida nemad on ameti vastuväidetele esitanud. Poolele võimaldatakse siiski juurdepääs dokumentidele, mis on saadud pärast vastuväidetest teavitamist haldusmenetluse hilisemates etappides, kui need dokumendid võivad sisaldada uusi, kas süüd või süüst vabastavaid tõendeid, mis puudutavad EFTA järelevalveameti vastuväidetes selle poole kohta esitatud väiteid. Seda eriti juhul, kui amet soovib kasutada uusi tõendeid.

2. Konkurentsimenetlustes EMP lepingu artikli 57 alusel

28. Vastavalt XIII peatüki artikli 18 lõigetele 1 ja 3 (37) antakse teatise esitanud pooltele juurdepääs EFTA järelevalveameti toimikutele taotluse korral menetluse igas etapis alates komisjoni vastuväidetest teavitamisest kuni nõuandekomiteega konsulteerimiseni. Kuid nimetatud teatises ei käsitleta võimalust dokumentide kättesaamiseks enne, kui amet esitab oma vastuväited ettevõtetele EMP lepingu artikli 57 ja XIII peatüki alusel.

III. KAEBUSE ESITAJAID JA MUID ASJAOMASEID POOLI PUUDUTAVAD KONKREETSED KÜSIMUSED

29. Käesolev jagu käsitleb olukordi, kui EFTA järelevalveamet võib või peab võimaldama kartelle või monopole käsitlevates menetlustes kaebuse esitajatele või ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele juurdepääsu teatavatele nende toimikutes sisalduvatele dokumentidele. Kartellide, monopolide ja ühinemise rakendusmääruste (38) sõnastusest olenemata erinevad need kaks olukorda käesoleva teatise eelmises jaos määratletud juurdepääsu võimaldamisest dokumentidele nii ulatuse, ajastuse kui ka õiguste poolest.

A. Dokumentide eraldamine kartelle või monopole käsitlevates menetlustes kaebuse esitajatele

30. Kaebuse esitajatel ei ole uurimise all olevate pooltega samu õigusi ega tagatisi. (39) Seetõttu ei saa kaebuse esitajad nõuda pooltega võrdset juurdepääsuõigust toimikutele.

31. Samas võib kaebuse esitaja, keda vastavalt III peatüki artikli 7 lõikele 1 on teavitatud EFTA järelevalveameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata, (40) nõuda juurdepääsu dokumentidele, millel põhineb EFTA järelevalveameti esialgne hinnang. (41) Kaebuse esitajale antakse niisugustele dokumentidele juurdepääs ühel korral, pärast seda, kui on saadetud kiri, millega teavitatakse kaebuse esitajat ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata.

32. Kaebuse esitajatel ei ole juurdepääsuõigust ärisaladustele või muule salajasele teabele, mida komisjon on uurimise käigus omandanud. (42)

B. Dokumentide eraldamine ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele

33. Taotluse esitamise korral võimaldatakse ka muudele asjaomastele pooltele, keda on vastuväidetest teavitatud, ühinemismenetluse toimikutele juurdepääs niisuguses ulatuses, mis on vajalik nende arvamuste koostamiseks. (43)

34. Muud asjaomased pooled on kavandatava ühinemise pooled, välja arvatud teatise esitanud pooled, näiteks müüja ja ettevõte, kellele on ühinemine suunatud. (44)

IV. TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU KORD

A. Ettevalmistav kord

35. Mis tahes isikul, kes esitab teavet või arvamusi mõnes allpool loetletud olukorras või edastab sama menetluse käigus EFTA järelevalveametile täiendavat teavet, on kohustus selgelt identifitseerida igasugune materjal, mida ta loeb salajaseks, tuues ära põhjused ning esitades eraldi mittesalajase versiooni kuupäevaks, mille amet on määranud seisukohtadest teavitamiseks (45): a) Kartelle või monopole puudutavates menetlustes — ameti vastuväidete adressaat, kes esitab oma seisukohad vastuväidete kohta (46); — kaebuse esitaja, kes esitab oma seisukohad ameti vastuväidetele (47); — mis tahes muu füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb ärakuulamist ja ilmutab piisavat huvi või kelle amet on kutsunud oma seisukohti avaldama, esitades oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (48); — kaebuse esitaja, kes teatab oma seisukohad ameti kirja osas, millega teda teavitatakse ameti kavatsusest tema kaebus tagasi lükata. (49) b) Ühinemismenetluses — teatise esitanud pooled või muud asjaomased pooled, kes esitavad oma seisukohad ameti vastuväidete kohta, mis on vastu võetud eesmärgiga teha otsus taotluse osas erandi tegemiseks koondumise peatamises ja mis mõjutab kahjulikult ühte või mitut niisugust poolt, või samas küsimuses vastuvõetud esialgse otsus kohta (50); — teatise esitanud pooled, kellele amet on oma vastuväited adresseerinud, muud asjaomased pooled, keda on niisugustest vastuväidetest teavitatud, või pooled, kellele amet on vastuväited adresseerinud eesmärgiga määrata trahv või karistusmaksed ja kes esitavad oma arvamuse vastuväidetele (51); — ärakuulamist taotlevad kolmandad isikud, või mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, keda komisjon on kutsunud oma seisukohti avaldama ja kes esitavad oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel (52); — mis tahes isik, kes esitab teavet XIII peatüki artikli 11 alusel.

36. Lisaks võib EFTA järelevalveamet nõuda, et alati, kui ettevõtted (53) esitavad või on esitanud dokumente, identifitseeriksid nad dokumendid või dokumentide osad, mida nad peavad ärisaladusi või muud neile kuuluvat salajast teavet sisaldavaiks, ja identifitseeriks ka ettevõtted, kelle suhtes nimetatud dokumente tuleb pidada salajasteks. (54)

37. Selleks et kiiresti tegeleda lõikes 36 osutatud konfidentsiaalsusnõuetega, võib EFTA järelevalveamet kehtestada ajalise piiri, mille jooksul ettevõtted: i) põhjendavad konfidentsiaalsusnõuet iga dokumendi või dokumendi osa kohta; ii) esitavad ametile dokumentide mittesalajased versioonid, millest salajased lõigud on kustutatud. (55) Konkurentsimenetluste korral esitavad kõnealused ettevõtted nimetatud ajavahemiku jooksul ka iga kustutatud teabeosa kohta kokkuvõtliku kirjelduse. (56)

38. Mittesalajased versioonid ja kustutatud teabe kirjeldused peavad olema sellised, mis võimaldavad igal toimikule juurdepääseval poolel otsustada, kas kustutatud teave võib tõenäoliselt olla tema kaitse jaoks oluline ning kas on seega piisav alus taotleda EFTA järelevalveametilt juurdepääsu salajaseks kuulutatud teabele.

B. Salajase teabe käsitlemine

39. Kartelle või monopole puudutava menetluse puhul, kui ettevõtted ei täida lõigete 35–37 sätteid, võib EFTA järelevalveamet eeldada, et asjaomased dokumendid ja seletused ei sisalda salajast teavet. (57) Sellest tulenevalt võib amet järeldada, et ettevõttel ei ole mingeid vastuväiteid kõnealuste dokumentide ega seletuste täielikule avaldamisele.

40. Nii kartelle või monopole puudutava menetluse kui ka menetluse korral EPM lepingu artikli 57 alusel, kui kõnealune isik või ettevõte vastab lõigete 35–37 sätetele niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad, EFTA järelevalveamet: — aktsepteerib esialgselt nõuded, mis tunduvad õigustatud; või — teatab kõnealusele isikule või ettevõttele, et ei nõustu konfidentsiaalsusnõudega täielikult või osaliselt, kui nõue on ilmselt õigustamatu.

41. EFTA järelevalveamet võib hiljem oma esialgset konfidentsiaalsusnõude aktsepteerimist täielikult või osaliselt muuta.

42. Kui EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat ei nõustu algusest peale konfidentsiaalsusnõudega või võtab seisukoha, et konfidentsiaalsusnõude esialgset aktsepteerimist tuleks muuta, ja kavatseb seega teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõttele võimalus oma seisukohad avaldada. Sellistel juhtudel teatab konkurentsi ja riigiabi peadirektoraat isikule või ettevõttele kirjalikult oma kavatsusest teave avaldada, esitab oma põhjendused ja kehtestab ajavahemiku, mille jooksul see isik või ettevõte võib kirjalikult oma seisukohad teatada. Kui lahkarvamus konfidentsiaalsusnõude osas säilib ka pärast nimetatud seisukohtade esitamist, tegeleb nimetatud küsimusega ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt EFTA järelevalveameti ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (58)

43. Kui on olemas oht, et ettevõte, kes suudab avaldada oma konkurentidele või äripartneritele, klientidele või tarnijatele märkimisväärset majanduslikku või ärilist survet, võtab EFTA järelevalveameti läbiviidud uurimises osalemise tõttu nende suhtes survemeetmeid, (59) kaitseb amet autorite anonüümsust, võimaldades juurdepääsu salastamata versioonile või kokkuvõttele kõnealustest vastustest. (60) Nii anonüümsustaotlusi sellistes olukordades kui ka anonüümsustaotlusi vastavalt ameti kaebuste käsitlemise teatise (61) punktile 81 käsitletakse vastavalt lõigetele 40–42.

C. Toimikule juurdepääsu võimaldamine

44. EFTA järelevalveamet võib otsustada, et juurdepääs toimikule võimaldatakse ühel järgmisel viisil, arvestades poolte tehnilisi võimalusi: — CD-ROMid või mis tahes muud edaspidi kasutusele võetavad elektroonilised andmekandjad; — posti teel saadetavad paberkoopiad toimikust, millele juurdepääs võimaldati; — kutse tutvuda kõnealuse toimikuga ameti ruumides. Amet võib nimetatud viisid vastavalt soovile ühendada.

45. Toimikule juurdepääsu hõlbustamiseks saavad pooled nummerdatud nimekirja dokumentidest, mis moodustavad EFTA järelevalveameti toimiku vastavalt lõike 8 määratlusele.

46. Juurdepääs antakse EFTA järelevalveameti toimikus sisalduvatele tõenditele nende originaalvormis: ametil puudub kohustus korraldada toimikus sisalduvate dokumentide tõlkimine. (62)

47. Kui pool pärast toimikutele juurdepääsu otsustab, et vajab kaitse jaoks spetsiaalset teavet, millele ei ole juurdepääsu antud, võib ta esitada EFTA järelevalveametile selle kohta põhjendatud taotluse. Kui konkurentsi peadirektoraadi teenistustel ei ole võimalik taotlust rahuldada ja kui pool ei nõustu selle seisukohaga, lahendab küsimuse ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. (63)

48. Vastavalt käesolevale teatisele antakse toimikule juurdepääs ainult tingimusel, et sellisel viisil omandatud teavet võib kasutada ainult kohtu- või haldusmenetluse eesmärgil EMP lepingu konkurentsieeskirjade kohaldamiseks asjaomase haldusmenetluse küsimuses. (64) Kui teavet kasutatakse millalgi muul otstarbel, kaasates väliseid kaitsjaid, võib EFTA järelevalveamet teha sellest ettekande nimetatud kaitsja advokatuurile kaitsja distsiplinaarvastutusele võtmiseks.

49. Käesolevat C jagu, välja arvatud lõiked 45 ja 47, kohaldatakse võrdselt nii kaebuse esitajate (kartelle või monopole puudutavates menetlustes) kui ka muude asjaomaste poolte suhtes (ühinemismenetluses).

(1) ELT C 325, 22.12.2005, lk 7.

(2) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(3) Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjoni poolt (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(4) Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(5) Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1). Parandatud: ELT L 172, 6.5.2004, lk 9.

(6) Alates sellest, kui 24. septembri 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 20. mail 2005 jõustus, kajastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükk suurel määral EFTA sambas määrust (EÜ) nr 1/2003.

(7) Alates sellest, kui 3. detsembri 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 1. juulil 2005 jõustus, kajastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükk suurel määral määrust (EÜ) nr 773/2004.

(8) Alates sellest, kui 4. juuni 2004. aasta leping EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 muutmise kohta 20. mail 2005 jõustus, vastavad XIII peatüki artikli 4 lõiked 4 ja 5 ning artiklid 6 kuni 24 määruse (EÜ) nr 139/2004 sama numeratsiooniga artiklitele. (Nimetatud määruse artiklid 1 kuni 3, artikli 4 lõiked 1 kuni 3 ja artikkel 5 sisalduvad EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud õigusaktis (määrus (EÜ) nr 139/2004)).

(9) Juurdepääs toimikule on sätestatud ka komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 802/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtete koondumiste üle) artikli 17 lõikes 1 (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1). Parandatud: ELT L 172, 6.5.2004, lk 9 (edaspidi „komisjoni ühinemise rakendusmäärus”). Kõnealune komisjoni määrus inkorporeeritakse loodetavasti peatselt EMP lepingusse ning järelevalve- ja kohtulepingusse. Nagu ette on nähtud, hakkab järelevalve- ja kohtulepingu protokoll nr 4 muutmise korral sisaldama sätteid, mis vastavad komisjoni ühinemise rakendusmääruse sätetele, ja EFTA järelevalveamet võtab seda edaspidi samuti arvesse ning viitab komisjoni ühinemise rakendusmäärusele.

(10) Vt EFTA järelevalveameti informatsioonilisi suuniseid aadressil:

http://www.eftasurv.int/information/dbaFile449.html.

(11) Samuti võetud arvesse komisjoni ühinemise rakendusmäärust, vt märkus 9.

(12) ELT L 80, 27.3.2003, lk 27 ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(13) Eelkõige liidetud kohtuasjad T-25/95 et al., Cimenteries CBR SA et al. v. komisjon [2000], EKL II-0491. EMP lepingu artiklis 6 sätestatakse, et piiramata pretsedendiõiguse arengut tulevikus, tuleb asjaomase lepingu sätteid, tingimusel, et need on sisult samased Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja ESTÜ asutamislepingu ning nende lepingute rakendamiseks vastuvõetud õigusaktide vastavate eeskirjadega, nende rakendamisel ja kohaldamisel tõlgendada kooskõlas asjaomaste Euroopa Ühenduste Kohtu EMP lepingu allakirjutamise eelsete lahenditega. Seoses Euroopa Kohtu lahenditega pärast EMP lepingu allakirjutamist, peavad EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt arvestama nende lahenditega paika pandud põhimõtteid. Seoses Euroopa Kohtu lahenditega pärast EMP lepingu allakirjutamist, peavad EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt arvestama nende lahenditega kehtestatud põhimõtteid.

(14) Komisjoni teatis toimikutele juurdepääsu käsitlevate taotluste läbivaatamise sisemiste protseduurireeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklites 85 ja 86 [nüüd 81 ja 82], ESTÜ asutamislepingu artiklites 65 ja 66 ning nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 sätestatud juhtudel (EÜT C 23, 23.1.1997, lk 3). Nagu EMP lepingu artiklis 58 ja selle protokollis nr 23 sätestatud, peavad järelevalveamet ja komisjon tegema koostööd, et muu hulgas edendada EMP lepingu ühtlast rakendamist, kohaldamist ja tõlgendamist. Ehkki komisjoni otsused ei ole järelevalveametile siduvad, üritab järelevalveamet siiski kohaselt arvestada komisjoni praktikat.

(15) Käesolevas teatises hõlmab mõiste „ettevõtja” edaspidi nii ettevõtjaid kui ka ettevõtjate ühendusi. Mõiste „isik” hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid. Mitmed üksused on üheaegselt juriidilised isikud ja ettevõtjad; sellisel juhul kehtivad nende kohta mõlemad mõisted. Sama kehtib, kui füüsiline isik on ettevõtja EMP lepingu artiklite 53 ja 54 tähenduses. Ühinemismenetlustes tuleb arvesse võtta ka EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud õigusakti artikli 3 lõike 1 punktis b (määrus (EÜ) nr 139/2004) osutatud isikuid, isegi kui nad on füüsilised isikud. Kui üksused, mis ei ole juriidilised isikud ega ka ettevõtjad, on seotud EFTA järelevalveameti konkurentsimenetlusega, rakendab amet vajaduse korral mutatis mutandis käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid.

(16) Vt III peatüki artikli 15 lõiget 1, XIII peatüki artikli 18 lõiget 3 ja komisjoni rakendusmääruse artikli 17 lõiget 1, vt märkus 9.

(17) Käesolevas teatises tähendab mõiste „dokument” teabekandjat kõikides vormides, sõltumata hoiustamisviisist. See hõlmab ka kõiki praegusi ja edaspidiseid elektroonilisi andmesalvestusvahendeid.

(18) Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9. Neid erandeid on mainitud ka kohtuasjas T-7/89, Hercules Chemicals v. komisjon, [1991] EKL II-1711, punkt 54. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et komisjon ei saa ainuisikuliselt otsustada, millised toimiku dokumendid on kaitse seisukohalt tähtsad (vt kohtuasja T-30/91 Solvay v. komisjon [1995], EKL II-1775, punktid 81–86, ja kohtuasi T-36/91 ICI v. komisjon [1995], EKL II-1847, punktid 91–96).

(19) Sisedokumendid on näiteks ameti direktoraatide või muude asjaomaste asutuste dokumendikavandid, arvamused, märgukirjad või märkused.

(20) Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9.

(21) Vt lõiget 1.

(22) Vt seoses sellega 30.9.2003 otsust liidetud kohtuasjades T-191/98 ja T-212/98 kuni T-214/98 Atlantic Container Line jt v komisjon (TACA), [2003], EKL II-3275, punktid 349–359.

(23) II peatüki artikli 19 või artikli 20 lõike 2 punkti e või XIII peatüki artikli 13 lõike 2 punkti e kohaselt registreeritud ütlused kuuluvad tavaliselt samuti kättesaadavate dokumentide hulka (vt lõiget 10).

(24) Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2, III peatüki artikli 15 lõiget 2 ning komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt märkust 9. Käesolevas teatises kasutatud termin „EFTA riigid” hõlmab EFTA riike, kes on EMP lepingu osalised.

(25) Seoses sellega vt esimese astme kohtu määrust kohtuasjades T-134/94 et al NMH Stahlwerke jt v. komisjon [1997] EKL II-2293, punkt 36 ja kohtuasjas T-65/89, BPB Industries ja British Gypsum [1993] EKL II-389, punkt 33.

(26) Ühinemiste kontrolli alal võib see eriti kehtida XIII peatüki artikli 9 lõike 2 kohaselt EFTA riikide poolt saadetud dokumentidele, mis puudutavad juhtumi suunamist.

(27) Vt III peatüki artikli 16 lõiget 1 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 3, vt eespool märkust 9; kohtuasja T- 7/89 Hercules Chemicals NV v. komisjon [1991], EKL II-1711, punkt 54; kohtuasja T-23/99, LR AF 1998 A/S v. komisjon [2002], EKL II-1705, punkt 170.

(28) 18.9.1996 otsus kohtuasjas T-353/94, Postbank NV v. komisjon, [1996] EKL II-921, punkt 87.

(29) Ühenduse kohtud on esitanud arvamuse selles küsimuses nii väidetava turgu valitseva seisundi kuritarvitamise (EÜ asutamislepingu artikkel 82) (kohtuasi T-65/89, BPB Industries ja British Gypsum, [1993] EKL II-389; ja kohtuasi C-310/93P, BPB Industries ja British Gypsum, [1995] EKL I-865) kui ka ühinemise kohtuasjades (kohtuasi T-221/95 Endemol v. komisjon, [1999] EKL II-1299, punkt 69, ja kohtuasi T-5/02 Laval v. komisjon, [2002] EKL II-4381, punkt 98 jj).

(30) Vt lõige 40.

(31) Vt lõige 35.

(32) Samas ei kaota ärisaladused või muu salajane teave, mida kaubandus- või kutseühingule on esitanud selle liikmed, oma konfidentsiaalsust kolmandate isikute osas ning seda ei tohi seetõttu kaebuse esitajatele edastada. Vt liidetud kohtuasjad 209 kuni 215 ja 218/78, Fedetab, [1980] EKL 3125, punkt 46.

(33) Vt lõikeid 35–38 salajase teabe identifitseerimise nõudmise kohta ettevõtjatelt.

(34) Vt II peatüki artikli 27 lõiget 2 ja III peatüki artikli 15 lõiget 3.

(35) Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõige 1, vt märkust 9.

(36) Vt lõige 42.

(37) Ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõikele 1, vt märkust 9.

(38) Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1, milles räägitakse kaebuse esitajate juurdepääsust dokumentidele, ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 2, milles räägitakse muude asjaomaste isikute juurdepääsust toimikutele niisuguses ulatuses, kui see on vajalik nende arvamuste koostamiseks, vt märkust 9.

(39) Seoses sellega vt kohtuasja T-17/93 Matra-Hachette SA v. komisjon, [1994] EKL II-595, punkt 34. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et kolmandate isikute õigused, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määruse nr 17 artiklis 19 (nüüd asendatud määruse nr 1/2003 artikliga 27), piirduvad õigusega osaleda haldusmenetluses.

(40) Kirja teel, mis on koostatud vastavalt III peatüki artikli 7 lõikele 1.

(41) Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1.

(42) Vt III peatüki artikli 8 lõiget 1.

(43) Vt II peatüki artikli 18 lõiget 4 ja komisjoni rakendusmääruse artikli 17 lõiget 2, vt märkus 9.

(44) Vt komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 11 punkti b, vt märkus 9.

(45) Vt III peatüki artikli 16 lõiget 2 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 2, vt märkust 9.

(46) III peatüki artikli 10 lõike 2 kohaselt.

(47) III peatüki artikli 6 lõike 1 kohaselt.

(48) III peatüki artikli 13 lõigete 1 ja 3 kohaselt.

(49) III peatüki artikli 7 lõike 1 kohaselt.

(50) Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikkel 12, vt märkust 9.

(51) Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikkel 13, vt märkust 9.

(52) Komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 16 alusel, vt märkust 9.

(53) Ühinemismenetluste puhul kehtivad käesolevas ja järgmistes lõigetes sätestatud põhimõtted ka EMP lepingu XIV lisa punktis 1 viidatud akti artikli 3 lõike 1 punktis b nimetatud isikute kohta (määrus (EÜ) nr 139/2004).

(54) Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 3, vt märkust 9. Sama kehtib ka dokumentide kohta, mille EFTA järelevalveamet on kogunud XIII peatüki artikli 13 ning II peatüki artiklite 20 ja 21 kohase kontrollimise käigus.

(55) Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 18 lõiget 3, vt märkust 9.

(56) Vt III peatüki artikli 16 lõiget 3.

(57) Vt III peatüki artiklit 16.

(58) Vt 30. oktoobri 2002. aasta otsuse nr 177/02/COL artiklit 9 (ELT L 80, 27.3.2003, lk 27) ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(59) Vt lõiget 19.

(60) Vt kohtuasja T-5/02, Tetra Laval v. komisjon, [2002] EKL II-4381, punktid 98, 104 ja 105.

(61) EFTA järelevalveameti teatis kaebuste läbivaatamise kohta EFTA järelevalveametis EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaselt, veel avaldamata.

(62) Seoses sellega vt kohtuasja T-25/95 et al. Cimenteries, punkt 635.

(63) Vt 30. oktoobri 2002. aasta otsuse nr 177/02/COL artiklit 8 (ELT L 80, 27.3.2003, lk 27) ja ELT EMP lisa nr 16, 27.3.2003, lk 2.

(64) Vt vastavalt III peatüki artikli 15 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 2 ja komisjoni ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõiget 4, vt märkust 9.