Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr 71480 – Telenor kohta

(2020/C 292/05)

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr 71480 (Telenor) kohta esitatakse kooskõlas EFTA järelevalveameti 29. novembri 2012. aasta otsuse nr 442/12/COL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artikliga 16 (edaspidi „pädevust käsitlev otsus“).

Menetlus ja nõuandekomiteele esitatav otsuse eelnõu annavad selle juhtumi puhul alust järgmisteks tähelepanekuteks.

1. Sissejuhatus

EFTA järelevalveameti käsutuses oleva teabe kohaselt võis Telenor Norge AS (1) kuritarvitada turgu valitsevat seisundit Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses ja/või sõlmida kokkuleppeid või osaleda kooskõlastatud tegevuses, mis oli vastuolus kõnealuse lepingu artikliga 53.

3.–12. detsembrini 2012 kontrollis EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakond Telenor Norge ASi ja tema emaettevõtja Telenor ASA (edaspidi koos „Telenor“) ruume. Telenorilt saadud andmete uurimine jätkus 12.–14. märtsil 2013 EFTA järelevalveameti ruumides Brüsselis Telenori esindajate juuresolekul.

Seejärel pidasid EFTA järelevalveamet ja Telenor mitu koosolekut, sealhulgas ülevaatekoosolekud, ning kirjavahetust. EFTA järelevalveamet esitas teabenõuded Telenorile ja teistele Norra turul tegutsevatele mobiilsideoperaatoritele.

Uurimise käigus uuris EFTA järelevalveamet põhjalikult Telenori tegevust kolmel Norra turul: 1) mobiilsidevõrkudele juurdepääsu ja neis kõne algatamise teenuste hulgimüügiturg, 2) kodutarbijatele osutatavate mobiilsete lairibateenuste turg ja 3) äriklientidele osutatavate mobiilsideteenuste turg.

26. märtsil 2014 algatas EFTA järelevalveamet menetluse Telenori vastu (toiming nr 697590; otsus nr 135/14/COL) vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 2 lõikele 1, et võtta vastu järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki III jao kohane otsus.

2. Kirjalik menetlus

1. veebruaril 2016 võttis EFTA järelevalveamet vastu Telenorile adresseeritud vastuväited (dokument nr 784362; otsus nr 028/16/COL). Vastuväidetes esitati EFTA järelevalveameti esialgne seisukoht, et Telenor rikkus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54, kohaldades: 1) hinnakruvi mobiilsidevõrkudele juurdepääsu ja neis kõne algatamise teenuste selliste hulgihindade ning jaehindade vahel, mida Telenor küsis Norras kodutarbijatele osutatavate mobiilsete lairibateenuste eest alates 2008. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta lõpuni (edaspidi „hinnakruvi efekti kuritarvitamine“), ning 2) sidumisklausleid Telenori jaelepingutes Norra äri- ja valitsusklientidega alates 2008. aasta jaanuarist kuni vastuväidete vastuvõtmise kuupäevani (edaspidi „sidumise kuritarvitamine“).

Telenoril paluti vastuväidetele vastata 11. aprilliks 2016. Telenori taotlusel (dokument nr 796438) pikendas EFTA järelevalveamet tähtaega 25. aprillini 2016 (dokument nr 796492). Telenor vastas vastuväidetele 25. aprillil 2016 (dokumendid nr 802028 ja 802055).

3. Esimene suuline ärakuulamine

Vastuses vastuväidetele taotles Telenor suulist ärakuulamist kooskõlas pädevust käsitleva otsuse artikli 6 lõikega 1. Enne suulist ärakuulamist saatis EFTA järelevalveamet 31. augusti 2016. aasta kirjaga Telenorile loetelu küsimustest, mis tulenesid Telenori vastusest vastuväidetele (dokument nr 815872). Suuline ärakuulamine toimus 3. ja 4. oktoobril 2016 Brüsselis.

a. Osalejad

Suulisel ärakuulamisel osalesid Telenori ja Telia esindajad. Telial lubati huvitatud kolmanda isikuna olla ära kuulatud (dokument nr 807635). EFTA järelevalveameti nimel osalesid kuulamisel EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakonna ning õigus- ja täitevosakonna esindajad ning (kuulamise esimesel päeval) vastutav kolleegiumi liige. Lisaks osalesid ärakuulamisel Norra konkurentsiameti (Norwegian Konkurransetilsynet) ja Norra sideameti (Nasjonal Kommnikasjonsmyndighet, edaspidi „Nkom“) esindajad.

b. Menetlusküsimused

Olles läbi vaadanud kõik menetlusküsimused, eelkõige need, mis on loetletud pädevust käsitleva otsuse artikli 14 lõike 1 punktides a–d, nimelt:

— dokumentide avalikustamine ja juurdepääs toimikule;

— vastuväidetele vastamise tähtajad;

— ärakuulamisõiguse järgimine;

— suulise ärakuulamise nõuetekohane läbiviimine,

olen oma 21. novembri 2019. aasta vahearuandes (dokument nr 922733) kinnitanud, et poolte menetlusõiguste tõhusast kasutamisest on kinni peetud. Seda seisukohta toetas ka asjaolu, et Telenor ega Telia ei palunud ei enne suulist ärakuulamist ega ka selle ajal ärakuulamise eest vastutaval ametnikul läbi vaadata EFTA järelevalveameti otsuseid seoses menetlusküsimustega.

c. Suulise ärakuulamise läbiviimine

Tarbetute ajapiirangute ohu vältimiseks toimus suuline ärakuulamine kahe päeva jooksul, nagu soovis Telenor. Ärakuulamine toimus täielikult inglise keeles ja protokolliti, nagu on ette nähtud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 14 lõikes 8. Osa suulisest ärakuulamisest toimus vastavalt pädevust käsitleva otsuse artiklile 13 kinnisel istungil.

Esimene päev oli ette nähtud hinnakruvi efekti kuritarvitamise arutamiseks. Pärast ärakuulamise eest vastutava ametniku lühikest sissejuhatust esitas EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakond oma seisukohad vastuväidetes esitatud väidete kohta. Telenori esindajad esitasid oma seisukohad hinnakruvi efekti kuritarvitamise kohta. Seejärel tutvustasid Telenori esindajad peamisi õiguslikke küsimusi, eelkõige turgu valitseva seisundi hindamist, vältimatuse (vajadus kasutada Telenori võrku) puudumist ja hinnakruvi efekti testi agregeerimise taseme valikut. Lisaks tutvustasid Telenori esindajad juhtumi peamisi majanduslikke aspekte, mille hulka kuulusid eelkõige väide hinnakruvi efekti kuritarvitamise kohta ja vastuväidetes esitatud järeldused turgude määratlemise ja turuosade kohta. Igale ettekandele järgnesid paljud küsimused, mille esitasid EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakonna ametnikud ning millele vastasid nõuetekohaselt Telenori esindajad. Seejärel anti Telia esindajatele võimalus esitada juhtumi kohta oma seisukohad. Nende suulises esildises keskenduti õiguslike küsimuste asemel pigem faktilistele küsimustele, mis puudutasid eelkõige hulgi- ja jaeturgude määratlusi, võimsuse piiranguid ning järeldusi Telenori turgu valitseva seisundi kohta.

Teine päev oli ette nähtud aruteludeks sidumise kuritarvitamise üle. EFTA järelevalveameti konkurentsi- ja riigiabi osakond andis jällegi ülevaate vastuväidetes esitatud väidetest, sealhulgas põhjustest, miks EFTA järelevalveamet tegi esialgse järelduse, et sidumiskokkulepped olid kuritahtlikud, ning EFTA järelevalveameti konkurentsi- ja riigiabi osakonna põhjendustest turgude määratlemise ja turgu valitseva seisundi kohta. Ärakuulamise esimesel päeval andis Telenor eraldi ülevaate kõikidest asjaoludest, õiguslikest aspektidest ja sidumiskokkulepete majanduslikust mõjust. Telenori äriesindajad andsid üksikasjaliku ülevaate äriklientide segmendi arengust, sidumistavade arengust ja nende aluseks olevatest äripõhimõtetest. Õiguslikke aspekte käsitlevas ettekandes selgitasid Telenori esindajad oma seisukohta, et vastuväidetes esitatud järeldusi iseloomustas väärarusaam turgude toimimisest ja sidumistavadest, sealhulgas seda, miks ei tunnistanud EFTA järelevalveamet Telenori arvates siduvate abonementlepingute konkurentsi soodustavat iseloomu. Sellega seoses selgitasid Telenori esindajad, et nende arvates ei suutnud EFTA järelevalveamet tõendada, et sidumiskokkulepetel on tõenäoliselt konkurentsivastane mõju. Lisaks tegid Telenori äriesindajad kinnisel istungil ettekande erinevate lepingutingimuste kohta, mille Telenor oli äriklientide jaoks kehtestanud. Pärast kinnist istungit selgitas Telia oma seisukohti sidumise kuritarvitamise kohta. Ettekandes keskenduti küsimustele, mis olid seotud turgude määratlemise ja Telenori valitseva seisundiga jaeturul.

Oma 21. novembri 2019. aasta vahearuandes (dokument nr 922733) kinnitasin, et suuline ärakuulamine andis Telenorile ja Teliale piisava võimaluse esitada oma seisukohad EFTA järelevalveameti esialgsete järelduste kohta vastavalt pädevust käsitleva otsuse artikli 10 lõikele 4.

4. Järgnenud menetlus

Pärast suulist ärakuulamist saatis EFTA järelevalveamet 13. veebruaril 2017 täiendavad teabenõuded Teliale (dokumendid nr 840673 ja 1076450) (2) ning 18. mail 2017 TDC SA-le (dokument nr 857212). Telia ja TDC SA vastasid vastavalt 14. märtsil 2017 (dokumendid nr 847236, 847237, 1076156, 1076158, 847239, 847240, 847241, 847242, 847808, 847809, 847810, 847811, 847812, 847813, 847814, 847815, 847817, 847818, 847819, 847820, 847821, 847822, 847823, 847824 ja 847825) ning 15. juunil 2017 (dokumendid nr 880377, 1076043, 1076044, 1076045, 1076046, 1076047, 1076049, 1076050, 1076051, 1076052, 1076053, 1076054 ja 1076055).12. oktoobril 2017 pidas EFTA järelevalveamet ülevaatekoosoleku Telenoriga. Sellel koosolekul teatas EFTA järelevalveamet oma kavatsusest võtta vastu täiendavad vastuväited, mis põhinevad pärast ärakuulamist saadud lisateabel.

5. Täiendavad vastuväited

24. juunil 2019 võttis EFTA järelevalveamet vastu Telenorile adresseeritud täiendavad vastuväited (dokument nr 1075321; otsus nr 047/19/COL). Täiendavates vastuväidetes selgitas EFTA järelevalveamet, et otsustas prioriteetide seadmise eesmärgil lõpetada sidumise kuritarvitamise uurimise. Täiendavad vastuväited lisati algsetele vastuväidetele ja neid tuli lugeda koos viimastega.

Telenoril lubati täiendavatele vastuväidetele vastata kuni 13. augustini 2019. Telenori taotlusel pikendas EFTA järelevalveamet tähtaega kuni 20. augustini 2019 (dokument nr 1078100). Telenor ei nõustunud tähtaja pikendamise kestusega ja palus 8. juuli 2019. aasta kirjas (dokument nr 1079670) ärakuulamise eest vastutaval ametnikul vaadata läbi Telenori taotlus pikendada tähtaega kuni 16. septembrini 2019. Ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustas 22. juuli 2019. aasta kirjas (dokument nr 1079572) pikendada tähtaega kuni 2. septembrini 2019, võtmaks arvesse asjaolu, et Telenorile anti juurdepääs teatavatele andmeruumis hoitavatele põhidokumentidele alles 13 päeva pärast seda, kui Telenor sai juurdepääsu toimiku DVD-le. Telenor vastas täiendavatele vastuväidetele 2. septembril 2019 (dokument nr 1085650).

6. Teine suuline ärakuulamine

Vastuses täiendavatele vastuväidetele taotles Telenor suulist ärakuulamist kooskõlas pädevust käsitleva otsuse artikli 6 lõikega 1. Suuline ärakuulamine toimus 10. oktoobril 2019 Brüsselis.

a. Osalejad

Suulisel ärakuulamisel osalesid Telenori esindajad. EFTA järelevalveameti nimel osalesid ärakuulamisel EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakonna ning õigus- ja täitevosakonna esindajad. Samuti osalesid kohtuistungil Norra konkurentsiameti (Norwegian Konkurransetilsynet) ja Nkomi esindajad. Telia ei taotlenud suulisel ärakuulamisel osalemist.

b. Menetlusküsimused

Olles läbi vaadanud kõik menetlusküsimused, eelkõige need, mis on loetletud pädevust käsitleva otsuse artikli 14 lõike 1 punktides a–d, nimelt:

— dokumentide avalikustamine ja juurdepääs toimikule;

— täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtajad;

— ärakuulamisõiguse järgimine;

— suulise ärakuulamise nõuetekohane läbiviimine,

olen oma 21. novembri 2019. aasta vahearuandes (dokument nr 922733) kinnitanud, et poolte menetlusõiguste tõhusast kasutamisest on kinni peetud. Seda seisukohta toetas ka asjaolu, et Telenor ei palunud ei enne teist suulist ärakuulamist ega ka selle ajal mul läbi vaadata EFTA järelevalveameti otsuseid seoses menetluslike küsimustega, välja arvatud täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamine, mille ärakuulamise eest vastutav ametnik oli asjakohaselt lahendanud (nagu on selgitatud eespool punkti 5 teises lõigus).

c. Suulise ärakuulamise läbiviimine

Suuline ärakuulamine kestis ühe päeva. Ärakuulamine toimus täielikult inglise keeles ning see protokolliti kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 14 lõikega 8. Kõik suulise ärakuulamise osad toimusid avalikul istungil.

Kogu päev oli ette nähtud selleks, et arutada hinnakruvi efekti kuritarvitamist , mis oli täiendavate vastuväidete ese. Pärast ärakuulamise eest vastutava ametniku avasõnavõttu esitas EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakond oma seisukohad täiendavates vastuväidetes esitatud väidete kohta. Ülejäänud kõneaeg eraldati peaaegu täielikult Telenorile. Esiteks esitas Telenori esindaja mõned üldised sissejuhatavad märkused ja Telenori seisukohad väidetava kuritarvitamise kohta. Seejärel tutvustasid Telenori esindajad juhtumi menetlusküsimusi, mis puudutasid Telenori õigust olla ära kuulatud, tõendamiskohustust ja mõnda metoodikaküsimust. Telenor väitis seoses Telenori õigusega olla ära kuulatud, et täiendavates vastuväidetes ei esitatud konteksti ega analüüse ning et Telenor ei saanud seega ammendava vastuse andmiseks piisavalt teavet.

Seejärel tegi Telenor ettekande tegeliku või potentsiaalse konkurentsi kohta asjaomasel järgneval turul ning veel ühe ettekande järgneva turu määratluse kohta, milles selgitati Norra kodutarbijatele osutatavate mobiilsete lairibateenuste turu arengut ja käsitleti mõnda õiguslikku argumenti. Pärast lõunapausi esitasid Telenori esindajad hinnakruvi efekti analüüsi, milles keskenduti eelkõige agregeerimise tasemele ja mõju hindamisele. Seejärel tutvustasid Telenori majandusnõustajad majandusküsimusi, mis hõlmasid muu hulgas turu määratlust, agregeerimise taset, mõju, Telia marginaalide kasutamist ning modelleerimise ja metoodikaga seotud küsimusi.

Ärakuulamise käigus esitas EFTA järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakond paar küsimust, mis kõik olid mõeldud Telenorile ja millele Telenor ka vastas. Ärakuulamise lõpus tegi Telenori esindaja mõned lõppmärkused ja palus, et Telenorile antaks võimalus kaaluda, kas ta soovib, et tal oleks võimalik esitada hilisem kirjalik seisukoht seoses mõne ärakuulamisel tõstatatud küsimusega. Olen selle palvega nõustunud ja palusin Telenoril teatada 16. oktoobriks 2019, kas Telenor peab vajalikuks esitada mõne küsimuse kohta kirjalik esildis. 16. oktoobril 2019 teatas Telenor mulle, et mõne küsimuse peeti vajalikuks esitada hilisem kirjalik esildis ja et see esitatakse 25. oktoobriks 2019. Olen selle tähtajaga nõustunud. Telenor esitas 25. oktoobril 2019 kirjalikud vastused (dokument nr 1093684) kahele ärakuulamisel esitatud küsimusele, mis puudutasid: 1) mobiiltelefoniside pakettides sisalduvat andmesidet kodutarbijatele osutatavate eraldiseisvate mobiilsete lairibateenuste asendusena ja 2) teenuseosutajaid kui võimalikke hulgitarnijaid.

Oma 21. novembri 2019. aasta vahearuandes (dokument nr 922733) esitasin hinnangu, et suuline ärakuulamine andis Telenorile piisava võimaluse kujundada oma seisukohad EFTA järelevalveameti esialgsete järelduste kohta, nagu on ette nähtud pädevust käsitleva otsuse artikli 10 lõikega 4.

Seoses Telenori väitega, et täiendavates vastuväidetes ei esitatud konteksti ega analüüse ning et seetõttu ei saanud Telenor piisavat teavet ammendava vastuse andmiseks, leian, et täiendavates vastuväidetes esitati piisav kontekst ja analüüsid, et Telenor saaks täiendavatele vastuväidetele ammendavalt vastata. Näiteks kui EFTA järelevalveamet viitas dokumentidele kui täiendavatele tõenditele oma esialgsete järelduste toetuseks, esitas ta selle viite konkreetses kontekstis seoses kindla teemaga ja juhtis oma järelduste toetamiseks tähelepanu nende dokumentide asjakohastele osadele.

7. Järgnenud menetlus

7. novembril 2019 saatis EFTA järelevalveamet Telenorile teabenõude seoses sise- ja välisturu uuringutega, mille Telenor korraldas 1. jaanuarist 2007 kuni 30. septembrini 2013 seoses mobiilsete andmesideteenustega Norras (dokument nr 1095066). Telenor vastas sellele teabenõudele 15. novembril 2019 (dokument nr 1097450) ja esitas märkused asjaomaste turu-uuringute kohta 10. detsembril 2019 (dokument nr 1103119).

13. detsembril 2019 toimus Telenoriga lühike kõne ajakohastatud teabe jagamiseks.

13. jaanuaril 2020 saatis EFTA järelevalveamet teabenõude Nkomile (dokument nr 1097871), nõudes dokumente ja aruandeid Nkomi ja/või teiste sidusrühmade poolt ajavahemikul 2008–2012 tehtud uuringute kohta ning sidusrühmadelt saadud lairibateenuste ja muude teenuste asendatavust käsitleva teabe/esitluste kohta ajavahemikul 2008–2012. Nkom vastas sellele teabenõudele 20. jaanuaril 2020 (dokument nr 1109079).

Olukorra arutamiseks mõeldud videokonverentsil, mis toimus 12. veebruaril 2020, teavitati Telenori EFTA järelevalveameti kavatsusest saata asjaolusid käsitlev kiri.

27. veebruaril 2020 saatis EFTA järelevalveamet Telenorile asjaolusid käsitleva kirja (dokument nr 1110474), et anda talle võimalus kommenteerida: 1) olemasolevaid tõendeid, millele vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes otseselt ei tuginetud, kuid mis toimiku edasisel analüüsimisel võisid EFTA järelevalveameti arvates olla asjakohased vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes esitatud esialgsete järelduste toetamiseks; 2) lisatõendeid, millele juhiti EFTA järelevalveameti tähelepanu pärast täiendavate vastuväidete vastuvõtmist, ning 3) tundlikkusarvutusi Telia ja Telenori hulgiklientide marginaalide usaldusväärsuse kontrollimiseks.

Lisaks asjaolusid käsitlevale kirjale andis EFTA järelevalveamet Telenorile juurdepääsu kõigile dokumentidele, mis lisati toimikule pärast täiendavate vastuväidete esitamist. Kuna EFTA järelevalveamet tugines asjaolusid käsitlevas kirjas ka piiratud hulgale teabele, mis oli Telenori suhtes konfidentsiaalne, anti Telenori välisnõustajatele võimalus pääseda sellele konfidentsiaalsele teabele ligi eriruumi menetluse raames. Telenor seda võimalust siiski ei kasutanud.

Telenor vastas asjaolusid käsitlevale kirjale 23. märtsil 2020 (dokumendid nr 1123012, 1133599, 1135608, 1133600 ja 1133601).

30. aprillil 2020 saatis EFTA järelevalveamet Telenorile teabenõude käibega seotud andmete kohta (dokumendid nr 1130626 ja 1126651), millele Telenor vastas 15. mail 2020 (dokumendid nr 1133295, 1133296, 1133371 ja 1133372).

18. mai 2020. aasta e-kirjaga (dokument nr 1133872) saatis EFTA järelevalveamet Telenorile küsimuse kaheosalise andmeside hinnastamise võimaluse aluseks olevate dokumentide kohta, millele viidati Telenori vastuses vastuväidetele. Telenor vastas sellele küsimusele 25. mai 2020. aasta e-kirjas (dokument nr 1134573).

8. Otsuse eelnõu

Nõuandekomiteele esitatud otsuse eelnõus tuvastatud rikkumiste ulatus on väiksem kui algsetes vastuväidetes.

Nagu eespool (punktis 2) selgitatud, esitati vastuväidetes EFTA järelevalveameti esialgne seisukoht, et Telenor rikkus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54, kohaldades: 1) hinnakruvi mobiilsidevõrkudele juurdepääsu ja kõne algatamise teenuste hulgihindade ning jaehindade vahel, mida Telenor küsis Norras kodutarbijatele osutatavate mobiilsete lairibateenuste eest alates 2008. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta lõpuni, ning 2) sidumisklausleid Telenori jaelepingutes Norra äri- ja valitsusklientidega alates 2008. aasta jaanuarist kuni vastuväidete vastuvõtmise kuupäevani.

Järgnevates täiendavates vastuväidetes (vt eespool punkti 5 esimene lõik) otsustas EFTA järelevalveamet prioriteetide seadmise eesmärgil lõpetada uurimise seoses vastuväidetes esitatud teise väidetava kuritarvitamisega, s.o sidumisklauslid koostoimes karistustega lepingu ennetähtaegse lõpetamise eest Norra äriklientidele osutatavate mobiilsideteenuste jaeturul. Seega käsitleti täiendavates vastuväidetes üksnes väidetavat hinnakruvi efekti kuritarvitamist, mis oli juba vastuväidetes esitatud. Otsuse eelnõus käsitletakse seda hinnakruvi efekti kuritarvitamist.

Otsuse eelnõus leiab EFTA järelevalveamet, et Telenor kuritarvitas turgu valitsevat seisundit Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses, kohaldades hinnakruvi üldkasutatavatele mobiiltelefonivõrkudele juurdepääsu ja neis kõne algatamise teenuste hulgimüügituru ning kodutarbijatele osutatavate eraldiseisvate mobiilsete lairibateenuste jaeturu vahel Norras alates 1. jaanuarist 2008 (kaasa arvatud) kuni 31. detsembrini 2012 (kaasa arvatud) (edaspidi „vaatlusalune periood“).

Otsuse eelnõus märgib EFTA järelevalveamet, et Norra üldkasutatavatele mobiiltelefonivõrkudele juurdepääsu ja kõne algatamise teenuste hulgiturg on asjaomane eelnev turg ning Norra kodutarbijatele eraldiseisvate mobiilsete lairibateenuste osutamise jaeturg on asjaomane järgnev turg.

Otsuse eelnõus järeldab EFTA järelevalveamet, et Telenoril oli vaatlusalusel perioodil valitsev seisund Norra üldkasutatavatele mobiilsidevõrkudele juurdepääsu ja kõnede algatamise teenuste hulgimüügiturul ning et samal ajal oli Telenoril suur turuvõim jaeturul, kus pakuti eraldiseisvaid mobiilseid lairibateenuseid, mida müüdi Norra kodutarbijatele.

Lisaks leiab EFTA järelevalveamet otsuse eelnõus, et vaatlusalusel perioodil ei võimaldanud erinevus hinna vahel, mida Telenor küsis eelneval turul konkurentidelt hulgimüügitasandi juurdepääsu- ja kõne algatamise teenuste osutamise eest oma üldkasutatavas mobiiltelefonivõrgus, ning hinna vahel, mida Telenor küsis oma järelturu tasandi klientidelt kodutarbijatele osutatavate eraldiseisvate mobiilsideteenuste eest Norras, samaväärsel või sama tõhusal konkurendil, kes sõltub sellistest hulgimüügitasandi teenustest, konkureerida Telenoriga kahjumit kandmata.

Seetõttu leiab EFTA järelevalveamet, et Telenor kohaldas oma üldkasutatavas mobiiltelefonivõrgus hinnakruvi järgmistele hulgimüügitasandi juurdepääsu- ja kõne algatamise teenuste klientidele: 1) Network Norway alates 1. augustist 2008 (kaasa arvatud) kuni 31. augustini 2010 (kaasa arvatud); 2) Ventelo alates 1. jaanuarist 2008 (kaasa arvatud) kuni 30. novembrini 2010 (kaasa arvatud) ja 3) teenuseosutajad (edasimüüjad) alates 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2012 (kaasa arvatud).

Nende kolme rikkumise ulatus on otsuse eelnõus kitsam kui algsetes vastuväidetes. Vastuväidetes tuvastas EFTA järelevalveamet Network Norwayga seoses hinnakruvi kolmeaastasel perioodil 2008. aasta jaanuarist kuni 2010. aasta lõpuni, mis piirdub nüüd otsuse eelnõus perioodiga alates 1. augustist 2008 (kaasa arvatud) kuni 31. augustini 2010 (kaasa arvatud). Ventelo puhul viidati vastuväidetes viieaastasele ajavahemikule 2008. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta lõpuni, samas kui otsuse eelnõu hõlmab nüüd ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 (kaasa arvatud) kuni 30. novembrini 2010 (kaasa arvatud). Lisaks ei käsitleta otsuse eelnõus enam hinnakruvi efekti seoses Telenori hulgimüügikliendiga TDC SA, nagu vastuväidetes algselt ette nähtud. Täiendavates vastuväidetes leidis EFTA järelevalveamet seoses TDC SAga, et ta ei tegutsenud kodutarbijate turul ega kavatsenud vaatlusalusel perioodil sellele turule siseneda. Järelikult ei saa TDC SAd sel perioodil pidada tegelikuks või potentsiaalseks konkurendiks asjaomasel järgneval turul. Selle tulemusena ei ole TDC SA enam osa EFTA järelevalveameti hinnakruvi efekti kohta käivatest järeldustest.

Otsuse eelnõus järeldab EFTA järelevalveamet veel, et hinnakruvi võis avaldada asjaomasel jaeturul konkurentsivastast mõju ja et Telenori tegevust ei saanud objektiivselt põhjendada.

Kõik eespool nimetatud otsuse eelnõu järeldused vastavad vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes juba sisalduvatele vastuväidetele, mida on täiendatud asjaolusid käsitleva kirjaga. Otsuse eelnõu aluseks on samad asjaomased eelneva ja järgneva tasandi geograafilised ja tooteturud, nagu on sätestatud vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes. Hinnakruvi efekti kuritarvitamise puhul jääb vaatlusalune periood vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes osutatud ajavahemikesse ning on nüüd varasemast kitsam (nagu eespool selgitatud). Lisaks järeldab EFTA järelevalveamet, et Telenor kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, kasutades hinnakruvi Network Norway, Ventelo ja teenuseosutajate suhtes, mis kujutab endast Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 kolme eraldiseisvat rikkumist. Need kolm eraldi rikkumist tuvastati vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes, mida täiendati asjaolusid käsitleva kirjaga.

Minu arvates ja vastavalt pädevust käsitleva otsuse artikli 16 lõikele 1 käsitletakse otsuse eelnõus üksnes vastuväiteid, mille kohta Telenorile on antud võimalus esitada oma seisukoht.

9. Järeldus

Eeltoodut arvesse võttes olen seisukohal, et otsuse eelnõu adressaatide menetlusõigusi, sealhulgas õigust olla ära kuulatud, on menetluse kõigis etappides nõuetekohaselt järgitud.

Brüssel, 3. juuni 2020 Ärakuulamise eest vastutav ametnik Michael SÁNCHEZ RYDELSKI

(1) Sealhulgas tema õiguseellane Telenor Mobil AS.

(2) TDC SA on Taani telekommunikatsiooniteenuste osutaja.