EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 38/15/COL,

4. veebruar 2015,

millega võetakse vastu järgmine teatis: „Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldatavuse kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes” [2016/196]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 25 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni 21. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 316/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete suhtes (1).on inkorporeeritud EMP lepingusse selle XIV lisa punktina 5

Euroopa Komisjon on avaldanud teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes” (2).

Euroopa Komisjoni suunised on asjakohased ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks.

EMP konkurentsieeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.

EMP lepingu XIV lisa lõpus oleva rubriigi „Üldist” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga võtma võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks vastu õigusaktid, mis vastavad Euroopa Komisjoni vastuvõetud õigusaktidele.

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega ja Euroopa Komisjoniga on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

(1) ELT L 93, 28.3.2014, lk 17, inkorporeeritud EMP lepingusse EMP ühiskomitee 12. detsembri 2014. aasta otsusega nr 293/2014 (seni avaldamata).

(2) ELT C 89, 28.3.2014, lk 3.

LISA

EFTA JÄRELEVALVEAMETI TEATIS

Suunised EMP lepingu artikli 53 kohaldatavuse kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes

A. Käesolev teatis on avaldatud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule (edaspidi „EMP leping”) ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingule (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”).

B. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on avaldanud teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes” (1). Kõnealuses mittesiduvas dokumendis on sätestatud põhimõtted, mida komisjon järgib tehnosiirde kokkulepete hindamisel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 101.

C. EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”) leiab, et need komisjoni suunised on EMPs kohaldatavad. Võrdsete konkurentsitingimuste säilitamiseks ja EMP konkurentsieeskirjade ühtseks kohaldamiseks kogu Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP”) on amet vastu võtnud käesoleva teatise talle järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punktiga b antud volituste alusel. Järelevalveamet kavatseb asjaomaste EMP eeskirjade kohaldamisel konkreetsetel juhtudel järgida käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ja norme.

D. Konkreetselt sätestatakse käesolevas teatises põhimõtted tehnosiirde kokkulepete hindamiseks EMP lepingu artikli 53 kohaselt ja antakse suuniseid nende kohaldamiseks.

E. Käesolevat teatist kohaldatakse juhtumite suhtes, mille korral järelevalveamet on EMP lepingu artikli 56 kohaselt pädev järelevalveasutus.

F. Käesolev teatis asendab ameti eelmise, 2005. aasta teatise EMP lepingu artikli 53 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes (2).

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS

2. ÜLDPÕHIMÕTTED

2.1. Artikkel 53 ja intellektuaalne omand

2.2. Üldine raamistik artikli 53 kohaldamiseks

2.3. Turu määratlus

2.4. Konkurentide ja mittekonkurentide erinevus

3. TEHNOSIIRDE GRUPIERANDI MÄÄRUSE KOHALDAMINE

3.1. Tehnosiirde grupierandi määruse mõju

3.2. Tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisala ja kestus

3.2.1. Tehnosiirde kokkuleppe mõiste

3.2.2. Siirde mõiste

3.2.3. Kahe osapoole vahelised kokkulepped

3.2.4. Lepinguliste toodete tootmise kokkulepped

3.2.5. Kestus

3.2.6. Suhe muude grupierandi määrustega

3.2.6.1. Grupierandi määrused spetsialiseerumis- ning uurimis- ja arendustegevust käsitlevate kokkulepete kohta

3.2.6.2. Vertikaalsete kokkulepete grupierandi määrus

3.3. Turuosa künnised grupierandi kaitse kohaldamiseks

3.4. Raskekujulised konkurentsipiirangud vastavalt grupierandi määrusele

3.4.1. Üldpõhimõtted

3.4.2. Konkurentide vahelised kokkulepped

3.4.3. Mittekonkurentide vahelised kokkulepped

3.5. Välja jäetud piirangud

3.6. Grupierandi määruse tühistamine ja kohaldamata jätmine

3.6.1. Tühistamismenetlus

3.6.2. Grupierandi määruse kohaldamata jätmine

4. ARTIKLI 53 LÕIGETE 1 JA 3 KOHALDAMINE VÄLJASPOOL TEHNOSIIRDE GRUPIERANDI MÄÄRUSE KOHALDAMISALA

4.1. Analüüsi üldine raamistik

4.1.1. Asjakohased tegurid

4.1.2. Piiravate litsentsilepingute negatiivne mõju

4.1.3. Piiravate litsentsilepingute positiivne mõju ja selle analüüsimise raamistik

4.2. Artikli 53 kohaldamine erinevat tüüpi litsentsimispiirangute suhtes

4.2.1. Litsentsitasuga seotud kohustused

4.2.2. Ainuõiguslik litsentsimine ja müügipiirangud

4.2.2.1. Ainuõiguslikud ja ainulitsentsid

4.2.2.2. Müügipiirangud

4.2.3. Tootmismahu piirangud

4.2.4. Kasutusalapiirangud

4.2.5. Oma tarbeks kasutamise piirangud

4.2.6. Seosmüük ja müük komplektidena

4.2.7. Konkurentsikeelud

4.3. Kompromisskokkulepped

4.4. Tehnoloogiapuulid

4.4.1. Tehnoloogiapuulide moodustamise ja toimimise hindamine

4.4.2. Puuli ja selle litsentsisaajate vaheliste kokkulepete üksikute piirangute hindamine

1. SISSEJUHATUS

(1) Käesolevate suunistega sätestatakse põhimõtted tehnosiirde kokkulepete hindamiseks EMP lepingu artikli 53 (edaspidi „artikkel 53”) kohaselt. Tehnosiirde kokkulepped on seotud tehnoloogiaõiguste litsentsimisega, mille puhul litsentsiandja lubab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiaõigust kaupade või teenuste tootmiseks, nagu on määratletud EMP lepingu XIV lisa punktis 5 osutatud õigusakti (komisjoni 21. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 316/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes (3) (edaspidi „tehnosiirde grupierandi määrus”)) artikli 1 lõike 1 punktis c.

(2) Suuniste eesmärk on anda juhtnööre tehnosiirde grupierandi määrusekohaldamise kohta ja artikli 53 kohaldamise kohta tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalast väljajäävate tehnosiirde kokkulepete suhtes. Tehnosiirde grupierandi määrus ja suunised ei piira EMP lepingu artikli 54 (edaspidi „artikkel 54”) võimalikku paralleelset kohaldamist tehnosiirde kokkulepete suhtes (4).

(3) Suunistes sätestatud norme tuleb kohaldada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Suuniseid ei tohi kohaldada mehaaniliselt. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude kohaselt ning kohaldada käesolevaid suuniseid mõistuspäraselt ja paindlikult. Toodud näited on ainult illustreerivad ega ole ammendavad. Amet jälgib tehnosiirde grupierandi määruse ja suuniste toimimist järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 (edaspidi „protokoll nr 4”) II peatükiga (5) loodud jõustamissüsteemis, et otsustada võimalike muudatuste vajalikkuse üle.

(4) Käesolevad suunised ei piira artikli 53 ja tehnosiirde grupierandi määruse tõlgendamist EFTA kohtu, Euroopa Kohtu ja Üldkohtu poolt.

2. ÜLDPÕHIMÕTTED

2.1. Artikkel 53 ja intellektuaalne omand

(5) Artikli 53 üldine eesmärk on konkurentsi kaitsmine turul, et edendada tarbijate heaolu ja ressursside tõhusat jaotamist. Artikli 53 lõikega 1 on keelatud kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevused, (6) mis võivad mõjutada kaubandust lepinguosaliste (edaspidi „EMP riigid”) (7) vahel ning mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine (8). Erandina sellest normist on artikli 53 lõikes 3 sätestatud, et sama artikli lõikes 1 sisalduv keeld võidakse kuulutada mittekohaldatavaks ettevõtjate vaheliste kokkulepete suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijail tekkivatest hüvedest osa saada, ja mis ei sea nende sihtide saavutamiseks ebavajalikke piiranguid ega võimalda kõnealustel ettevõtjatel kõrvaldada konkurentsi suure osa asjaomaste toodete suhtes.

(6) Intellektuaalomandi seadused annavad patentide, autoriõiguste, tööstusdisainilahenduste õiguste, kaubamärkide ja muude seadusega kaitstud õiguste omanikele ainuõigusi. Intellektuaalomandi omanikul on intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigus takistada talle kuuluva intellektuaalomandi volitamata kasutamist ja tal on õigus talle kuuluvast intellektuaalomandist kasu saada, näiteks litsentsides seda kolmandatele isikutele. Kui intellektuaalomandi õiguse omanik on toonud EMP turule intellektuaalomandi õigust (välja arvatud avaliku esitamise õigusi) (9) kätkeva toote või kui seda on tehtud tema nõusolekul, on intellektuaalomandi õigus ammendatud kogu EMP territooriumil, kaasa arvatud EFTA riigid, selles mõttes, et omanik ei saa seda enam kasutada toote müügi kontrollimiseks (õiguste EMP territooriumil ammendumise põhimõte) (10). Õiguste omanikul ei ole intellektuaalomandi seaduste kohaselt õigust takistada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade müüki litsentsisaajate või ostjate poolt. EMP territooriumil ammendumise põhimõte on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste olemusliku ülesandega, milleks on anda omanikule õigus välistada kasu saamine tema intellektuaalomandi arvel ilma tema nõusolekuta.

(7) Asjaolu, et intellektuaalomandi seadused annavad kasutamise ainuõiguse, ei tähenda, et intellektuaalomandi õigusaktid oleksid immuunsed konkurentsiõiguse alusel toimuvate sekkumiste suhtes. Artikkel 53 on eriti kohaldatav kokkulepete suhtes, millega omanik annab teisele ettevõtjale litsentsi oma intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks (11). Samuti ei tähenda see intellektuaalomandi õiguste ja EMP konkurentsieeskirjade vahelist olemuslikku vastuolu. Mõlema õigusnormistiku põhieesmärk on sama – tarbijate heaolu ja ressursside tõhusa jaotamise edendamine. Innovatsioon kujutab endast avatud ja konkurentsivõimelise turumajanduse põhilist ja dünaamilist elementi. Intellektuaalomandi abil edendatakse dünaamilist konkurentsi, õhutades ettevõtjaid investeerima uute või uuendatud toodete ja protsesside arendamisse. Ka konkurents ise tekitab ettevõtjates vajaduse tegeleda innovatsiooniga. Seetõttu on innovatsiooni soodustamiseks ja selle konkurentsivõimelise kasutamise tagamiseks vajalikud nii intellektuaalne omand kui ka konkurents.

(8) Litsentsilepingute hindamisel artikli 53 kohaselt tuleb meeles pidada, et intellektuaalomandi õiguste loomisega kaasnevad sageli kaalukad investeeringud ja et see on sageli riskantne ettevõtmine. Et mitte vähendada dünaamilist konkurentsi ja selleks, et säilitada stiimul uuendusteks, ei tohi uuendajat väärtuslike intellektuaalomandi õiguste kasutamisel ülemäära piirata. Neil põhjustel peaks uuendajal olema vabadus saada edukate projektide eest investeerimisstiimuli säilitamiseks piisavat asjakohast tasu, arvestades seejuures ka vajadust katta ebaõnnestunud projektide kahjumid. Tehnoloogia litsentsimine võib litsentsisaajalt samuti nõuda märkimisväärseid pöördumatuid investeeringuid (st lahkudes konkreetselt tegevusalalt ei saa litsentsisaaja investeeringut kasutada muudeks tegevusteks ega müüa muudmoodi kui vaid märkimisväärse kahjumiga) litsentsitavasse tehnoloogiasse ja selle ärakasutamiseks vajalikesse tootmisvahenditesse. Artikli 53 kohaldamisel tuleb arvesse võtta osapoolte selliseid eelnevaid investeeringuid ning nendega seotud riske. Osapoolte risk ja vajalikud pöördumatud investeeringud võivad seega viia selleni, et kokkulepe jääb väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala, või muuta selle hoopis investeeringute tagasisaamiseks vajalikuks perioodiks artikli 53 lõike 3 tingimustele vastavaks.

(9) Litsentsilepingute hindamisel artikli 53 kohaselt on olemasolev analüüsiraamistik piisavalt paindlik, et võtta vajalikul määral arvesse tehnoloogiaõiguste litsentsimise dünaamilisi aspekte. Puudub eeldus, et intellektuaalne omand ja litsentsilepingud kui niisugused põhjustaksid konkurentsiprobleeme. Enamik litsentsilepinguid ei piira konkurentsi, vaid tõhustavad seda. Litsentsimine iseenesest on konkurentsi soodustav, sest see aitab tehnoloogiat levitada ning edendab litsentsiandja ja litsentsisaaja(te) innovaatilisust. Lisaks tuleks öelda, et konkurentsi võivad tõhustada isegi konkurentsi piiravad litsentsilepingud, millist asjaolu tuleb vastavalt artikli 53 lõikele 3 arvesse võtta ja kaaluda konkurentsile avaldatava negatiivse mõju suhtes (12). Seetõttu on suur enamik litsentsilepingutest artikliga 53 kooskõlas.

2.2. Üldine raamistik artikli 53 kohaldamiseks

(10) Artikli 53 lõikes 1 on keelatud kokkulepped, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi piiramine. Artikli 53 lõige 1 kehtib nii kokkuleppeosaliste vaheliste kui ka mõne osapoole ja kolmandate isikute vaheliste konkurentsipiirangute kohta.

(11) Seda, kas litsentsileping piirab konkurentsi, tuleb hinnata tegelikus kontekstis, kus konkurents toimuks, kui ei oleks väidetavaid piiranguid sisaldavat kokkulepet (13). Hindamisel on vaja võtta arvesse kokkuleppe tõenäolist mõju tehnoloogiate vahelisele konkurentsile (st võistlusele võistlevaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel) ja tehnoloogiasisesele konkurentsile (st võistlusele sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vahel) (14). Artikli 53 lõikega 1 on keelatud nii tehnoloogiate vahelise kui ka tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine. Seetõttu on vajalik hinnata, mil määral kokkulepe mõjutab või mõjutaks konkurentsi kahte nimetatud aspekti turul.

(12) Kaks järgnevat küsimust moodustavad selle hindamise jaoks vajaliku raamistiku. Esimene küsimus on seotud kokkuleppe mõjuga tehnoloogiate vahelisele konkurentsile ja teine selle mõjuga tehnoloogiasisesele konkurentsile. Et piirangud võivad mõjutada samaaegselt nii tehnoloogiate vahelist kui ka tehnoloogiasisest konkurentsi, võib osutuda vajalikuks analüüsida piirangut punktides a ja b esitatud kahe küsimuse kontekstis, et otsustada, kas konkurentsi on artikli 53 lõike 1 tähenduses piiratud. a) Kas litsentsileping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks, kui kõnealust kokkulepet ei oleks? Kui piirab, siis võib kokkulepe kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Selle hindamise tegemiseks on vaja võtta arvesse konkurentsi osapoolte vahel ja kolmandate isikutega. Kui näiteks kaks erinevates EMP riikides tegutsevat ettevõtjat litsentsivad vastastikku konkureerivad tehnoloogiad ja kohustuvad mitte müüma kaupu teineteise koduturgudel, on enne kokkulepet eksisteerinud (potentsiaalset) konkurentsi piiratud. Samuti kui litsentsiandja paneb litsentsisaajaile kohustusi mitte kasutada konkureerivaid tehnoloogiaid ja need kohustused tõrjuvad kolmandate isikute tehnoloogiad välja, on piiratud tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis oleks eksisteerinud kokkuleppe puudumisel. b) Kas litsentsileping piirab tegelikku või potentsiaalset konkurentsi, mis eksisteeriks vaid lepingulis(t)e piirangu(te) puudumisel? Kui piirab, siis võib kokkulepe kuuluda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Kui näiteks litsentsiandja piirab litsentsisaajate (kes ei olnud enne kokkulepet tegelikud ega potentsiaalsed konkurendid) omavahelist konkureerimist, on piiratud (potentsiaalset) konkurentsi, mis võinuks litsentsisaajate vahel piirangute puudumisel eksisteerida. Selliste piirangute hulka kuuluvad hinna vertikaalne fikseerimine ja müügi piiramine litsentsisaajate hulgas territooriumide või klientide kaupa. Mõnel juhul võivad teatavad piirangud jääda artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja, kui piirang on objektiivsetel põhjustel vajalik asjaomast tüüpi või asjaomase olemusega kokkuleppe olemasoluks (15). Sellise erandi artikli 53 lõike 1 kohaldamisest võib teha vaid osapoolte väliste objektiivsete tegurite, mitte aga subjektiivsete seisukohtade ja osapoolte omaduste alusel. Küsimus ei ole selles, kas osapooled oma konkreetses olukorras ei oleks nõustunud vähem piirava kokkuleppe sõlmimisega, vaid kas samalaadses olukorras olevad ettevõtjad ei oleks sõlminud vähem piirava kokkuleppe, arvestades kokkuleppe olemust ja turutingimusi (16). Väited, et tarnija kasutaks piirangu puudumisel vertikaalset integratsiooni, ei ole piisavad. Otsused, kas kasutada vertikaalset integratsiooni või mitte, sõltuvad suurest hulgast keerukatest majanduslikest teguritest, millest paljud on asjaomase ettevõtja sisesed.

(13) Käesolevate suuniste punktis (12) sätestatud analüüsiraamistiku kohaldamisel peab arvestama, et artikli 53 lõikes 1 tehakse vahet kokkulepetel, mille eesmärk on konkurentsi piiramine, ja kokkulepetel, mille puhul konkurentsi piiramine on tagajärg. Artikli 53 lõikega 1 on kokkulepe või lepinguline piirang keelatud vaid juhul, kui selle eesmärk või tagajärg on tehnoloogiate vahelise või tehnoloogiasisese konkurentsi piiramine.

(14) Konkurentsipiirangud eesmärgina on sellised piirangud, mis piiravad konkurentsi juba olemuslikult. Need on piirangud, millel võib EMP konkurentsieeskirjade eesmärke arvestades olla konkurentsile nii suur negatiivne mõju, et artikli 53 lõike 1 kohaldamiseks ei ole turumõjusid vaja tõendadagi (17). Pealegi, kui piirangud on eesmärgiks, ei ole artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine tõenäoline. Selle hindamine, kas konkurentsi piiramine on kokkuleppe eesmärk, põhineb mitmel teguril. Nende tegurite hulka kuuluvad eelkõige kokkuleppe sisu ja selle eesmärgid. Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles kokkulepet kohaldataks(e), ja turuosaliste tegelikku käitumist (18). Teisisõnu võib olla enne otsustamist, kas konkreetse piirangu eesmärgiks on konkurentsipiirang, vaja uurida kokkuleppe aluseks olevaid asjaolusid ning tingimusi, milles kokkulepet kohaldatakse. Viis, kuidas kokkulepet tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, ehkki kokkuleppes sellised ilmsed tingimused puuduvad. Tõendid selle kohta, et osapoolte subjektiivne kavatsus oli konkurentsi piirata, on asjakohased, kuid nende olemasolu ei ole hädavajalik. Kokkuleppe eesmärgiks võib pidada konkurentsi piiramist isegi siis, kui selle ainus eesmärk ei ole konkurentsi piiramine, vaid sellel on ka teisi, õiguspäraseid eesmärke (19). Amet on litsentsilepingute suhtes seisukohal, et tehnosiirde grupierandi määruse artiklis 4 sätestatud raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjas loetletud piirangud on just nimelt oma eesmärgilt piiravad (20).

(15) Kui kokkulepe ei ole eesmärgilt konkurentsi piirav, on vaja uurida, kas selle mõju on konkurentsi piirav. Arvesse tuleb võtta nii tegelikku kui ka võimalikku mõju (21). Teisisõnu peab kokkuleppel olema tõenäoline konkurentsivastane mõju. Et litsentsilepingud oleksid mõjult konkurentsi piiravad, peavad need mõjutama tegelikku või potentsiaalset konkurentsi sellisel määral, et asjaomasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, tootmismahule, innovatsioonile või kaupade ja teenuste mitmekesisusele või kvaliteedile. Tõenäoline negatiivne mõju konkurentsile peab olema arvestatav (22). Arvestatav konkurentsivastane mõju võib tekkida juhul, kui vähemalt ühel osapoolel on teatav turuvõim või ta omandab selle ja kokkulepe aitab kaasa selle turuvõimu loomisele, säilitamisele või tugevdamisele või võimaldab osapooltel seda turuvõimu oma huvides ära kasutada. Turuvõim on võime hoida märkimisväärse ajavahemiku vältel hindu konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemal või tootmist konkurentsivõimelisest tasemest madalamal kas toodete koguse, kvaliteedi ja tootevaliku või innovatsiooni tähenduses (23). Turuvõimu tase, mida on tavaliselt vaja artikli 53 lõikega 1 vastuolu tuvastamiseks, on madalam tasemest, mida on vaja turgu valitseva seisundi tuvastamiseks artikli 54 tähenduses (24).

(16) Konkurentsi piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg ning jälgida ja hinnata eelkõige asjaomaste kaupade ja tehnoloogiate olemust, osapoolte turupositsiooni, konkurentide turupositsiooni, ostjate turupositsiooni, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset. Mõnedel juhtudel on aga võimalik tõestada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides kokkuleppeosaliste käitumist turul. Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et kokkulepe on viinud hindade tõusuni.

(17) Litsentsilepingutel on aga ka suur potentsiaal konkurentsi tugevdada ja valdav enamik neist tõesti soodustab konkurentsi. Litsentsilepingud võivad edendada innovatsiooni, võimaldades uuendajail teenida tulu, et katta vähemalt osa oma uurimis- ja arendustegevuse kuludest. Litsentsilepingud aitavad kaasa ka tehnoloogiate levikule, mis võib luua väärtust, vähendades litsentsisaaja tootmiskulusid või võimaldades tal toota uusi või täiustatud kaupu. Litsentsisaaja tõhususe kasv tuleneb tihtipeale litsentsiandja tehnoloogia ühendamisest litsentsisaaja varade ja tehnoloogiatega. Selline täiendavate varade ja tehnoloogiate integreerimine võib tekitada muidu võimatu kulude/väljundi suhte. Näiteks võib litsentsiandja täiustatud tehnoloogia kombinatsioon litsentsisaaja tõhusamate tootmis- või jaotusvahenditega vähendada tootmiskulusid või viia kvaliteetsemate toodete tootmiseni. Litsentsimine võib teenida ka konkurentsi soodustavat eesmärki kõrvaldada takistused litsentsisaaja oma tehnoloogia arendamise ja kasutamise teelt. Eriti sektorites, kus kehtib palju patente, kasutatakse litsentsimist tihti selleks, et luua tööstusdisainilahenduste vabadus, sest litsentsimine kõrvaldab ohu, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Kui litsentsiandja nõustub mitte kasutama oma intellektuaalomandi õigusi litsentsisaaja toodete müügi takistamiseks, kõrvaldab litsentsileping takistuse litsentsisaaja toodete müügilt ja soodustab seetõttu konkurentsi üldiselt.

(18) Juhul kui litsentsileping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, peab selle konkurentsi soodustav mõju tasakaalustama selle piiravat mõju artikli 53 lõike 3 tähenduses. Kui on täidetud kõik neli artikli 53 lõike 3 tingimust, siis piirav litsentsileping kehtib ja see on rakendatav ilma, et selle suhtes tuleks teha eelnev otsus (25). Raskekujulised piirangud ei täida tõenäoliselt artikli 53 lõike 3 tingimusi. Sellised litsentsilepingud ei täida tavaliselt (vähemalt) ühte kahest artikli 53 lõike 3 tingimusest. Üldjuhul ei loo need ei objektiivseid majanduslikke eeliseid ega eeliseid tarbijatele. Lisaks ei täida sellist tüüpi litsentsilepingud enamasti kolmanda tingimuse kohast hädavajalikkuse nõuet. Kui osapooled näiteks lepivad kokku hindades, millega litsentsi kohaselt valmistatud tooteid tuleb müüa, on selle tulemuseks põhimõtteliselt väiksem toodang, ressursside ebaratsionaalne paigutamine ja kõrgemad tarbijahinnad. Hinnapiirang ei ole hädavajalik ka selleks, et saavutada võimalik tõhususvõit, mis tuleneb kahe tehnoloogia kättesaadavusest mõlemale konkurendile.

2.3. Turu määratlus

(19) EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlemise meetod on sätestatud tema teatises asjaomase turu mõiste kohta EMP konkurentsiõiguses (26). Käesolevates suunistes käsitletakse ainult neid turu määratlemise aspekte, mis on tehnoloogiaõiguste litsentsimise valdkonna jaoks eriti tähtsad.

(20) Tehnoloogia on sisend, mis integreeritakse kas tootesse või tootmisprotsessi. Tehnoloogiaõiguste litsentsimine võib seetõttu mõjutada konkurentsi nii eelnevatel sisendi- kui ka järgnevatel valmistoodanguturgudel. Näiteks võib kokkulepe kahe osapoole vahel, kes müüvad konkureerivaid tooteid järgneval turul ning ka litsentsivad vastastikku eelneval turul nende toodete tootmisega seotud tehnoloogiaõigusi, piirata konkurentsi asjaomasel järgneval toote- ja teenuste turul. Vastastikku litsentsimine võib piirata konkurentsi ka eelneval tehnoloogiaturul ja võimalik, et muudelgi eelnevatel sisenditurgudel. Litsentsilepingute konkurentsimõju hindamiseks võib seetõttu vaja olla määratleda nii asjaomane/asjaomased tooteturg/tooteturud kui ka tehnoloogiaturg/tehnoloogiaturud (27).

(21) Asjaomane tooteturg hõlmab ka lepingulisi tooteid (mis hõlmavad litsentsitavat tehnoloogiat) ja tooteid, mida ostjad peavad vahetatavateks või asendatavateks lepinguliste toodetega, toodete omaduste, hindade ja sihtkasutuse tõttu. Lepingulised tooted võivad kuuluda lõpp- ja/või vahetoodete turgudele.

(22) Asjaomased tehnoloogiaturud koosnevad litsentsitavatest tehnoloogiaõigustest ja nende asendajatest, st muudest tehnoloogiatest, mida litsentsisaaja peab litsentsitavate tehnoloogiaõigustega vahetatavaks või seda asendavaks tehnoloogiate omaduste, litsentsitasude ja sihtkasutuse tõttu. Litsentsiandja poolt turustatava tehnoloogia määratluse põhjal on vaja määratleda muud tehnoloogiad, millele litsentsisaajad saaksid ümber lülituda vastusena suhteliste hindade, st litsentsitasude aeglasele, kuid pidevale tõusule. Alternatiivina võib tooteturgu käsitleda litsentsitavaid tehnoloogiaõigusi hõlmavana (vrd punktiga 25).

(23) Tehnosiirde grupierandi määruse artiklis 3 kasutatud ja artikli 1 lõike 1 punktis m määratletud mõiste „asjaomane turg” viitab asjaomasele tooteturule ja asjaomasele tehnoloogiaturule nii nende toote- kui ka geograafilises ulatuses.

(24) „Asjaomane geograafiline turg” on määratletud tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktis l ning hõlmab piirkonda, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad toodete tarnimise ja tarbimisega või tehnoloogia litsentsimisega, kus konkurentsitingimused on piisavalt homogeensed ja mida on võimalik naaberpiirkondadest eristada, kuna konkurentsitingimused on neis märkimisväärselt erinevad. Asjaomas(t)e tehnoloogiatur(g)u(de) geograafiline turg võib asjaomas(t)e tootetur(g)u(de) geograafilisest turust erineda.

(25) Kui asjaomased turud on määratletud, saab määrata turuosad erinevatele konkurentsiallikatele turul ja kasutada neid turuosaliste suhtelise tugevuse näitajana. Tehnoloogiaturgude puhul on üheks turuosade arvutamise võimaluseks tugineda iga tehnoloogia osale litsentsitasudena laekunud kogutuludes, mis esindaks tehnoloogia osa turul, kus litsentsitakse konkureerivaid tehnoloogiaid. Kuid see meetod võib osutuda sageli vaid teoreetiliseks ja mitte eriti teostatavaks, kuna litsentsitasude kohta puudub selge teave. Teiseks lähenemisviisiks, mida on selgitatud tehnosiirde grupierandi määruse artikli 8 punktis d ja mida kasutatakse grupierandi kaitse arvutamiseks, oleks arvutada tehnoloogiaturu turuosad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete müügi alusel järgnevatel tooteturgudel (vt täpsemalt alates punktist 86). Selliste üksikjuhtumite puhul, mis jäävad tehnosiirde grupierandi määruse kohase kaitse alt välja, võib vaja olla kohaldada, kus võimalik, mõlemat kirjeldatud lähenemisviisi, et hinnata litsentsiandja turuvõimu täpsemalt ning et võtta arvesse teisi kasutatavaid asjaolusid, mis annavad hea pildi kasutatavate tehnoloogiate suhtelisest tugevusest (vt täiendavaid asjaolusid punktis 157 ja alates punktist 159) (28).

(26) Mõned litsentsilepingud võivad mõjutada konkurentsi innovatsiooni valdkonnas. Ometi piirdub amet sellise mõju analüüsimisel mõjuga, mida litsentsileping avaldab konkurentsile olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel (29). Konkurentsi võivad neil turgudel mõjutada litsentsilepingud, mis pidurdavad selliste täiustatud või uute toodete kasutuselevõttu, mis aja jooksul asendaksid olemasolevad tooted. Sellistel juhtudel on innovatsioon potentsiaalse konkurentsi allikas, mida tuleb arvesse võtta, hinnates litsentsilepingu mõju toote- ja tehnoloogiaturgudele. Mõningail juhtudel võib aga olla kasulik ja vajalik analüüsida mõju innovatsiooni valdkonna konkurentsile eraldi. Eriti on see nii, kui litsentsileping mõjutab uute toodete loomise poole püüdlevat innovatsiooni ning kui on võimalik juba varases staadiumis tuvastada uurimis- ja arendustegevuse keskused (30). Sellistel juhtudel võib analüüsida, kas litsentsilepingu sõlmimise järel jääks alles piisav arv konkureerivaid uurimis- ja arendustegevuse keskuseid, et säilitada tõhus innovatsioonialane konkurents.

2.4. Konkurentide ja mittekonkurentide erinevus

(27) Üldjuhul ohustavad konkurentsi rohkem konkurentide kui mittekonkurentide vahelised kokkulepped. Sellegipoolest on sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vaheline konkurents (litsentsisaajate vaheline tehnoloogiasisene konkurents) suureks täienduseks konkurentsile konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel (tehnoloogiate vahelisele konkurentsile). Näiteks võib tehnoloogiasisene konkurents viia kõnealust tehnoloogiat sisaldavate toodete hindade alanemisele, mis võib peale otsese ja kohese kasu nende toodete tarbijatele kannustada ka konkurentsi konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel. Litsentsimise kontekstis tuleb ka arvesse võtta, et litsentsisaajad müüvad oma tooteid. Nad ei müü edasi teise ettevõtja tarnitud tooteid. Seega võib toodete eristamise ja kvaliteedipõhise konkurentsi võimalus litsentsisaajate vahel olla suurem kui toodete edasimüümiseks sõlmitud vertikaalsete kokkulepete puhul.

(28) Et teha kindlaks osapoolte vahelised konkurentsisuhted, on vaja vaadelda, kas osapooled oleksid kokkuleppe puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid. Kui osapooled ei oleks kokkuleppe puudumisel tegelikud või potentsiaalsed konkurendid ühelgi asjaomasel turul, mida kokkulepe mõjutab, loetakse nad mittekonkurentideks.

(29) Põhimõtteliselt ei loeta kokkuleppeosalisi konkurentideks juhul kui nad on ühe- või kahepoolses blokeeritud seisundis. Ühepoolne blokeeritud seisund on see, kui tehnoloogiaõigust ei saa kasutada teist kehtivat tehnoloogiaõigust rikkumata või kui üks osapool ei saa olla asjaomasel turul äriliselt jätkusuutlikul viisil aktiivne, rikkumata seejuures teise osapoole kehtivat tehnoloogiaõigust. Nii on olukord näiteks juhul, kui üks tehnoloogiaõigus hõlmab teise tehnoloogiaõiguse täiustust ja täiustust ei ole võimalik õiguspäraselt kasutada ilma esmase tehnoloogiaõiguse litsentsita. Kahepoolne blokeeritud seisund on see, kui kumbagi tehnoloogiaõigust ei saa kasutada teist kehtivat tehnoloogiaõigust rikkumata või kui kumbki osapool ei saa olla asjaomasel turul äriliselt jätkusuutlikul viisil aktiivne, rikkumata seejuures teise osapoole kehtivat tehnoloogiaõigust ja kui osapooled peavad seega omandama teineteiselt litsentsi või nõuetest loobumist kinnitava dokumendi (31). Tegelikkuses saab aga olema juhtumeid, mil pole selge, kas konkreetne tehnoloogiaõigus on kehtiv ja kas seda on rikutud.

(30) Osapooled on tooteturul tegelikud konkurendid, kui mõlemad tegutsevad samal asjaomasel tooteturul juba enne kokkulepet. Asjaolu, et osapooled juba tegutsevad samal asjaomasel tooteturul, olemata seejuures sõlminud litsentsilepingut, on kindel märk, et osapooled ei blokeeri üksteist. Sellisel juhul võib osapooli pidada tegelikeks konkurentideks blokeeritud seisundi tõendamiseni (eelkõige lõpliku kohtuotsusega).

(31) Litsentsisaajat võib lugeda potentsiaalseks konkurendiks tooteturul, kui ta kokkuleppe puudumisel tõenäoliselt teeks vajalikke täiendavaid investeeringuid, et tulla asjaomasele turule vastuseks tootehindade aeglasele, kuid pidevale tõusule. Tõenäolist sisenemist tuleks hinnata realistlikult, st käsiloleva juhtumi asjaolude põhjal. Turule sisenemine on tõenäolisem siis, kui litsentsisaajal on varasid, mida on võimalik hõlpsasti kasutada turule sisenemiseks, kandmata märkimisväärseid pöördumatuid kulusid, või kui tal on juba koostatud turule sisenemise kavad või ta on hakanud selleks tegema muid investeeringuid. Litsentsisaajal peab olema reaalne konkreetne võimalus asjaomasele turule siseneda ja seal kanda kinnitanud ettevõtjatega konkureerida (32). Nii ei saa litsentsisaajat lugeda võimalikuks konkurendiks, kui tema turule sisenemine ei vasta elujõulisele majandusstrateegiale (33).

(32) Intellektuaalomandiõiguste spetsiifilises kontekstis on täiendavaks faktoriks selle hindamisel, kas osapooled on konkreetsel turul võimalikud konkurendid, võimalus, et nende intellektuaalomandiõigused on blokeeritud seisundis, st et litsentsisaaja ei saa asjaomasele turule siseneda teise osapoole intellektuaalomandiõigusi rikkumata.

(33) Kui blokeeritud seisundi olemasolus puudub kindlus lõpliku kohtuotsuse näol, peavad osapooled potentsiaalse konkureerimise küsimuse lahendamisel tuginema kõigile sellal kättesaadavatele tõenditele, sealhulgas võimalusele, et intellektuaalomandiõigusi rikutakse ja küsimusele, kas konkreetsel juhul on tõhusaid võimalusi kehtivatest intellektuaalomandiõigustest mööda hiilida. Isegi kui blokeeritud seisundit ei ole võimalik välistada, võivad juba tehtud mahukad investeeringud või ulatuslikud konkreetsele turule sisenemise plaanid toetada seisukohta, et osapooled on vähemalt potentsiaalsed konkurendid. Eriti veenvaid tõendeid blokeeritud seisundi olemasolu kohta võib nõuda juhul, kui blokeeritud seisundi olemasolu väitmine on mõlema osapoole huvides, sest nii kuulutataks nad mittekonkurentideks, näiteks juhul, kui väidetav blokeeritud seisund on seotud teineteist asendavate tehnoloogiatega (vt punkt 22) või kui rahaline stiimul litsentsiandjalt litsentsisaajale on märkimisväärne.

(34) Selleks et konkurentsisurve oleks reaalne, peaks turule sisenemine toimuma lühikese aja jooksul (34). Tavaliselt on kohane arvestada ühe kuni kahe aastaga. Siiski võib üksikjuhtudel arvestada pikema ajavahemikuga. Selle ajavahemiku määramiseks võib mõõdupuuna kasutada ajavahemikku, mida on juba turul tegutseval ettevõtjal vaja oma tootmisvõimsuse korrigeerimiseks. Näiteks võidakse pooli pidada potentsiaalseteks konkurentideks tooteturul, kui litsentsisaaja toodab ühel geograafilisel turul oma tehnoloogia põhiselt, kuid teisel geograafilisel turul hakkab tootma litsentsitava konkureeriva tehnoloogia põhiselt. Sellistes olukordades on tõenäoline, et litsentsisaaja oleks suutnud tulla teisele geograafilisele turule ka oma tehnoloogiale toetudes, v.a juhul, kui sellist tulekut takistaksid objektiivsed tegurid, sealhulgas blokeerivate intellektuaalomandiõiguste olemasolu.

(35) Pooled on tegelikud konkurendid tehnoloogiaturul, kui nad mõlemad kas annavad juba välja litsentse asendatavatele tehnoloogiatele või kui litsentsisaaja annab juba välja litsentse oma tehnoloogiale ja litsentsiandja siseneb tehnoloogiaturule, andes litsentsisaajale litsentsi konkureeriva tehnoloogia kasutamiseks.

(36) Pooli peetakse potentsiaalseteks konkurentideks tehnoloogiaturul, kui nad omavad asendatavaid tehnoloogiaid ja litsentsisaaja ei anna konkreetsel juhul välja litsentse oma tehnoloogia kasutamiseks, kuid tõenäoliselt hakkaks seda tegema tehnoloogia hindade aeglase, kuid pideva tõusu korral. Tehnoloogiaturgude puhul on osapoolte võimaliku konkureerimise hindamine üldjuhul raskem. Sel põhjusel ei võeta tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisel arvesse võimalikku konkurentsi tehnoloogiaturul (vt punkt 83) ja osapooli käsitletakse mittekonkurentidena.

(37) Mõnel juhul võib olla võimalik järeldada, et kuigi litsentsiandja ja litsentsisaaja toodavad konkureerivaid tooteid, ei ole nad asjaomasel toote- ja tehnoloogiaturul konkurendid, sest litsentsitav tehnoloogia kujutab endast nii põhjalikku uuendust, et muudab litsentsisaaja tehnoloogia iganenuks või konkurentsivõimetuks. Sellistel juhtudel loob litsentsiandja tehnoloogia kas uue turu või jätab litsentsisaaja tehnoloogia olemasolevalt turult välja. Kuid sageli ei ole võimalik kokkuleppe sõlmimise ajal sellist järeldust teha. Tavaliselt ilmneb vana tehnoloogia iganemine või konkurentsivõime kaotamine alles juhul, kui uus tehnoloogia või seda sisaldavad tooted on juba mõnda aega tarbijatele kättesaadavad olnud. Näiteks, kui arendati CD-tehnoloogiat ning turule ilmusid mängijad ja plaadid, ei olnud ilmne, et see uus tehnoloogia vahetaks välja vinüülplaaditehnoloogia. See sai selgeks alles mitu aastat hiljem. Osapooli loetakse seega konkurentideks, kui kokkuleppe sõlmimise ajal ei ole ilmne, et litsentsisaaja tehnoloogia on iganenud või konkurentsivõimetu. Kuid arvestades, et nii artikli 53 lõiget 1 kui ka artikli 53 lõiget 3 tuleb kohaldada vastavalt konkreetsetele asjaoludele, millel kokkulepe põhineb, mõjutab asjaolude oluline muutumine hinnangut. Osapooled liigitatakse seega ümber mittekonkurentideks juhul, kui litsentsisaaja tehnoloogia muutub hiljem turul iganenuks või konkurentsivõimetuks.

(38) Mõnel juhul võivad pooled konkurentideks muutuda pärast kokkuleppe sõlmimist, sest litsentsisaaja arendab välja või omandab konkureeriva tehnoloogia ja hakkab seda kasutama. Sellistel juhtudel tuleb arvesse võtta asjaolu, et osapooled ei olnud kokkuleppe sõlmimise hetkel konkurendid ja kokkulepe sõlmiti sellel eeldusel. Amet keskendub seetõttu peamiselt sellele, kuidas mõjutab kokkulepe litsentsisaaja suutlikkust kasutada oma (konkureerivat) tehnoloogiat. Täpsemalt ei kohaldata selliste kokkulepete suhtes konkurentide vaheliste kokkulepete puhul kehtivat raskekujuliste piirangute nimekirja, juhul kui kokkulepet pärast osapoolte konkurentideks saamist oluliselt ei muudeta (vt tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõige 3).

(39) Kokkuleppeosalistest ettevõtjad võivad saada konkurentideks ka pärast kokkuleppe sõlmimist, juhul kui litsentsisaaja oli asjaomasel turul, kus lepingulist toodet müüakse, tegev juba enne litsentsi saamist ja kui litsentsiandja tuleb kokkuleppe sõlmimise järel asjaomasele turule kas litsentsitava tehnoloogiaõiguse või uue tehnoloogia alusel. Samuti kehtib edasi mittekonkurentide vaheliste kokkulepete suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, juhul kui kokkulepet pärast oluliselt ei muudeta (vt tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõige 3). Oluline muudatus hõlmab osapoolte vahel uue tehnosiirde kokkuleppe sõlmimist konkureerivate tehnoloogiaõiguste kohta, mida on võimalik kasutada lepinguliste toodetega konkureerivate toodete tootmiseks.

3. TEHNOSIIRDE GRUPIERANDI MÄÄRUSE KOHALDAMINE

3.1. Tehnosiirde grupierandi määruse mõju

(40) Tehnosiirde grupierandi määruses sätestatud tingimusi täitvate tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes ei kohaldata artikli 53 lõikes 1 sätestatud keeldu. Grupierandi alla kuuluvad kokkulepped on õiguslikult kehtivad ja nende täitmist saab nõuda. Selliseid kokkuleppeid saab keelata ainult tulevikus, kui amet või EFTA riikide konkurentsiasutused grupierandi tühistavad. Riikide kohtutel ei ole õigust grupierandi alla kuuluvaid kokkuleppeid eraõigusliku kohtumenetluse raames artikli 53 alusel keelata.

(41) Tehnosiirde kokkulepete liikide grupierand põhineb eeldusel, et sellised kokkulepped – niivõrd kui need kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse – vastavad artikli 53 lõike 3 neljale tingimusele. Seega eeldatakse, et kokkulepped põhjustavad majandusliku tõhususe kasvu, et kokkulepetes sisalduvad piirangud on selle tõhususe kasvu saavutamiseks vältimatud, et mõjutatud turgude tarbijad saavad õiglase osa tõhususe kasvust ja et kokkulepped ei anna asjaomastele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete märkimisväärse osa suhtes. Tehnosiirde grupierandi määruses sätestatud turuosa künniste (artikkel 3), raskekujuliste piirangute nimekirja (artikkel 4) ja välja jäetud piirangute (artikkel 5) eesmärk on tagada, et grupierandi alla kuuluksid ainult need piiravad kokkulepped, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need vastavad artikli 53 lõike 3 neljale tingimusele.

(42) Nagu kirjeldatud käesolevate suuniste jaotises 4, jäävad paljud litsentsilepingud artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja kas seepärast, et need ei piira konkurentsi üldse, või ei ole nende konkurentsi piirav mõju arvestatav (35). Niivõrd kui need litsentsilepingud kuuluvad igal juhul tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse, puudub vajadus määrata, kas need kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse (36).

(43) Väljaspool grupierandi kohaldamisala on asjakohane uurida, kas kokkulepe kuulub konkreetsel juhul artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse ning kas artikli 53 lõike 3 tingimused on täidetud. Ei saa eeldada, et grupierandi kohaldamisalast väljajäävad tehnosiirde kokkulepped kuuluvad artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Eriti ei ole üksnes asjaolu, et osapoolte turuosad ületavad tehnosiirde grupierandi määruse artiklis 3 sätestatud turuosa künniseid, piisav alus väita, et kokkulepe kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse. Iga kokkuleppe tõenäolist mõju tuleb eraldi hinnata. Ainult juhul, kui kokkulepped sisaldavad raskekujulisi konkurentsipiiranguid, võib tavaliselt eeldada, et need on artikliga 53 keelatud.

3.2. Tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisala ja kestus

3.2.1. Tehnosiirde kokkuleppe mõiste

(44) Tehnosiirde grupierandi määrus ja käesolevad suunised käsitlevad tehnosiirde kokkuleppeid. Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt hõlmavad „tehnoloogiaõigused” järgmist: oskusteave ning patendid, kasulikud mudelid, õigused disainilahendustele, pooljuhttoodete topoloogiad, ravimite täiendava kaitse tunnistused ja muude toodete täiendava kaitse tunnistused, sordiaretajate tunnistused ning tarkvara autoriõigused või nende kombinatsioon ja nende õiguste andmise või registreerimise taotlused. Litsentsitavad tehnoloogiaõigused peavad võimaldama litsentsisaajal toota lepingulisi tooteid koos täiendava sisendiga või ilma selleta. Tehnosiirde grupierandi määrust kohaldatakse vaid EMP riikides, kus litsentsiandjal on asjaomased tehnoloogiaõigused. Muidu puuduvad tehnosiirde grupierandi määruse tähenduses siirdatavad tehnoloogiaõigused.

(45) Oskusteave on määratletud tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktis i kui praktilise teabe kogum, mis tuleneb kogemustest ja katsetustest ning mis on salajane, oluline ja määratletud. a) „Salajane” tähendab, et oskusteave ei ole üldteada ega hõlpsasti kättesaadav. b) „Oluline” tähendab, et oskusteave hõlmab teavet, mis on tähtis ja kasulik litsentsilepinguga hõlmatud toodete tootmiseks või litsentsilepinguga hõlmatud protsessi rakendamiseks. Teisisõnu peab teave aitama lepinguliste toodete tootmisele märkimisväärselt kaasa või seda võimaldama. Juhul kui litsentsitav oskusteave on seotud toote ja mitte protsessiga, tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik lepingulise toote tootmiseks. See tingimus ei ole täidetud, kui lepingulist toodet saab toota vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel. Siiski ei nõua see tingimus, et lepinguline toode oleks kõrgema väärtusega kui vabalt kättesaadava tehnoloogia alusel toodetavad tooted. Protsessitehnoloogiate puhul tähendab see tingimus, et oskusteave on kasulik selles mõttes, et sellelt võib kokkuleppe sõlmimise kuupäeval põhjendatult oodata litsentsisaaja konkurentsipositsiooni parandamist, näiteks tema tootmiskulude vähendamise teel. c) „Määratletud” tähendab, et on võimalik kontrollida, kas litsentsitav oskusteave vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele. See tingimus on täidetud, kui litsentsitavat oskusteavet on kirjeldatud käsiraamatuis või muul kirjalikul kujul. Kuid mõnikord ei ole see mõistlikkuse piires võimalik. Litsentsitav oskusteave võib koosneda litsentsiandja töötajate praktilistest teadmistest. Näiteks võib litsentsiandja töötajail olla salajasi ja olulisi teadmisi teatava tootmisprotsessi kohta, mis antakse litsentsisaajale edasi viimase töötajate väljaõpetamise teel. Sellistel juhtudel piisab, kui kirjeldada kokkuleppes oskusteabe üldist olemust ja esitada nimekiri töötajatest, kes hakkavad seda litsentsisaajale edastama või on seda teinud.

(46) Litsentsisaaja poolt toodete ostmisega seonduvad tehnosiirde kokkulepete sätted on tehnosiirde grupierandi määrusega hõlmatud vaid juhul ja sel määral, mil kõnealused sätted on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmise või müügiga. Nii ei kohaldata tehnosiirde grupierandi määrust tehnosiirde kokkulepete nende osade suhtes, mis seonduvad sisendi ja/või seadmetega, mida kasutatakse muul eesmärgil kui lepinguliste toodete tootmine. Näiteks kui piima müüakse koos juustutoomistehnoloogia litsentsiga, on tehnosiirde grupierandi määrusega hõlmatud vaid litsentsitud tehnoloogiaga juustu tootmiseks kasutatav piim.

(47) Muu intellektuaalomandi, näiteks kaubamärkide ja autoriõiguse, välja arvatud tarkvara autoriõiguse (selle kohta vaata punktid 44 ja 62), litsentsimisega seonduvad tehnosiirde kokkulepete sätted on tehnosiirde grupierandi määrusega hõlmatud vaid juhul ja sel määral, mil need on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmise või müügiga. See tingimus tagab, et muud liiki intellektuaalomandi õigusi käsitlevad sätted kuuluvad grupierandi alla niivõrd, kuivõrd need muud intellektuaalomandi õigused aitavad litsentsisaajal litsentsitavaid tehnoloogiaõigusi paremini kasutada. Näiteks kui litsentsiandja lubab litsentsisaajal kasutada litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavatel toodetel oma kaubamärki, võib kõnealune kaubamärgi litsents võimaldada litsentsisaajal litsentsitavat tehnoloogiat paremini kasutada, kui tarbijatel tekib otsene seos toote ja omaduste vahel, mille litsentsitavad tehnoloogiaõigused sellele annavad. Litsentsisaaja kohustus kasutada litsentsiandja kaubamärki võib aidata kaasa tehnoloogia levikule, võimaldades litsentsiandjal näidata end aluseks oleva tehnoloogia allikana. Tehnosiirde grupierandi määrus hõlmab tehnosiirde kokkuleppeid kõnealusel juhul isegi siis, kui osapoolte põhiliseks huviks on eelkõige kaubamärgi, mitte tehnoloogia kasutamine (37).

(48) Tehnosiirde grupierandi määruses ei käsitleta muude autoriõiguste litsentsimist peale tarkvara omade (välja arvatud punktis 47 kirjeldatud olukorras). Amet kohaldab lepinguliste toodete tootmiseks autoriõiguste litsentsimise hindamisel artikli 53 kohaselt üldjuhul siiski tehnosiirde grupierandi määruses ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid.

(49) Teisest küljest arvatakse, et eelkõige filmide ja muusika autoriõigustega kaitstud rentimisõiguste ja avaliku esitamise õiguste litsentsimine tekitab erilisi probleeme ning sellise litsentsimise hindamine käesolevates suunistes väljatöötatud põhimõtete alusel ei pruugi olla õigustatud. Artikli 53 kohaldamisel tuleb arvesse võtta teose ja selle kasutamise spetsiifikat (38). Amet ei kohalda seetõttu tehnosiirde grupierandi määrust ja käesolevaid suuniseid analoogia põhjal nimetatud õiguste litsentsimise suhtes.

(50) Amet ei laienda tehnosiirde grupierandi määruses ja käesolevates suunistes väljaarendatud põhimõtteid ka kaubamärkide litsentsimisele (välja arvatud punktis 47 kirjeldatud olukorras). Kaubamärkide litsentsimine toimub sageli kaupade ja teenuste turustamise ja edasimüügi kontekstis ning sarnaneb üldjuhul rohkem turustuskokkulepete kui tehnoloogia litsentsimisega. Kui kaubamärkide litsentsimine on otseses seoses kaupade ja teenuste kasutamise, müügi või edasimüügiga ega ole kokkuleppe peamiseks sisuks, kuulub litsentsileping EMP lepingu XIV lisa punktis 2 osutatud õigusakti (komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, edaspidi „vertikaalse grupierandi määrus”) kohaldamisalasse (39).

3.2.2. Siirde mõiste

(51) Mõiste „siire” tähendab, et tehnoloogia peab liikuma ühelt ettevõtjalt teisele. Sellised siirded toimuvad tavaliselt litsentsimisena, mille puhul litsentsiandja annab litsentsitasu eest litsentsisaajale õiguse kasutada oma tehnoloogiaõigusi.

(52) Vastavalt tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktile c loetakse tehnosiirde kokkuleppeks ka õiguste loovutamine, mille puhul osa tehnoloogiaõiguste kasutamisega seonduvast riskist jääb õiguste loovutaja kanda. Nii on see eelkõige juhul, kui õiguste uue omaniku poolt nende loovutajale makstav summa sõltub uue omaniku käibest seoses loovutatud tehnoloogia alusel toodetud toodetega, selliselt toodetud toodete kogusest või tehnoloogiat kasutades tehtud toimingute arvust.

(53) Tehnoloogiaõiguste siirdena võib käsitleda ka kokkulepet, mille raames litsentsiandja kohustub mitte kasutama oma tehnoloogiaõigusi litsentsisaaja vastu. Puhta patendilitsentsi sisuks ongi õigus tegutseda patendi ainuõiguse raames. Sellest tuleneb, et tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse kuuluvad ka nn nõuete esitamisest loobumise ja kompromisskokkulepped, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal patendi raames toota (40).

3.2.3. Kahe poole vahelised kokkulepped

(54) Nagu on sätestatud tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktis c, on määruses käsitletud vaid kahe ettevõtja vahelisi kokkuleppeid. Rohkem kui kahe ettevõtja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid tehnosiirde grupierandi määruses ei käsitleta. Otsustav tegur kahe ettevõtja vahelise ja mitmepoolse kokkuleppe vahel vahe tegemiseks on see, kas kõnealune kokkulepe on sõlmitud rohkem kui kahe ettevõtja vahel.

(55) Kahe ettevõtja vahel sõlmitud kokkulepe kuulub tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse isegi juhul, kui kokkuleppes on sätestatud tingimused rohkem kui ühele kaubanduse tasandile. Näiteks kehtib tehnosiirde grupierandi määrus litsentsilepingu suhtes, mis on seotud mitte ainult tootmis-, vaid ka turustusfaasiga ja milles on kindlaks määratud kohustused, mida litsentsisaaja litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab panema või võib panna (41).

(56) Tehnoloogiapuulide loomise ja neist litsentsimise kokkulepped on üldiselt mitmepoolsed kokkulepped, mistõttu neid tehnosiirde grupierandi määruses ei käsitleta (42). Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab kokkuleppeid, millega kaks või enam ettevõtjat lepivad kokku oma tehnoloogiate ühendamises ja litsentsivad neid paketina. Tehnoloogiapuuli mõiste hõlmab ka lepinguid, millega kaks või enam ettevõtjat lepivad kokku litsentsi andmises kolmandale osapoolele ja volitavad teda tehnoloogiate paketti edasi litsentsima.

(57) Rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepingud tekitavad sageli samu probleeme kui samalaadsed kahe ettevõtja vahel sõlmitud kokkulepped. Hinnates konkreetseid rohkem kui kahe ettevõtja vahel sõlmitud litsentsilepinguid, mis on oma olemuselt sarnased grupierandi alla kuuluvatega, kohaldab amet analoogia põhjal tehnosiirde grupierandi määruses sätestatud põhimõtteid. Tehnoloogiapuule ja neist litsentsimist käsitletakse aga täpsemalt jaotises 4.4.

3.2.4. Lepinguliste toodete tootmise kokkulepped

(58) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktist c tuleneb, et litsentsilepingud peavad määruse kohaldamisalasse kuulumiseks olema sõlmitud „lepinguliste”, st litsentsitavaid tehnoloogiaõigusi sisaldavate või neid kasutades toodetud toodete tootmiseks. Litsents peab lubama litsentsisaajal ja/või tema alltöövõtja(te)l kasutada litsentsitavat tehnoloogiat kaupade või teenuste tootmise eesmärgil (vt ka tehnosiirde grupierandi määruse preambuli põhjendus 7).

(59) Kui kokkuleppe eesmärgiks ei ole lepinguliste toodete tootmine, vaid näiteks ainult konkureeriva tehnoloogia väljatöötamise takistamine, ei kuulu litsentsileping tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse ja kokkuleppe hindamiseks ei pruugi sobida ka käesolevad suunised. Üldisemalt: kui osapooled hoiduvad litsentsitud tehnoloogiaõiguste kasutamisest, ei suurenda see tõepoolest tõhusust kuidagi ja grupierandil kaob mõte. Kuid kasutamine ei pea toimuma varade ühendamise kaudu. Kasutamine leiab aset ka juhul, kui litsents annab saajale tööstusdisainivabaduse, mis võimaldab tal kasutada oma tehnoloogiat kartmata, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi. Konkurentide vahelise litsentsimise puhul võib asjaolu, et osapooled litsentsitavat tehnoloogiat ei kasuta, olla märgiks, et leping on varjatud kartellikokkulepe. Seepärast uurib amet kasutamisest hoidumise juhtumeid väga hoolikalt.

(60) Tehnosiirde grupierandi määrust kohaldatakse litsentsilepingute suhtes, mille eesmärk on toota lepingulisi tooteid litsentsisaaja ja/või tema alltöövõtja(te) poolt. Seetõttu ei kohaldata tehnosiirde grupierandi määrust tehnosiirde kokkulepete (nende osade) suhtes, millega lubatakse all-litsentsimist. Siiski kohaldab amet tehnosiirde grupierandi määruses ja käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid analoogia põhjal ka litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheliste „ülemlitsentsilepingute” (st kokkulepete, millega litsentsiandja lubab litsentsisaajal tehnoloogia jaoks all-litsentse anda) suhtes. Litsentsisaaja ja all-litsentsisaajate vahelised kokkulepped lepinguliste toodete tootmiseks kuuluvad tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse.

(61) Mõiste „lepingulised tooted” hõlmab litsentsitavate tehnoloogiaõigustega toodetavaid kaupu ja teenuseid. See kehtib nii juhul, kui litsentsitavat tehnoloogiat kasutatakse tootmisprotsessis, kui ka juhul, kui see tehnoloogia sisaldub tootes. Käesolevates suunistes hõlmab termin „litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavad tooted” mõlemat olukorda. Tehnosiirde grupierandi määrus kehtib kõikide juhtude puhul, mil tehnoloogiaõigusi litsentsitakse kaupade ja teenuste tootmiseks. Tehnosiirde grupierandi määruse ja käesolevate suuniste raamistik põhineb eeldusel, et litsentsitavate tehnoloogiaõiguste ja lepingulise toote vahel on otsene seos. Sellise seose puudumise korral, st kui kokkuleppe eesmärk ei ole võimaldada lepingulise toote tootmist, ei pruugi tehnosiirde grupierandi määruse ja käesolevate suuniste analüüsiraamistik kasutatav olla.

(62) Tarkvara autoriõiguste litsentsimist kaitstud teose reprodutseerimiseks ja turustamiseks, st koopiate tootmiseks nende edasimüügi eesmärgil, ei loeta „tootmiseks” tehnosiirde grupierandi määruse tähenduses, seega ei ole see hõlmatud tehnosiirde grupierandi määruse ega käesolevate suunistega. Selline reprodutseerimine levitamise eesmärgil on analoogia põhjal hõlmatud hoopis vertikaalse grupierandi määrusega (43) ja suunistega vertikaalsete piirangute kohta (44). Reprodutseerimisega levitamise eesmärgil on tegu siis, kui litsents antakse tarkvara reprodutseerimiseks andmekandjal, olenemata sellest, milliste tehniliste vahenditega tarkvara levitatakse. Tehnosiirde grupierandi määrus ja käesolevad suunised ei hõlma näiteks tarkvara autoriõiguse litsentsimist, mille raames antakse litsentsisaajale tarkvara algeksemplar reprodutseerimiseks ja selle edasimüümiseks lõppkasutajatele. Samuti ei hõlma need ei tarkvara autoriõiguse litsentsimist ega tarkvara levitamist nii, et lõppkasutaja loetakse pakendi avamisega nõustunuks sellega kaasas olevate tingimustega ega tarkvara autoriõiguse litsentsimist ega tarkvara levitamist allalaadimisega võrgus.

(63) Kui litsentsisaaja lisab litsentsitud tarkvara lepingulisele tootele, ei ole tegu üksnes reprodutseerimise, vaid ka tootmisega. Näiteks tehnosiirde grupierandi määrus ja käesolevad suunised hõlmavad tarkvara autoriõiguse litsentsimist juhul, kui litsentsisaajal on õigus tarkvara reprodutseerida, lisades selle seadmesse, millega tarkvara suhtleb.

(64) Tehnosiirde grupierandi määrus hõlmab alltöövõttu, mille puhul litsentsiandja litsentsib tehnoloogiaõigused litsentsisaajale, kes kohustub tootma teatavaid tooteid selle alusel ainult litsentsiandjale. Alltöövõtt võib sisaldada seadmete tarnimist litsentsiandja poolt kokkuleppe sisuks olevate kaupade ja teenuste tootmiseks. Et viimati nimetatud alltöövõtu tüüp kuuluks tehnosiirde kokkuleppe osana tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse, peavad tarnitavad seadmed olema otseselt seotud lepinguliste toodete tootmisega. Alltöövõttu käsitletakse ka ameti teatises selle hinnangu andmise kohta teatavatele alltöövõtulepingutele vastavalt EMP lepingu artikli 53 lõikele 1 (45). Vastavalt sellele teatisele, mis kehtib ka praegu, jäävad alltöövõtulepingud, milles alltöövõtja kohustub tootma teatud tooteid ainult peatöövõtjale, väljapoole artikli 53 lõike 1 kohaldamisala. Ka alltöövõtulepingud, milles peatöövõtja määrab alltöövõtu väärtusahelas kindlaks lepingulise vahetoote alltöövõtjate vahelise siirdehinna, ei kuulu tavaliselt artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, tingimusel, et lepingulisi tooteid toodetakse üksnes peatöövõtjale. Muud alltöövõtjale pandud piirangud, nagu keeld tegeleda oma uurimis- ja arendustegevusega või kasutada selle tulemusi, võivad aga jääda artikli 53 kohaldamisalasse (46).

(65) Tehnosiirde grupierandi määrus kehtib ka kokkulepete kohta, mille puhul litsentsisaaja peab enne kommertskasutuseks valmis toote või protsessi saamist tegelema arendustegevusega, seda tingimusel, et lepinguline toode on määratletud. Kokkuleppe sisuks on määratletud lepingulise toote, st litsentsitud tehnoloogiaõigustega toodetavate toodete tootmine, isegi kui selleks on vaja sellist täiendavat tööd ja investeeringuid.

(66) Tehnosiirde grupierandi määruses ega käesolevates suunistes ei käsitleta kokkuleppeid, millega tehnoloogiaõigusi litsentsitakse selleks, et võimaldada litsentsisaajal tegeleda täiendava uurimis- ja arendustegevusega mitmesugustes valdkondades, sealhulgas sellisest uurimis- ja arendustegevusest sündiva toote edasiarendamisega (47). Näiteks ei käsitleta ei tehnosiirde grupierandi määruses ega suunistes täiendava uurimistegevuse käigus kasutatava tehnoloogilise uurimisvahendi litsentsimist. Neis ei käsitleta ka uurimis- ja arendustegevuse alast alltöövõttu, mille puhul litsentsisaaja kohustub tegelema uurimis- ja arendustegevusega litsentsitava tehnoloogia valdkonnas ning tagastama litsentsiandjale täiustatud tehnoloogiapaketi (48). Selliste kokkulepete põhisisu on uurimis- ja arendusteenuste osutamine, mille eesmärk on tehnoloogia täiustamine, mitte aga litsentsitava tehnoloogia alusel kaupade ja teenuste tootmine.

3.2.5. Kestus

(67) Grupierand kehtib niikaua, kuni litsentsitava omandi õigused ei ole kehtivust kaotanud, aegunud või kehtetuks kuulutatud, sõltuvalt tehnosiirde grupierandi määruse kestusest, mis kaotab kehtivuse 30. aprillil 2026. Oskusteabe puhul kehtib grupierand niikaua, kuni litsentsitav oskusteave püsib salajasena, välja arvatud juhul, kui oskusteave saab üldteatavaks litsentsisaaja tegevuse tagajärjel. Sel juhul kehtib grupierand kokkuleppe kestuse lõpuni (vt tehnosiirde grupierandi määruse artikkel 2).

(68) Grupierand kehtib iga kokkuleppega hõlmatud litsentsitava tehnoloogiaõiguse suhtes ja lakkab kehtimast päeval, mil viimane tehnoloogiaõigus tehnosiirde grupierandi määruse tähenduses lõpeb, kehtetuks tunnistatakse või üldkasutatavaks muutub.

3.2.6. Suhe muude grupierandi määrustega

(69) Tehnosiirde grupierandi määruses on käsitletud kahe ettevõtja vahelisi kokkuleppeid, mis on seotud tehnoloogiaõiguste litsentsimisega lepinguliste toodete tootmise eesmärgil. Tehnoloogiaõigused võivad olla aga ka muud liiki kokkulepete osaks. Lisaks müüakse litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid hiljem turul. Seetõttu on vajalik käsitleda seost tehnosiirde grupierandi määruse ja EMP lepingu XIV lisa punktis 6 osutatud õigusakti (komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1218/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatud spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (edaspidi „spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus”), (49) EMP lepingu XIV lisa punktis 7 osutatud õigusakti (komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1217/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (edaspidi „uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määrus”) (50) ning vertikaalse grupierandi määruse vahel (51).

3.2.6.1. Grupierandi määrused spetsialiseerumis- ning uurimis- ja arendustegevust käsitlevate kokkulepete kohta

(70) Tehnosiirde grupierandi määrust ei kohaldata litsentsimise suhtes spetsialiseerumiskokkulepete raames, mida käsitletakse spetsialiseerumist käsitlevas grupierandi määruses, ega litsentsimise suhtes uurimis- ja arenduskokkulepete raames, mida käsitletakse uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määruses (vt tehnosiirde grupierandi määruse põhjendus 7 ja artikkel 9).

(71) Spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt käsitletakse selles määruses eelkõige ühise tootmise kokkuleppeid, millega kaks või enam osapoolt lepivad kokku valmistada teatavaid tooteid ühiselt. Määrus laieneb intellektuaalomandi õiguste loovutamise või kasutamise kohta käivatele sätetele, tingimusel et kõnealused sätted ei kujuta endast kokkuleppe peamist eset, ent on otseselt seotud selle rakendamisega ja selleks vajalikud.

(72) Kui ettevõtjad asutavad ühise tootmisettevõtte ja annavad sellele litsentsi sellise tehnoloogia kasutamiseks, mida kasutatakse ühisettevõttes toodetavate toodete tootmisel, ei kuulu selline litsentsimine tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse, vaid spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse alla. Sellest tulenevalt loetakse litsentsimine ühise tootmisettevõtte kontekstis tavaliselt spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse alla kuuluvaks. Kui ühisettevõte aga hakkab tegelema tehnoloogia litsentsimisega kolmandatele osapooltele, ei seostu see ühisettevõtte tootmistegevusega ega kuulu seepärast viimati nimetatud määruse kohaldamisalasse. Sellised litsentsilepingud, mis ühendavad osapoolte tehnoloogiad, kujutavad endast tehnoloogiapuule, mida on käsitletud käesolevate suuniste jaotises 4.4.

(73) Uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määrus hõlmab kokkuleppeid, millega kaks või enam ettevõtjat lepivad kokku ühises uurimis- ja arendustegevuses ning selle tulemuste ühises kasutamises. Nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punkti m kohaselt toimub uurimis- ja arendustegevus ning selle tulemuste kasutamine ühiselt juhul, kui sellega seotud töö teostajaks on ühisrühm, -organisatsioon või -ettevõte, töö usaldatakse ühiselt kolmandale isikule või jaotatakse poolte vahel vastavalt spetsialiseerumisele selliste ülesannete liikide järgi nagu uurimistegevus, arendustegevus, tootmine ja turustamine, sh litsentsimine. Kõnealuses määruses on käsitletud ka tasustatavaid teadus- ja arendustegevuse kokkuleppeid, mille raames kaks või enam ettevõtjat lepivad kokku, et teadus- ja arendustegevusega tegeleb üks osapool ja seda rahastab teine osapool, tegevuse tulemuste ühise kasutamisega või ilma selleta (vt uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkt vi).

(74) Sellest järeldub, et uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määrus hõlmab litsentsimist osapoolte vahel ning osapooltelt ühisettevõttele uurimis- ja arendustegevuse kokkuleppe raames. Sellist litsentsimist on käsitletud vaid uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määruses, mitte tehnosiirde grupierandi määruses. Selliste kokkulepete raames saavad osapooled määrata kindlaks ka uurimis- ja arendustegevuse tulemuste kolmandatele osapooltele litsentsimise tingimused. Et aga litsentsi saanud kolmandad osapooled ei osale uurimis- ja arendustegevuse kokkuleppes, ei käi kolmandate osapooltega sõlmitud üksikud litsentsilepingud uurimis- ja arendustegevuse grupierandi määruse alla. Selline litsentsileping on tehnosiirde grupierandi määruse grupierandiga hõlmatud juhul, kui tehnosiirde grupierandi määruse grupierandi tingimused on täidetud.

3.2.6.2. Vertikaalse grupierandi määrus

(75) Vertikaalse grupierandi määrus hõlmab kokkuleppeid kahe või enama ettevõtja vahel, kellest igaüks tegutseb kokkuleppe kohaldamisel tootmis- või turustusahela eri tasandil, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel osapooled võivad teatud kaupu või teenuseid osta, müüa või edasi müüa. Seega hõlmab see tarne- ja turustuskokkuleppeid (52).

(76) Arvestades, et tehnosiirde grupierandi määruses on käsitletud vaid kahe osapoole vahelisi kokkuleppeid ja et litsentsisaaja, müües litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid, on vertikaalse grupierandi määruse tähenduses tarnija, on need kaks grupierandi määrust omavahel tihedas seoses. Litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheline kokkulepe kuulub tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalasse, samal ajal kui litsentsisaaja ja lepinguliste toodete ostjate vahelised kokkulepped kuuluvad vertikaalse grupierandi määruse kohaldamisalasse (53).

(77) Tehnosiirde grupierandi määrus võimaldab erandit ka litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelistele kokkulepetele, mis panevad litsentsisaajale kohustusi selle kohta, kuidas ta peab litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüma. Eelkõige võidakse litsentsisaajat kohustada looma teatavat liiki turustussüsteemi, näiteks ainuturustust või valikulist turustust. Et selliste kohustuste rakendamiseks sõlmitavad turustuskokkulepped käiksid grupierandi alla, peavad need vastama vertikaalse grupierandi määruse nõuetele. Näiteks võib litsentsiandja kohustada litsentsisaajat looma erieeskirjade alusel ainuõiguslikul turustusel põhineva süsteemi. Vertikaalse grupierandi määruse artikli 4 punktist b aga tuleneb, et turustajatel peab üldiselt olema vabadus müüa passiivselt litsentsisaaja muude ainuõiguslike turustajate territooriumidele.

(78) Lisaks peavad turustajad olema vertikaalse grupierandi määruse kohaselt põhimõtteliselt vabad müüma nii aktiivselt kui passiivselt territooriumidele, mis on kaetud muude tarnijate, st muude litsentsitavate tehnoloogiaõiguste alusel oma tooteid tootvate litsentsisaajate turustussüsteemidega. Seda seetõttu, et vertikaalse grupierandi määruse tähenduses on iga litsentsisaaja eraldi tarnija. Siiski võivad kõnealuses määruses sisalduva tarnija turustussüsteemi aktiivse müügi piirangu grupierandi aluseks olevad põhjused kehtida ka juhul, kui erinevad litsentsisaajad müüvad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid litsentsiandjale kuuluva ühise tootemargi all. Kui litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid müüakse ühise tootemargi identiteedi all, võivad litsentsisaajate turustussüsteemide vaheliste piirangute kohaldamiseks olla samad tulemuslikkusega seotud põhjused kui üheainsa vertikaalse turustussüsteemi siseste piirangute puhul. Kui vertikaalse grupierandi määruse tingimused on täidetud, siis tõenäoliselt ei nõua amet selliste piirangute kõrvaldamist. Et ühise tootemargi identiteet saaks eksisteerida, tuleb tooteid müüa ja turustada ühise tootemargi all, mis domineerib kvaliteedi- ja muu vajaliku teabe edastamisel tarbijale. Ei piisa, kui toode kannab lisaks litsentsisaajate tootemargile litsentsiandja tootemarki, mis määratleb seda litsentsitava tehnoloogia allikana.

3.3. Turuosa künnised grupierandi kaitse kohaldamiseks

(79) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 3 kohaselt sõltub konkurentsi piiravate kokkulepete grupierand turuosa ehk tehnosiirde grupierandi määruse grupierandi kaitse künnistest, mis piiravad grupierandi kohaldamisala kokkulepetega, mille puhul võib hoolimata sellest, et need võivad konkurentsi piirata, eeldada, et need vastavad artikli 53 lõike 3 tingimustele. Väljaspool turuosa künnistega loodud kaitset tuleb kohaldada individuaalset hindamist. Asjaolu, et turuosad ületavad künniseid, ei loo eeldust, et kokkulepe jääb artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse või et kokkulepe ei täida artikli 53 lõike 3 tingimusi. Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 kohaste raskekujuliste piirangute puudumisel on vaja teha turu analüüs.

Asjaomased turuosa künnised

(80) Turuosa künnis, mida kohaldatakse tehnosiirde grupierandi määruse kohase grupierandi kaitse rakendamiseks, sõltub sellest, kas kokkuleppeosalised on konkurendid või mittekonkurendid.

(81) Turuosa künniseid kohaldatakse nii litsentsitud tehnoloogiaõiguste asjaomas(t)e tur(g)u(de) kui ka lepinguliste toodete asjaomas(t)e tur(g)u(de) suhtes. Kui kohaldatavat turuosa ületatakse ühel või mitmel toote- või tehnoloogiaturul, ei kehti grupierand kokkuleppe suhtes sellel (nendel) asjaomas(t)el tur(g)u(de)l. Kui näiteks litsentsilepingus käsitletakse kahte eraldi tooteturgu, võib juhtuda, et grupierand kehtib ühel turul, kuid mitte teisel.

(82) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt kohaldatakse tehnosiirde grupierandi määruse artikliga 2 ettenähtud kaitset konkurentide vaheliste kokkulepete suhtes tingimusel, et osapoolte ühine turuosa ei ületa 20 % ühestki asjaomasest turust. Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud turuosa künnist kohaldatakse siis, kui osapooled on tootetur(g)u(de)l tegelikud või potentsiaalsed konkurendid ja/või tehnoloogiaturul tegelikud konkurendid (erinevus konkurentide ja mittekonkurentide vahel, vt alates punktist 27).

(83) Turuosa künnise või konkurentide vaheliste kokkulepete raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamisel tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse ei võeta. Väljaspool tehnosiirde grupierandi määruses sätestatud grupierandi kaitse raame võetakse tehnoloogiaturu potentsiaalset konkurentsi arvesse, kuid see ei vii konkurentide vaheliste kokkulepete suhtes tehtavate raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja kohaldamisele.

(84) Kui litsentsilepingu sõlminud osapooled ei ole konkurendid, kohaldatakse tehnosiirde grupierandi määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud turuosa künnist. Seega on mittekonkurentide vaheline kokkulepe hõlmatud juhul, kui ühegi osapoole turuosa ei ületa mõjutatud asjaomastel tehnoloogia- ega tooteturgudel 30 %.

(85) Kui osapooltest saavad tehnosiirde grupierandi määruse artikli 3 lõike 1 tähenduses konkurendid hilisemal ajahetkel, näiteks kui litsentsisaaja oli asjaomasel lepinguliste toodete müügi turul esindatud juba enne litsentsimist ja litsentsiandjast saab seejärel sama asjaomase turu tegelik või võimalik tarnija, kohaldatakse alates ajahetkest, mil neist said konkurendid, 20 % turuosa künnist. Sel juhul kehtib aga edasi mittekonkurentide vaheliste kokkulepete suhtes kohaldatav raskekujuliste piirangute nimekiri, kui kokkulepet pärast oluliselt ei muudeta (vt tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõige 3 ja käesolevate suuniste punkt 39).

Turuosade arvutamine tehnoloogiatur(g)u(de)l grupierandi kaitse kohaldamiseks

(86) Tehnosiirde grupierandi määruse kohane turuosade arvutamine asjaomastel turgudel, kus tehnoloogiaõigused on litsentsitud, erineb tavapärasest viisist käesolevate suuniste punktis 87 selgitatud põhjustel. Tehnoloogiaturu puhul tuleneb tehnosiirde grupierandi määruse artikli 8 punktist d, et nii asjaomase turu toote- kui ka geograafilise ulatuse puhul tuleb litsentsiandja turuosa arvutada litsentsiandja ja kõigi litsentsisaajate litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete ühendatud müüginäitajate alusel. Sellise lähenemisviisi korral arvutatakse litsentsiandja ja litsentsisaajate lepingujärgsete toodete kogumüük protsendina konkureerivate toodete kogumüügist, olenemata sellest, kas need konkureerivad tooted on toodetud litsentsitud tehnoloogiat kasutades.

(87) See lähenemisviis, kus litsentsiandja turuosa tehnoloogiaturul arvutatakse tema „jalajäljena” toodete tasandil, on valitud praktiliste raskuste tõttu, mis on seotud litsentsiandja turuosa arvutamisega litsentsitasude alusel (vt punkt 25). Litsentsitasude kohta on raske saada usaldusväärseid andmeid, ning lisaks võivad tegelikud litsentsitasud tõsiselt alahinnata ka tehnoloogia positsiooni turul, kui litsentsitasud vähenevad vastastikuse litsentsimise või seotud toodete tarnimise tulemusena. Kui litsentsiandja turuosa tehnoloogiaturul arvutatakse kõnealuse tehnoloogia abil toodetud toodete, mitte konkureerivate tehnoloogiate abil toodetud toodete põhjal, see oht kaob. Selline „jalajälg” toote tasandil peegeldab tehnoloogia turuosa üldiselt hästi.

(88) Ideaalis eraldataks jalajälje arvutamisel tooteturust oma tehnoloogia abil valmistatud tooted, mida ei ole litsentsitud teistele, kuna sellised oma tehnoloogiad kujutavad endast vaid kaudset piirangut litsentsitud tehnoloogiale. Kuna litsentsiandjal ja litsentsisaajatel võib aga olla keeruline teada, kas sama tooteturu muid tooteid toodetakse litsentsitud või oma tehnoloogia abil, põhineb tehnoloogiaturu turuosa arvutamine tehnosiirde grupierandi määruse mõistes litsentsitud tehnoloogia abil toodetud toodete osal kõigist kõnealusel tooteturul müüdud toodetest. Sellise lähenemisviisi tõttu, mis põhineb tehnoloogia jalajäljel toote kogutur(g)u(de)l, väheneb eeldatavasti arvutatud turuosa, kuna kaasatakse oma tehnoloogia abil toodetud tooted, samas annab see ikkagi tavaliselt hea pildi tehnoloogia tugevusest. Esiteks hõlmab see võimalikku konkurentsi selliste ettevõtjate poolt, kes toodavad oma tehnoloogiat kasutades, ning kes hakkaksid tõenäoliselt litsentsima, kui litsentside hinnad aeglaselt, kuid pidevalt tõuseksid. Teiseks, isegi kui on vähetõenäoline, et teised tehnoloogiaomanikud hakkaksid litsentsima, ei ole litsentsiandjal tingimata turuvõimu tehnoloogiaturul, isegi kui ta saab endale suure osa litsentsituludest. Kui järgnev tooteturg on konkurentsivõimeline, võib konkurents sellel tasandil litsentsiandjale tõhusat survet avaldada. Litsentsitasude suurenemine turustusahela eelnevas etapis mõjutab litsentsisaaja kulusid: see vähendab tema konkurentsivõimet ja seega võib vähendada ka läbimüüki. Seda tegurit sisaldab ka tehnoloogiaturu osa tooteturul ja see on tavaliselt hea näitaja litsentsiandja turuvõimust tehnoloogiaturul.

(89) Tehnoloogia tugevuse hindamiseks tuleb arvesse võtta ka tehnoloogiaturu geograafilist ulatust. See võib mõnikord erineda vastava järgneva tooteturu geograafilisest ulatusest. Tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisel määrab/määravad tooteturg/-turud ära ka asjaomase tehnoloogiaturu geograafilise ulatuse. Tehnosiirde grupierandi määruse kohase grupierandi kaitse kohaldamisalast väljaspool võib siiski olla asjakohane vaadata ka potentsiaalselt suuremat geograafilist ala, kus konkureerivate tehnoloogiate litsentsiandja ja litsentsisaajad tegelevad nende tehnoloogiate litsentsimisega, kus konkurentsitingimused on piisavalt sarnased ja mida saab naaberaladest eristada viimati nimetatute märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu.

(90) Uute tehnoloogiate puhul, mis ei genereerinud eelnenud kalendriaastal mingit müüki, määratakse turuosaks null. Tehnoloogia hakkab turuosa koguma, kui müük algab. Kui turuosa ületab seejärel asjaomase künnise (20 % või 30 %), kohaldatakse grupierandi kaitset kahe järjestikuse kalendriaasta vältel pärast aastat, mil künnis ületati (vt tehnosiirde grupierandi määruse artikli 8 punkt e).

Turuosade arvutamine tootetur(g)u(de)l grupierandi kaitse kohaldamiseks

(91) Asjaomaste lepinguliste toodete müügi turu puhul tuleb litsentsisaaja turuosa arvutada tema litsentsiandja tehnoloogiat sisaldavate toodete ja konkureerivate toodete müügi alusel, st litsentsisaaja kogu müügi alusel asjaomasel turul. Kui litsentsiandja on ka toodete tarnija asjaomasel turul, tuleb samuti arvesse võtta litsentsiandja müüki kõnealusel tooteturul. Tooteturu turuosade arvutuses ei võeta aga litsentsisaaja ja/või litsentsiandja turuosa arvutamisel arvesse muude litsentsisaajate müüki.

(92) Turuosad tuleb arvutada eelnenud aasta müügiväärtuse andmete alusel, kui sellised andmed on kättesaadavad. Sellised andmed annavad tavaliselt täpsema ülevaate tehnoloogia tugevusest kui mahuandmed. Kuid kui väärtusepõhiseid andmeid ei ole saada, võib kasutada muud usaldusväärset turuteavet, kaasa arvatud müügimahu andmed.

(93) Käesolevate suuniste jaotises 3.3 esitatud põhimõtteid saab illustreerida järgmiste näidetega:

Mittekonkurentide vaheline litsentsimine

Näide 1

Biotehnoloogiliste toodete ja tehnika väljatöötamisele spetsialiseerunud äriühing A on töötanud välja uue toote Xeran. Ta ei tegele Xerani tootmisega, tal ei ole selleks ei tootmis- ega turustusvõimalusi. Äriühing B on üks nendest äriühingutest, kes toodab konkureerivaid tooteid vabalt kättesaadavate ja litsentsivabade tehnoloogiate alusel. Aastal 1 müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 25 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 andis äriühing A äriühingule B Xerani tootmise litsentsi. Sel aastal müüs B vabalt kättesaadavate tehnoloogiate alusel toodetud tooteid 15 miljoni euro väärtuses ning 15 miljoni euro väärtuses Xerani. Aastal 3 ning järgnevatel aastatel tootis B ainult Xerani ning müüs seda aastas 40 miljoni euro väärtuses. Aastal 2 annab äriühing A litsentsi ka äriühingule C. C ei tegutsenud varem sellel tooteturul. C toodab ja müüb ainult Xerani – aastal 2 tootis ta seda 10 miljoni euro väärtuses, aastal 3 ja edaspidi 15 miljoni euro väärtuses. On kindlaks tehtud, et kogu Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus, kus tegutsevad äriühingud B ja C, on 200 miljonit eurot aastas.

Aastal 2, mil litsentsilepingud sõlmitakse, oli äriühingu A osa tehnoloogiaturul 0 %, sest tema turuosa tuli arvutada Xerani eelnenud aasta kogumüügi alusel. Aastal 3 oli äriühingu A osa tehnoloogiaturul 12,5 %, mis peegeldas äriühingute B ja C aastal 2 toodetud Xerani väärtust. Aastal 4 ja edaspidi oli äriühingu A osa tehnoloogiaturul 27,5 %, mis peegeldas äriühingute B ja C eelnenud aastal toodetud Xerani väärtust.

Aastal 2 oli äriühingu B osa tooteturul 12,5 %, mis peegeldas äriühingu 25 miljoni euro suurust müüki aastal 1. Aastal 3 oli äriühingu B turuosa 15 %, sest aastal 2 kasvas tema müük 30 miljoni euroni. Aastal 4 ja edaspidi oli äriühingu B turuosa 20 %, sest ta läbimüük oli 40 miljonit eurot aastas. Äriühingu C osa tooteturul oli 0 % aastatel 1 ja 2, 5 % aastal 3 ning seejärel 7,5 %.

Et A ja B ning A ja C vahelised litsentsilepingud on sõlmitud mittekonkurentide vahel ning äriühingute A, B ja C üksikud turuosad olid kõigil aastatel alla 30 %, kuulub iga kokkulepe tehnosiirde grupierandi määruses sätestatud grupierandi kaitse alla.

Näide 2

Olukord on sama, mis näites 1, kuid äriühingud B ja C tegutsevad erinevatel geograafilistel turgudel. On kindlaks tehtud, et Xerani ja selle asendajate turu koguväärtus kummalgi geograafilisel turul on 100 miljonit eurot aastas.

Sellisel juhul tuleb äriühingu A turuosa asjaomastel tehnoloogiaturgudel arvutada kahe eraldi geograafilise tooteturu toodete müügiandmete põhjal. Turul, kus tegutseb äriühing B, sõltub äriühingu A turuosa Xerani müügist äriühingu B poolt. Et käesolevas näites võetakse kogu turu väärtuseks 100 miljonit eurot, st pool näite 1 turu suurusest, on äriühingu A turuosa aastal 2 0 %, aastal 3 15 % ja edaspidi 40 %. Äriühingu B turuosa on aastal 2 25 %, aastal 3 30 % ja edaspidi 40 %. Aastatel 2 ja 3 ei ületa ei äriühingu A ega B turuosa 30 % künnist. Alates aastast 4 künnis siiski ületatakse ning see tähendab, et pärast aastat 6 ei saa äriühingute A ja B vaheline litsentsileping, kooskõlas tehnosiirde grupierandi määruse artikli 8 punktiga e, enam grupierandi kaitse alla kuuluda, vaid seda tuleb hinnata üksikjuhtumina.

Turul, kus tegutseb äriühing C, sõltub äriühingu A turuosa Xerani müügist äriühing C poolt. Äriühingu C eelnenud aasta müügi alusel on äriühingu A osa tehnoloogiaturul aastal 2 0 %, aastal 3 10 % ja edaspidi 15 %. Äriühingu C osa tooteturul on sama: 0 % aastal 2, 10 % aastal 3 ja edaspidi 15 %. Seega jääb äriühingute A ja C vaheline litsentsileping kogu perioodi kestel grupierandi kaitse alla.

Konkurentide vaheline litsentsimine

Näide 3

Äriühingud A ja B tegutsevad teatava keemiatoote samal asjaomasel toote- ja geograafilisel turul. Neil kummalgi on erinevate, selle toote tootmiseks kasutatavate tehnoloogiate patent. Aastal 1 sõlmivad äriühingud A ja B litsentsilepingud, mis lubavad neil kasutada vastastikku teineteise tehnoloogiaid. Aastal 1 kasutavad äriühingud A ja B tootmiseks ainult oma tehnoloogiat, ning äriühing A müüb oma toodet 15 miljoni euro väärtuses ja äriühing B müüb oma toodet 20 miljoni euro väärtuses. Alates aastast 2 kasutavad mõlemad lisaks oma tehnoloogiale ka vastaspoole oma. Alates sellest aastast müüb äriühing A 10 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses äriühingu B tehnoloogial põhinevat toodet. Alates aastast 2 müüb äriühing B 15 miljoni euro väärtuses oma tehnoloogial põhinevat toodet ja 10 miljoni euro väärtuses äriühingu A tehnoloogial põhinevat toodet. On kindlaks tehtud, et toote ja selle asendajate kogu turu väärtus on 100 miljonit eurot aastas.

Selleks et litsentsilepingut tehnosiirde grupierandi määruse kohaselt hinnata, tuleb välja arvutada äriühingute A ja B osad nii tehnoloogia- kui ka tooteturul. Äriühingu A osa tehnoloogiaturul sõltub eelnenud aastal äriühingute A ja B poolt müüdud ja äriühingu A tehnoloogial põhineva toote kogusest. Aastal 2 on äriühingu A osa tehnoloogiaturul seega 15 %, mis peegeldab tema oma tootmist ja müüki 15 miljoni EUR ulatuses aastal 1. Alates aastast 3 on äriühingu A osa tehnoloogiaturul 20 %, mis peegeldab äriühingu A tehnoloogial põhineva toote tootmist ja müüki äriühingute A ja B poolt 20 miljoni euro ulatuses (kumbki 10 miljonit eurot). Samamoodi on äriühingu B osa tehnoloogiaturul aastal 2 20 % ning seejärel 25 %.

Äriühingute A ja B osad tooteturul olenevad nende toodete müügist eelnenud aastal, sõltumata kasutatud tehnoloogiast. Äriühingu A osa tooteturul aastal 2 on 15 % ning seejärel 20 %. Äriühingu B osa tooteturul aastal 2 on 20 % ning seejärel 25 %.

Et kokkulepe on sõlmitud konkurentide vahel, peab nende summaarne turuosa nii tehnoloogia- kui ka tooteturul jääma grupierandi kaitse alla kuulumiseks allapoole 20 % turuosa künnist. On selge, et kõnealusel juhul asi nii ei ole. Äriühingute summaarne osa tehnoloogia- ja tooteturul on aastal 2 35 % ning seejärel 45 %. Seetõttu tuleb kõnealust konkurentide vahelist kokkulepet hinnata üksikjuhtumina.

3.4. Raskekujulised konkurentsipiirangud vastavalt grupierandi määrusele

3.4.1. Üldpõhimõtted

(94) Tehnosiirde grupierandi määruse artikkel 4 sisaldab raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirja. Piirangu liigitamine raskekujuliseks põhineb piirangu olemusel ja kogemusel, mis näitab, et sellised piirangud on peaaegu alati konkurentsivastased. Euroopa Kohtu ja Üldkohtu (54) kohtupraktika kohaselt võivad sellised piirangud tuleneda kokkuleppe selgest eesmärgist või konkreetse juhtumi asjaoludest (vt punkt (14)). Raskekujulised piirangud võivad üksikjuhtudel siiski osutuda objektiivselt vajalikeks teatavat liiki või laadi kokkuleppe jaoks (55) ja jääda EMP lepingu artikli 53 lõike 1 kohaldamisalast välja. Lisaks sellele võib ettevõtja üksikjuhul alati kasutada tõhususel põhinevat kaitset artikli 53 lõike 3 alusel (56).

(95) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõigetest 1 ja 2 tuleneb, et kui tehnosiirde kokkulepe sisaldab raskekujulist konkurentsipiirangut, jääb kokkulepe tervikuna väljapoole grupierandi kohaldamisala. Tehnosiirde grupierandi määruse tähenduses ei saa raskekujulisi konkurentsipiiranguid ülejäänud kokkuleppest eraldada. Lisaks arvab amet, et üksikjuhtumite hindamise kontekstis ei ole tõenäoline, et raskekujulised konkurentsipiirangud täidaksid artikli 53 lõike 3 tingimused (vt punkt 18).

(96) Tehnosiirde grupierandi määruse artiklis 4 tehakse vahet kokkulepetel konkurentide ja mittekonkurentide vahel.

3.4.2. Konkurentide vahelised kokkulepped

(97) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõikes 1 on loetletud konkurentide vahelise litsentsimisega seotud raskekujulised konkurentsipiirangud. Vastavalt artikli 4 lõikele 1 ei käsitleta tehnosiirde grupierandi määruses kokkuleppeid, mille eesmärk on otseselt või kaudselt, üksikult või osapoolte kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult alljärgnev: a) piirata osaleva ettevõtja võimalusi määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele; b) piirata tootmismahtu, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahtu, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega; c) jagada turge või kliente, välja arvatud: i) litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mittevastastikuse kokkuleppe alusel mitte kasutada litsentsitud tehnoloogiaõigusi tootmisel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele lepinguosalisele, ja/või mitte müüa ei aktiivselt ega passiivselt või ainult aktiivselt ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mis on reserveeritud teisele kokkuleppe osapoolele; ii) mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsi andmise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja; iii) litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena; iv) mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas; d) piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiaõigusi või mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegeleda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitava oskusteabe avalikustamine kolmandatele osapooltele.

Konkurentide vaheliste vastastikuste ja mittevastastikuste kokkulepete eristamine

(98) Mitme raskekujulise piirangu puhul tehakse tehnosiirde grupierandi määruses vahet vastastikustel ja mittevastastikustel kokkulepetel. Raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekiri on konkurentide vaheliste vastastikuste kokkulepete puhul rangem kui mittevastastikuste kokkulepete puhul. Vastastikused kokkulepped on vastastikuse litsentsimise kokkulepped, mille puhul litsentsitavad tehnoloogiad konkureerivad või neid saab kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Mittevastastikune kokkulepe on kokkulepe, millega üks osapool annab teisele litsentsi oma tehnoloogiaõigustele või, vastastikuse litsentsimise puhul, litsentsitavad tehnoloogiaõigused ei konkureeri ja neid ei saa kasutada konkureerivate toodete tootmiseks. Kokkulepe ei ole tehnosiirde grupierandi määruse mõistes veel vastastikune, kui ta sisaldab tagasiloovutamise kohustust või kui litsentsisaaja litsentsib litsentsitava tehnoloogia omapoolsed täiustused tagasi. Kui mittevastastikune kokkulepe muutub seejärel vastastikuseks tänu teise litsentsilepingu sõlmimisele samade osapoolte vahel, võivad nad esimest litsentsilepingut muuta, et vältida raskekujulise konkurentsipiiranguga kokkulepet. Üksikjuhtumi hindamisel võtab amet arvesse esimese lepingu sõlmimisest teise lepingu sõlmimiseni kulunud aega.

Konkurentidevahelised hinnapiirangud

(99) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sisalduv raskekujuline konkurentsipiirang on seotud konkurentide vaheliste kokkulepetega, mille eesmärgiks on kolmandatele osapooltele müüdavate, sealhulgas litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate kaupade hindade kinnitamine. Konkurentide vahelised hinnakokkulepped on juba oma eesmärgilt konkurentsi piiravad. Hinnakokkulepe võib olla otsese kokkuleppena täpse hinna kohta või hinnakirja kohta koos teatavate maksimaalselt lubatavate allahindlustega. Ei ole tähtis, kas kokkuleppes käsitletakse kindlaksmääratud, minimaalseid, maksimaalseid või soovitatavaid hindu. Hinnakokkuleppeid saab rakendada ka kaudselt, kohaldades tingimusi, mis peavad pärssima huvi kokkulepitud hinnatasemest hälbida, näiteks nähes ette, et litsentsitasu määr tõuseb, kui toodete hindu langetatakse allapoole teatavat taset. Samal ajal litsentsisaaja kohustus maksta teatavat minimaalset litsentsitasu ei tähenda hinnakokkulepet.

(100) Kui litsentsitasud arvutatakse üksiktoodete müügi alusel, mõjutab litsentsitasu suurus otseselt toote marginaalkulu ja seega ka toote hinda (57). Konkurendid võivad seetõttu kasutada järgnevatel tooteturgudel hindade kooskõlastamiseks ja/või tõstmiseks vastastikust litsentsimist koos vastastikku makstavate litsentsitasudega (58). Amet kohtleb vastastikust litsentsimist koos vastastikuse litsentsitasude maksmisega hinnakokkuleppena vaid juhul, kui kokkuleppel ei ole mingit konkurentsi soodustavat sihti ja see ei ole seega heauskne litsentsileping. Juhtudel, kui kokkulepe ei loo mingit väärtust ja sellel ei ole seetõttu mingit põhjendatud ärilist õigustust, on kokkulepe näilik ning seda tuleb pidada kartellileppeks.

(101) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang hõlmab ka kokkuleppeid, mille puhul litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, sõltumata sellest, kas nende tootmisel kasutatakse litsentsitavat tehnoloogiat. Selliste kokkulepete suhtes kohaldatakse samuti artikli 4 lõike 1 punkti d, mille kohaselt ei tohi piirata litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiaõigusi (vt käesolevate suuniste punkt (116)). Üldiselt sellised kokkulepped piiravad konkurentsi, sest kokkulepe suurendab litsentsisaaja jaoks tema oma konkureerivate tehnoloogiaõiguste kasutamise kulusid ja piirab enne kokkulepet eksisteerinud konkurentsi (59). See kehtib nii vastastikuste kui ka mittevastastikuste lepingute kohta.

(102) Kokkulepe, mille kohaselt litsentsitasusid arvutatakse kõikide toodete müügi alusel, võib erandlikult siiski täita artikli 53 lõike 3 tingimused üksikjuhtumil, kui objektiivsete tegurite alusel võib järeldada, et piirang on konkurentsi soodustava litsentsimise toimumiseks hädavajalik. Nii võib olla juhul, kui piirangu puudumisel oleks litsentsisaaja tasutavat litsentsitasu võimatu või liiga raske arvutada ja jälgida, näiteks seetõttu, et litsentsiandja tehnoloogia ei jäta lõpptootele mingit nähtavat jälge ning alternatiivsed jälgimismeetodid puuduvad.

Konkurentidevahelised tootmismahu piirangud

(103) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud osapoolte vastastikuste tootmismahu piirangutega. Tootmismahu piiranguga määratakse kindlaks, kui palju osapool võib toota ja müüa. Artikli 4 lõike 1 punkti b ei kohaldata litsentsisaaja tootmismahu piiramise suhtes mittevastastikuse kokkuleppe puhul ega ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramise suhtes vastastikuse kokkuleppe puhul tingimusel, et tootmismahu piirangut kohaldatakse ainult litsentsitava tehnoloogia abil toodetavate toodete suhtes. Artikli 4 lõike 1 punkt b määratleb niisiis raskekujuliste konkurentsipiirangutena osapoolte vastastikused tootmismahu piirangud ja litsentsiandja kohta kehtivad tema oma tehnoloogial põhineva tootmismahu piirangud. Kui konkurendid lepivad kokku vastastikustes tootmismahu piirangutes, on kokkuleppe eesmärgiks ja tõenäoliseks tulemuseks turule jõudva tootmismahu vähendamine. Sama kehtib kokkulepete suhtes, mis vähendavad osapoolte huvi tootmismahtu suurendada, näiteks kohaldades ühiku kohta vastastikku makstavaid litsentsitasusid, mis tootmismahu suurenedes suurenevad, või kohustades kumbagi osapoolt teatava tootmismahu ületamisel leppetrahve maksma.

(104) Mittevastastikuste kogusepiirangute leebem kohtlemine põhineb kaalutlusel, et ühepoolne piirang ei põhjusta tingimata turule jõudva toodangu mahu vähenemist, samal ajal kui oht, et kokkulepe ei ole heauskne litsentsileping, on mittevastastikuse piirangu puhul samuti väiksem. Kui litsentsisaaja on ühepoolse piiranguga nõus, võib kokkulepe tõenäoliselt viia üksteist täiendavate tehnoloogiate tõelise integratsioonini või tõhusust suurendava integratsioonini litsentsiandja parema tehnoloogia ja litsentsisaaja tootmisvahendite vahel. Samamoodi võib vastastikuses kokkuleppes vaid ühe litsentsisaaja tootmismahu piiramine tõenäoliselt peegeldada ühe osapoole poolt litsentsitava tehnoloogia suuremat väärtust ja võib nii edendada konkurentsi soodustavat litsentsimist.

Turu ja klientide jagamine konkurentide vahel

(105) Tehnosiirde grupierandi määruse artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud raskekujuline konkurentsipiirang on seotud turgude ja klientide jaotamisega. Selliste kokkulepete eesmärk, millega konkurendid jagavad turge ja kliente, on piirata konkurentsi. Kokkulepe, milles konkurendid nõustuvad vastastikusel kokkuleppel mitte tootma teatavatel territooriumidel või mitte müüma ei aktiivselt ega passiivselt või ainult aktiivselt vastaspoolele reserveeritud territooriumidele või teatavatele klientidele, kujutab endast raskekujulist konkurentsipiirangut. Seetõttu loetakse turu jagamiseks näiteks vastastikune ainuõiguslik litsentsimine konkurentide vahel.

(106) Artikli 4 lõike 1 punkt c kehtib sõltumata sellest, kas litsentsisaajale jääb vabadus kasutada oma tehnoloogiaõigusi. Kui litsentsisaaja on end varustanud litsentsiandja tehnoloogia kasutamiseks konkreetse toote tootmiseks, võib olla kulukas säilitada piirangutega hõlmatud klientide teenindamiseks muud tehnoloogiat kasutavat eraldi tootmisliini. Pealegi võib litsentsisaajal, arvestades piirangute konkurentsivastast potentsiaali, olla vähe huvi toota oma tehnoloogia alusel. Samuti on väga ebatõenäoline, et sellised piirangud on konkurentsi soodustava litsentsimise jaoks hädavajalikud.

(107) Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti i kohaselt ei ole raskekujuline konkurentsipiirang see, kui litsentsiandja annab mittevastastikuse kokkuleppega ainuõigusliku litsentsi tootmiseks litsentsitava tehnoloogia alusel konkreetsel territooriumil ja nõustub seega ise mitte tootma seal lepingulisi tooteid ega tarnima neid sellelt territooriumilt. Sellised ainuõiguslikud litsentsid kuuluvad grupierandi alla, sõltumata territoriaalsest kohaldamisalast. Kui litsents on ülemaailmne, tähendab ainuõigus seda, et litsentsiandja hoidub turule sisenemast või sinna jäämast. Grupierandit kohaldatakse ka siis, kui mittevastastikuse kokkuleppega ei lubata litsentsisaajale toota litsentsiandjale reserveeritud ainuõiguslikul territooriumil. Selliste kokkulepete otstarve võib olla tekitada litsentsiandjas ja/või litsentsisaajas huvi investeerida litsentsitavasse tehnoloogiasse ning seda arendada. Seega ei ole kokkuleppe eesmärk tingimata turgude jagamine.

(108) Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti i kohaselt ja samal põhjusel kuuluvad grupierandi kohaldamisalasse ka mittevastastikused kokkulepped, millega osapooled lepivad kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt teisele osapoolele reserveeritud ainuõiguslikule territooriumile või ainuõiguslikule kliendirühmale. Tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisel tõlgendab amet „aktiivset” ja „passiivset” müüki vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste tähenduses (60). Litsentsiandjale või litsentsisaajale kehtestatud piirangud aktiivselt ja/või passiivselt müüa teise osapoole territooriumile või kliendirühmale kuuluvad grupierandi alla vaid siis, kui kõnealune territoorium või kliendirühm on ainuõiguslikult reserveeritud kõnealusele teisele osapoolele. Kuid teatavatel juhtudel kokkulepped, mis sisaldavad nimetatud liiki müügipiiranguid, võivad üksikjuhul samuti täita artikli 53 lõike 3 tingimused ka siis, kui ainuõigust jagatakse ajutiselt, näiteks juhul, kui see on vajalik ajutise puuduse leevendamiseks selle litsentsiandja või litsentsisaaja tootmises, kellele territoorium või kliendirühm on ainuõiguslikult reserveeritud. Sellistel juhtudel on litsentsiandja või litsentsisaaja tõenäoliselt ikka veel piisavalt kaitstud aktiivse ja passiivse müügi eest, et tal oleks stiimul oma tehnoloogia litsentsida või investeerida litsentsitud tehnoloogia kasutamiseks. Seega edendaksid sellised konkurentsipiirangud konkurentsi toetavat tehnoloogia levikut ja sellise tehnoloogia integreerimist litsentsisaaja tootmisvahenditesse.

(109) Ühtlasi ei ole raskekujuline konkurentsipiirang ka see, kui litsentsiandja nimetab litsentsisaaja konkreetsel territooriumil oma ainsaks litsentsisaajaks, mis tähendab, et kolmandad isikud ei saa kõnealusel territooriumil litsentsi litsentsiandja tehnoloogia alusel tootmiseks. Selliste ainulitsentside puhul kehtib grupierand sõltumata sellest, kas kokkulepe on vastastikune, tingimusel et see ei mõjuta osapoolte võimet oma tehnoloogiaõigusi vastavatel territooriumidel täielikult kasutada.

(110) Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt jäetakse raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast välja ja paigutatakse seega grupierandi alla kuni turuosa künnise saavutamiseni olukorrad, mille puhul mittevastastikuse kokkuleppega piiratakse litsentsisaaja õigust müüa aktiivselt litsentsiandja poolt teisele litsentsisaajale määratud territooriumil või kliendirühmale. Eeltingimuseks on aga see, et kaitstav litsentsisaaja ei olnud enne kokkuleppe sõlmimist litsentsiandja konkurent. Sellises olukorras ei ole selliste piirangute tõlgendamine raskekujuliste konkurentsipiirangutena põhjendatud. Kui litsentsiandja võimaldab litsentsisaajale, keda enne lepingu sõlmimist turul ei olnud, kaitset nende litsentsisaajate aktiivse müügi eest, kes on litsentsiandja konkurendid ja olid seetõttu juba turul kanda kinnitanud, ajendavad sellised piirangud litsentsisaajat litsentsitavat tehnoloogiat tõenäoliselt tõhusamalt kasutama. Teisest küljest, kui litsentsisaajad lepiksid omavahel kokku mitte müüa aktiivselt või passiivselt teatavatel territooriumidel või teatavatele kliendirühmadele, oleks tegu litsentsisaajate vahelise kartellikokkuleppega. Tingimusel, et selline kokkulepe ei hõlma mingit tehnosiiret, jääks see ühtlasi tehnosiirde grupierandi määruse kohaldamisalast välja.

(111) Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis iii on veel üks artikli 4 lõike 1 punkti c kohase raskekujulise konkurentsipiirangu erand, nimelt oma tarbeks kasutamise piirangud, st nõuded, mille kohaselt litsentsisaaja võib toota litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavaid tooteid ainult oma tarbeks. Kui lepinguline toode on mingi teise toote komponent, võib litsentsisaajale olla pandud kohustus toota seda komponenti kasutamiseks ainult oma toodetes ja mitte müüa seda muudele tootjatele. Litsentsisaaja peab siiski tohtima müüa komponente oma toodete varuosadena ja seega varustada kolmandaid osapooli, et need saaksid korraldada tema toodete müügijärgset teenindust. Oma tarbeks kasutuse piirangud võivad olla vajalikud, et kannustada tehnoloogia levikut, eriti konkurentide vahel, ja need kuuluvad grupierandi alla. Selliseid piiranguid käsitletakse ka jaotises 4.2.5.

(112) Ja lõpuks välistatakse artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktiga iv raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjast mittevastastikuse kokkuleppega litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult konkreetsele kliendile, eesmärgiga luua talle alternatiivne tarneallikas. Seega on artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iv kohaldamise tingimuseks, et litsents piirduks alternatiivse tarneallika loomisega sellele konkreetsele kliendile. Tingimuseks ei ole siiski ainult ühe sellise litsentsi andmine. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkt iv hõlmab ka olukordi, kus rohkem kui üks ettevõtja on saanud litsentsi sama kliendi varustamiseks. Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunkti iv kohaldatakse sõltumatult litsentsilepingu kestusest. Nii hõlmab see erand näiteks ühekordset litsentsi konkreetse kliendi projekti nõuete täitmiseks. Kui litsents on antud vaid ühe kliendi varustamiseks, on selliste kokkulepete turujaotuspotentsiaal piiratud. Eelkõige ei saa sellistes tingimustes eeldada, et litsentsisaaja loobuks kokkuleppe tõttu oma tehnoloogia kasutamisest.

(113) Raskekujulised ei ole need konkurentide vahelistes kokkulepetes sisalduvad piirangud, mis piiravad litsentsi ühe või mitme tooteturu või tehnilise kasutusalaga (61). Sellised piirangud kuuluvad grupierandi alla kuni 20 % turuosa künnise saavutamiseni, sõltumata sellest, kas kokkulepe on vastastikune. Selliste piirangute eesmärgiks ei peeta turgude ega klientide jaotamist. Kuid grupierandi kohaldamise tingimuseks on, et kasutusala piirangud ei väljuks litsentsitavate tehnoloogiate raamest. Näiteks kui litsentsisaajatele on kehtestatud piirangud selle kohta, millistes tehnilistes valdkondades nad saavad oma tehnoloogiaõigusi kasutada, on kokkulepe võrdväärne turgude jagamisega.

(114) Grupierand kehtib sõltumata sellest, kas kasutusala piirang on sümmeetriline või asümmeetriline. Asümmeetriline kasutusala piirang vastastikuses litsentsilepingus tähendab, et mõlemad osapooled võivad kasutada vastavaid tehnoloogiaid, mida nad litsentsivad ainult erinevate kasutusalade piires. Kuni osapooltel ei piirata nende oma tehnoloogiate kasutamist, ei eeldata, et osapooled kokkuleppe tõttu hülgaksid ala, mida hõlmab teisele osapoolele antud litsents, või hoiduksid sellele tulemast. Isegi kui litsentsisaajad varustavad end litsentsitava tehnoloogia kasutamiseks litsentsitaval kasutusalal, ei pruugi sel o