ET Euroopa Liidu Teataja L 249/23

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 127/07/COL,

18. aprill 2007,

uurimis- ja arendustegevuse riigiabi kohta, mida Norra teadusnõukogu andis tarkvara Turborouter arendamiseks (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET, (1)

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikeid 2 ja 3 ning II osa artikleid 1, 4, 6, artikli 7 lõiget 3, artikleid 10, 13, 14, 16 ja 20, (4)

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid (5) EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, eriti selle 14. peatükki „uurimis- ja arendustegevusele antav riigiabi”,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL 3. protokolli II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta, (6)

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 1. detsembri 1994. aasta otsust nr 217/94/COL, milles esitati Norrale asjakohased ettepanekud, sealhulgas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava meetmete kohta,

VÕTTES ARVESSE et Norra nõustus 19. detsembril 1994. aasta kirjas soovitatud meetmetega,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 8. märtsi 2006. aasta otsust nr 60/06/COL algatada ametlik uurimismenetlus uurimis- ja arendustegevuseks antud riigiabi kohta, mida Norra teadusnõukogu andis tarkvara Turborouter arendamiseks, (7)

OLLES KUTSUNUD asjast huvitatud isikuid üles esitama käesoleva otsuse kohta oma märkusi ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. Menetlus

5. märtsi 2002. aasta kirjaga (dokument nr 02-1733-A) sai järelevalveamet kaebuse selle kohta, et Norra on andud Norra teadusnõukogu (edaspidi „RCN”) vahendusel riigiabi mitmele tarkvara Turborouter arendamisega seotud uurimisprojektile.

26. aprilli 2002. aasta kirjas (dokument nr 02-2605-D) palus järelevalveamet Norra ametiasutustelt teavet. Norra kaubandus- ja tööstusministeerium vastas 3. juuni 2002 aasta kirjaga (dokument nr 02-4177-A), milles sisaldusid RCNi märkused nn Turborouteri projekti kohta.

Pärast kirjavahetust Norra ametiasutustega (8) teavitas järelevalveamet 8. märtsi 2006. aasta kirjaga (juhtum nr 363353) Norra ametiasutusi otsusest algatada Norra teadusnõukogu poolt tarkvara Turborouter arendamiseks uurimis- ja arendustegevuse riigiabi andmise kohta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlus.

7. aprilli 2006. aasta kirjas esitasid Norra ametiasutused oma märkused järelevalveameti otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus.

Järelevalveameti otsus nr 60/06/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasaandes. (9) Järelevalveamet kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

Järelevalveamet sai märkused ühelt huvitatud isikult. 1. detsembri 2006. aasta kirjaga (juhtum nr 400677) edastas järelevalveamet need märkused Norra ametiasutustele. Norra ametiasutused esitasid oma märkused haldus- ja reformiministeeriumi 8. jaanuari 2007. aasta kirjaga (juhtum nr 405517), millega edastati haridus- ja teadusministeeriumi 5. jaanuari 2007. aasta kiri.

2. Norra teadusnõukogu vahenditest rahastatud neli tarkvara Turborouter arendamisega seotud projekti

2.1. Projektide kirjeldus

Alljärgnevalt on amet esitanud üksnes hinnatavate projektide lühitutvustuse. Kõikide projektide täpse kirjelduse leiab järelevalveameti otsusest nr 60/06/COL. (10)

2.1.1. Projekt 40049 – „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” (tarkvara Turborouter esimene versioon)

Turborouter on laevade sõidugraafiku optimeerimise programm, (11) mille abil saab otsustada, millisele laevale milline last määrata. Selles on ühendatud koordineerijate teadmised ja kogemused ning arvuti arvutusoskus. Turborouter põhineb elektroonilistel merekaartidel, millele saab kuvada sõidugraafikuid, ning see sisaldab andmebaasi laevade, sadamate, lastide jms kohta; sadamatevaheliste kauguste automaatset arvutamist; laevade asukoharaporteid ja eeldatava saabumisaja automaatset värskendamist, keerukaid lahendusi laevade sõidugraafikute optimeerimiseks ning sõidugraafiku näitlikustamise või käsitsi arvutamise võimalusi.

Tarkvara Turborouter esimene pilootversioon töötati välja projekti 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” ühe allprojektiga seotud uuringute esimesel aastal. See allprojekt kandis nimetust „Ühtsete veo- ja logistikakettide kavandamise ja toimimise meetodid ja analüütilised vahendid” („Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains”),

2.1.2. Tarkvara Turborouter edasine arendamine

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt valis RCN uurimis- ja arendustegevuse toetamiseks välja mitmeid tarkvarapaketi Turborouter arendamisega seotud projekte.

2.1.2.1. Projekt 138811 – „AlgOpt”

Kõnealuse projekti eesmärk (12) oli töötada välja algoritmid ja teha praktilisi katseid laevade optimaalse kasutuse väljaarvutamiseks, arvestades, et laadida tuleb erinevate klientide veoseid ning võttes arvesse nõudeid veoste laadimise ja sihtsadamas lossimise aja kohta, võimalust vedada ühel reisil koos teatud arvu erinevaid puistlaste, samuti asjaolu, et mitte kõik kasutusel olevad laevad ei sobi kõigi sadamate või kõigi klientide teenindamiseks. Algoritmide alusel tuli välja töötada tarkvaralahendus, mille üle kasutaja säilitaks täieliku kontrolli ning võimaluse ignoreerida algoritmide pakutud lahendusi.

Norra ametiasutuste esitatud teabe alusel oli projekt „AlgOpt” üksnes eeluuring, millega tehti kindlaks kasutaja soovid ja uuriti Turborouteri kasutusvõimalusi lepingupartneri Beltship Management AS töös.

2.1.2.2. Projekt 144265 – „Shiplog II”

„Shiplogi” projekti raames tegeldi peamiselt meretranspordiga. Kõnealune projekt (13) pidi tuginema sellele eelnenud „Shiplogi” projekti (mis ei hõlmanud Turborouteri kasutamist) tulemustele ning keskenduma kaupade uksest-ukseni kättetoimetamise tingimustele meretransporti kasutamise korral. Üks peamisi töösuundi oli programmide „Transport Chain Management System” (TCMS) ja Turborouter ühendamine, mille tulemusena oleks välja töötatud asjakohane liides ning loodud Turborouteri ja TCMSi vaheline teabevahetus. Kõnealune projekt ei osutunud edukaks peamiselt seetõttu, et TCMSi ja Turborouterit ei olnud võimalik edukalt ühendada.

2.1.2.3. Projekt 144214 – „Laevanduse sõidugraafikute optimeerimise pakett”

Konkurentsieelse uurimisprojekti „Laevanduse sõidugraafikute optimeerimise pakett” eesmärk oli töötada välja algoritmid kaasaegsete lahenduste leidmiseks ülikeerukate laevandustoimingute ja sõidugraafikute optimeerimiseks. Norra ametiasutused on selgitanud, et algoritmide pakett on ülimalt valdkonna- ja ettevõttespetsiifiline ning peab seetõttu olema ettevõtte omanduses, mitte osa Turborouteri standardpaketist.

2.2. Nelja riigiabijuhtumi ja Norra tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava vaheline seos

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt anti käesolevas otsuses käsitletavale neljale abisaajale abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames (brukerstyrte forskningsprogrammer).

Tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide nime kandev abikava (brukerstyrte forskningsprogrammer), mida haldab RCN, loodi enne EMP lepingu jõustumist.

1994. aasta detsembris võttis järelevalveamet vastu otsuse mitme uurimis- ja arendustegevuse abikava kohta, mis olid Norras loodud juba enne EMP lepingu jõustumist, sealhulgas ka tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava (brukerstyrte forskningsprogrammer, juhtum 93-183) kohta. Kõnealuses otsuses tegi järelevalveamet ettepaneku võtta asjakohaseid meetmeid abikava kooskõlla viimiseks EMP lepingu riigiabi eeskirjadega. (14) Täpsemalt soovitas järelevalveamet Norrale viia sisse üksikasjalikud sätted, mis tagaksid, et abi andmine toimuks kooskõlas riigiabi suuniste 14. peatüki põhimõtetega.

Norra nõustus asjakohaste meetmetega, mida järelevalveamet oli soovitanud oma 19. detsembri 1994. aasta kirjas. Asjakohaste meetmetega nõustumine viitas sellele, et abi andmine tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi raames pidi edaspidi toimuma kooskõlas 1994. aastal vastu võetud järelevalveameti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega.

RCN andis nendele projektidele abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames.

3. Otsuses nr 60/06/COL avaldatud järelevalveameti kahtlused

Järelevalveamet otsustas 8. märtsil 2006 algatada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse seoses uurimis- ja arendustegevuse riigiabiga, mida RCN andis tarkvara Turborouter arendamiseks (otsus nr 60/06/COL). Algatamise otsuses kirjeldas järelevalveamet kaebust, RCNi vahenditest rahastatud Norra nelja tarkvara Turborouter arendamisega seotud projekti ning nelja abiandmise juhtumi ja Norra tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava vahelist seost.

Järelevalveamet koostas üksikasjaliku hinnangu õigusraamistikule, mida kohaldatakse kõnealuse nelja projekti suhtes. (15) Pärast järelevalveameti otsusega nr 217/94/COL soovitatud asjakohaste meetmete aktsepteerimist pidi mis tahes abi andmine tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi raames toimuma kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega. Seega jääks mis tahes uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames antud abi, mis ei vasta 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste sätetele, väljapoole abikava reguleerimisala. Järelikult oleks tegemist uue eraldiseisva abiga, mille kohta tuleb järelevalveametit eraldi teavitada ja mida tuleb eraldi hinnata abi andmise ajal kohaldatud uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste alusel.

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks on see, et järelevalveamet väljendas mitme punkti osas kahtlust, kas neli asjakohast uurimis- ja arendustegevuse projekti on saanud toetusi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava raames.

Järelevalveamet kahtlustas, et nende projektidega ületati rakendus- või konkurentsieelse uuringu piire, mille eesmärk on kaubandusliku toode. Piir pilootprojekti, mida ei saa kaubanduslikel eesmärkidel kasutada, ja müügivalmis lõpptoote vahel tundus selle juhtumi puhul ülimalt hajus, sest tarkvara tuleb iga uue lõppkasutaja iga uue rakenduse puhul uuesti kohandada. Järelevalveamet seadis kahtluse alla, kas tarkvara Turborouter edasine arendamine lõppkasutaja konkreetsete vajadustega arvestatavate rakenduste väljatöötamiseks käib rakendusuuringute mõiste alla.

Menetluse selles etapis teadaoleva teabe kohaselt ei olnud järelevalveametil võimalik tuvastada, kas need projektid olid liigitatud korrektselt konkurentsieelseks arendustegevuseks või olid vastupidi riigiabi saamiseks juba turule liiga lähedal.

Lisaks sellele tekkisid järelevalveametil kahtlused projektide rahastamise suhtes, eelkõige omafinantseeringu osas, mida projektidest abisaajad tegid mitterahaliste sissemaksetena.

Pärast kaebuse esitaja vastuväidete läbivaatamist tekkis järelevalveametil kahtlus, et projektide kogumaksumust on abisaavate ettevõtete tegevuskulude katmiseks kunstlikult suurendatud ning et projektide tegelikud uurimiskulud ei vasta RCN antud summadele.

Järelevalveametile tundus, et teadusinstituudil Marintek, mis töötas välja tarkvara Turborouter esimese versiooni, olid vajalikud teadmised ja tehnoloogiline pädevus projekti läbiviimiseks olemas. Seetõttu tundus mõistlik eeldada, et suurema osa tööst tegid ära selle asutuse töötajad. See viitaks sellele, et põhimõtteliselt pidid teiste osalevate ettevõtete töötajad tõenäoliselt olema seotud kasutajate vajaduste määratlemisega ja mõningal määral katsetamisega. Selle võrra, kui palju võis osalevate ettevõtete mitterahaline sissemakse mitte vastata teadusuuringute kuludele, oleksid uurimisprojekti kogukulud madalamad ja abi osatähtsus kõrgem.

Neil põhjustel tekkisid järelevalveametil kahtlused nii selle suhtes, kas eespool nimetatud projektidele antud abi oli kooskõlas kohaldatavate uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega kui ka selles suhtes, kas abisaajad olid kasutanud abi uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames aktsepteeritud asjakohaseid meetmeid rikkudes.

4. Kolmandate isikute märkused

Järelevalveamet sai 24. novembril 2006. aastal huvitatud isikult märkused, mis olid pigem üldist laadi, kui seotud kahtlustega, mida järelevalveamet oli avaldanud otsuses nr 60/06/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses uurimis- ja arendustegevuse riigiabi andmisega tarkvara Turborouter arendamiseks. See isik väitis, et Norra teadusnõukogu oli andnud olulist abi uuele projektile nimetusega OPTIMAR. (16) Ajavahemikus 2005–2009 oli nimetatud projekt täies ulatuses Norra teadusnõukogu rahastada. Seda projekti juhib Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli rakendusuuringute teaduskond Trondheimis. Projekti lõppeesmärk on arendada Turborouterit edasi müügivalmis tooteks, mille suunas tegevus juba toimub.

Eespool mainitud isik lisas: „Prof Marielle Christiansen (OPTIMARi projektijuht Trondheimis) usub, et vaatamata asjaolule, et tegemist on avaliku uurimisprogrammiga, mille eesmärk on baasi laiendamine kõigi Norra ettevõtete jaoks, on ettevõtetel väga keeruline selles programmis osaleda ja selle tulemustest osa saada, sest programmi raames tehakse juba tihedat koostööd SINTEFi ja MARINTEKiga ning programmi tulemusi on lubatud nende äriühingutega jagada (SINTEF ja MARINTEK on mõlemad Trondheimis asuvad instituudid, millel on erinevatel põhjustel tihedad sidemed Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooliga).”

Mainitud isiku arvates „on Turborouter selles küsimuses ühendav element, sest kogu Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli/rakendusuuringute teaduskonna/Marinteki/SINTEFi personal näeb TURBOROUTERis oma ühist eesmärk”.

Sama isik väidab, et TURBOROUTERi arendamisega töötavad ettevõtted saavad nüüd Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli kaudu veelgi rohkem riigiabi alusuuringute vahendite näol.

Lõpuks väidab ta, et ükski Turborouteri arendamiseks vahendeid saanud ettevõte ei kasutanud Turborouterit, mille põhjal jõudis kõnealune isik järeldusele, et uurimisprojekti raames saadud vahendite puhul oli tegemist üksnes toetusega igapäevaste kulude katmiseks.

5. Norra ametiasutuste märkused

5.1. Märkused järelevalveameti otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus

5.1.1. Haldus- ja reformiministeeriumi märkused

Haldus- ja reformiministeerium viitas oma 7. aprilli 2006. aasta kirjas järelevalveameti otsuses nr 60/06/COL kirjeldatud kirjavahetusele Norra ametiasutustega. Norra ametiasutused viitasid ka järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kohtumistele oktoobris 2002 ja septembris 2004 ning lisasid, et üks kohtumine toimus ka 22. mail 2003 Brüsselis.

Norra ametiasutused juhtisid tähelepanu sellele, et järelevalveameti otsuses nr 60/06/COL ei kirjeldatud, kuidas Turborouteri programmile antud abi EMPs või kolmandatel turgudel konkurentsi moonutab. Nende arvates tuleb seda selgitada, sest Turborouteri uurimis- ja arendustegevuse programm ei andnud oodatud tulemusi. Kuigi Norra ametiasutused möönsid, et projektist saadud mittemateriaalset oskusteavet on jagatud teiste uurimis- ja arendustegevuse projektidega, ei pidanud nad tõendatuks, et see oleks mõjutanud konkurentsi siseturul või kolmandate riikide turgudel.

Norra ametiasutused seadsid kahtluse alla kaebuse esitaja mõned väited, mida korrati järelevalveameti otsuses, eelkõige otsuse nr 60/06/COL 3. lehekülje kolmandas lõigus kirjeldatud väited ning neid toetav tsitaat kaebuse esitajalt.

Norra ametiasutused küsisid esiteks, mille põhjal sai kaebuse esitaja liigitada projektid turule liiga lähedal olevaiks. Ühtlasi küsisid nad, kuidas oli kaebuse esitajal võimalik väita, et uurimis- ja arendustegevuse tulemusi ei ole levitatud, olenemata sellest, et programmi omandiõiguse sai Marintek. Viimaks huvitas neid ka see, kuidas oli kaebuse esitajal võimalik väita, et osalevate ettevõtete omafinantseering oli tegelikkuses väiksem kui taotluses näidatud. RCN väidab, et kaebuse esitaja palvet näha taotlusvorme ning uurimis- ja arendustegevuse lepinguid keelduti täitmast, viidates ametisaladusele. Sellest lähtudes leidsid Norra ametiasutused, et kaebuse esitaja väidetel ei ole piisavalt alust. Norra ametiasutused lisasid: „Kaebuse esitaja väited, et vastavate ettevõtete omafinantseering oli madalam taotluses väidetust, viitavad sellele, et neid firmasid süüdistatakse riigiabi väärkasutuses. See tõstab küsimuse ka Turborouteri projektis osalenud ettevõtete õiguskindluse kohta. Seepärast peavad kaebuse esitaja sellised väited olema selgelt põhjendatud.”

5.1.2. Norra teadusnõukogu märkused

Haldus- ja reformiministeeriumi eespool nimetatud kirjale lisatud kirjas kommenteeris Norra teadusnõukogu (edaspidi RCN) järelevalveameti otsust nr 60/06/COL. RCN juhtis tähelepanu sellele, et oli järelevalveametile edastanud kogu palutud asjakohase teabe ja selgitused, sealhulgas RCNi vahenditest rahastatud Turborouteri arendamisega seotud nelja projekti projektdokumentatsiooni kõik koopiad. RCNi väitel oli kohtumistel ja kirjavahetuses kuni Norra ametiasutuste saadetud 20. juuni 2003. aasta kirjani (kaasa arvatud) ainukeseks lahtiseks küsimuseks projektide korrektne liigitamine vastavalt uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistele.

Projektide kirjelduse kohta väitis RCN, et järelevalveameti otsuse nr 60/06/COL projektide rahastamist kirjeldavad tabelid ei vastanud täpselt tekstis antud arvudele. RCNi poolt projektidele eraldatud vahendid koosnesid kahest osast. Üks osa vahendeid oli tegelikult erakapital Norra Laevaomanike Liidult, ülejäänu tuli riiklikest fondidest. Olukord on esitatud järgmises tabelis, mis on identne järelevalveameti 11. aprilli 2003. aasta kirjas esitatud arvudega. Projekti 138811 „AlgOpt” osas on otsuse nr 60/06/COL tabelis antud arvud projekti alguse seisuga. Projekti käigus anti juurde lisavahendeid 100 000 norra krooni, millest 25 000 norra krooni eraldas RCN.

Tabel 1

RCNilt toetust saanud projektid, sealhulgas Turborouteri arendamine

p 40049 p 144265 p 138811 p 144214 Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus Shiplog II AlgOpt Laevanduse sõidugraafiku optimeerimise pakett tuhandetes norra kroonides % tuhandetes norra kroonides % tuhandetes norra kroonides % tuhandetes norra kroonides % Omavahendid 4 500 43 800 13 625 61 1 950 28 Muu erakapital 0 0 3 250 52 75 7 2 750 39 Muud riiklikud vahendid 0 0 0 0 0 0 0 0 RCN prog MARITIM 6 000 57 2 150 35 325 32 2 300 33 sealhulgas NSA 1 380 13 750 12 120 12 805 12 sealhulgas riiklikud 4 620 44 1 400 23 205 20 1 495 21 Vahendid kokku 10 500 100 6 200 100 1 025 100 7 000 100 Tööjõu- ja kaudsed kulud 8 700 83 800 13 545 53 4 100 59 Uurimis- ja arendustegevuse ost 600 6 2 150 35 380 37 2 900 41 Seadmed 450 4 100 2 0 0 0 0 Muud tegevuskulud 750 7 3 150 51 100 10 0 0 Üldmaksumus 10 500 100 6 200 100 1 025 100 7 000 100 Lepingupartner Marintek UECC Beltship Management AS Beltship Management AS Osalejad NTNU Marintek Marintek Marintek R.S. Platou Shipbrokers Iver Ships AS Iver Ships AS Shipnet AS LogIT AS Laycon Solutions AS Lorentsen & Stemoco AS Astrup Fearnleys AS DFDS Tollpost Globe Shipnet AS Wallenius Wilhelmsen SINTEF Tele og data Projekti kestus 01.1996–12.1998 01.2001–12.2002 01.2000–10.2000 01.2001–12.2002

Otsuses nr 60/06/COL esitatud järelevalveameti märkuse kohta, et RCNil ei olnud kontrolli selle üle, kuidas jagati abisaajate omafinantseeringuid erinevatele tegevustele ning kas nende jagamine oli otstarbekohane, arvas RCN, et nad on järelevalveametiga peetud eelnevas kirjavahetuses (17) kirjeldanud, kuidas kontrolliti abikõlblikke kulusid enne abi väljamaksmist lepingupartneritele ja kuidas jagati erinevaid finantseeringuid.

Projektide 138811 „AlgOpt”, 144265 „Shiplog II” ja 144214 „Laevanduse sõidugraafiku optimeerimise pakett” liigitamise osas kinnitas RCN uuesti, et kõik kolm projekti liigitati konkurentsieelseks arendustegevuseks pärast põhjalikku projektitaotluste hindamist, mis viidi läbi vastavalt RCNi projektide hindamise korrale ja suunistele. Vastav kord ja suunised kehtestati selleks, et tagada tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava alusel antava abi andmine kooskõlas riigiabi suuniste 14. peatükis kehtestatud põhimõtetega.

RCN selgitas, et RCN kontrollib oma tegevust sisemise kvaliteedi tagamise süsteemi abil. Selle süsteemi nimi on DOKSY. DOKSY on RCNis järgitavate suuniste, menetluste ja tavade mahukas dokumentide kogu. Üks nendest dokumentidest on käimasolevale projektile antud abi osatähtsuse määramise suunised. See asutusesisene dokument nr DOKSY-5-6-1-4-IE pealkirjaga „Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (abi osatähtsus vastavalt EMP eeskirjadele) on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega. Dokumendis kasutatavad mõisted ja asjakohased abi osatähtsused on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste erinevate uurimis- ja arendustegevuse etappide mõistetega. Kõigi RCNilt abi saavate projektide hindamine ja liigitamine toimub DOKSY suuniste alusel.

Pärast 1999. aastat on kõiki projekte hinnatud lisaks DOKSY 5-6-1-4-IE ka arvutisüsteemi Provis abil. Provise süsteemi on kirjeldatud dokumendis Doksy nr 5-6-1-2-EE „Prosjektvurdering i Provis”. Provises hinnatakse igat projekti üheteistkümnest erinevast aspektist lähtudes. Kõige olulisemad uuringukategooriate liigitamisega seotud aspektid Provises on aspekt nr 3 „Uuringu sisu” ja aspekt nr 9 „Lisaväärtus”. Iga aspekti kohta on mitmed kriteeriumid ja tunnused, mida kasutatakse projekti aspektidega vastavuse iseloomustamiseks.

Aspekti nr 3 hindamise suunistes (Doksy nr 5-6-1-2-IE) on rõhutatud, et „uuringu sisu määrab selle, kui palju luuakse projektiga uusi teadmisi”. See kriteerium on otseselt seotud uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste tööstusuuringute osaga, mis sisaldab nõuet, et tegevus on „suunatud uute teadmiste omandamisele”.

Aspekti nr 9 hindamise suunistes (Doksy nr 5-6-1-2-EE) on järgmine kirjeldus: „Lisaväärtus näitab, millisel määral mõjutab teadusnõukogu antav abi jõupingutusi, tegevust, tulemusi ja kõrvalmõjusid, mida ilma abi andmiseta ei oleks saavutatud.” See kriteerium on seotud uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. jao lõikega 7 „Uurimis- ja arendustegevuse stimuleeriv mõju”.

Selle alusel väitis RCN, et kuna projektide põhjalik hindamine toimus kooskõlas RCNi projektide hindamise korra ja suunistega, siis ei tohiks olla kahtlusi nende korrektse liigitamise suhtes. RCN vaatas pärast kaebuse esitamist ja esialgse uurimise algatamist need projektid veelkord üle ning jäi siiski oma esialgse seisukoha juurde:

„Kohtumisel Brüsselis 22. mail 2003 arutati teatavate tegevuste liigitamist kahe projekti (nr 40049 ja nr 144214) puhul. Selle kohtumise tulemusel saadetud 20. juuni 2003. aasta kirjas väitsime, et RCNi põhimõtteline seisukoht oli, et kõik projekti nr 40049 tegevused on liigitatavad vähemalt tööstusuuringutena ning et kõik projekti nr 144214 tegevused on liigitatavad vähemalt konkurentsieelse arendustegevusena. Me näitasime järelevalveametile, et projektidele antud abi kogusumma jäi uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punkti 2 alapunktis 5 määratletud kaalutud keskmise lubatud piiresse. See jääb samaks isegi juhul, kui vaidlusalused tegevused projekti nr 144214 alt välja jätta. Sarnased kaalutlused ja arvutused on võimalikud ka projektide 138811 ja 144265 puhul. Selles kontekstis viitaksime ka asjaolule, et kõigi kolme projekti (138811, 144214 ja 144265) puhul oli tegemist ettevõtete ja riiklike teadusüksuste (antud juhul Marinteki) vahelise tõhusa koostööga. Uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punkti 3 alapunkti 5 taande b kohaselt võib nende konkurentsieelse arendustegevusena liigitatud tegevuste abi osatähtsus olla kuni 35 %. Samas on järelevalveamet väljendanud oma kahtlust ka projektide rahastamise ja abi osatähtsuste osas. Väike erinevus otsuse 60/06/COL leheküljel 17 esitatud tabelites 1 ja 2 projekti 138811 „AlgOpt” arvudes on lahti seletatud eespool 1 jao lõike 3 punktis a. Käesoleva kirja selles jaos esitatud tabelis on esitatud korrektsed arvud koos Norra Laevaomanike Liidu sissemaksega.”

Seoses projekti 144265 „Shiplog II” kohta esitatud järelevalveameti märkustega, mille kohaselt on RCNi eraldatud summa võrdne sisseostetava uurimis- ja arendustegevuse jaoks vajaliku summaga, väitis RCN, et see ei tähenda, et projekti „Shiplog II” investeeritud erakapitali ei kasutatud uurimis- ja arendustegevuseks: „Tööstuslike projektide puhul, mida saavad kasutada eraettevõtted, me üldjuhul julgustame eraettevõtete ja riiklike uurimisasutuste vahelist koostööd. Sellise koostöö edendamiseks võib teatud tööstuslike projektide konkursikutsetes olla tingimus, et taotlust hinnatakse positiivselt, kui teadusasutustelt (instituutidelt või ülikoolidelt) sisseostetava uurimis- ja arendustegevuse maht on vähemalt sama suur kui RCNi poolt antav abi. Sellise lähenemisviisi eemärk on soodustada erasektori investeeringuid teadusasutustest ostetavasse uurimis- ja arendustegevusse. See on põhjus, miks RCNi antud vahendid on mitmes projektis täpselt võrdsed uurimis- ja arendustegevuse teenuste ostmiseks vajaliku summaga.”

Järelevalveamet märkis oma otsuses nr 60/06/COL, et on küsitav, kas RCNi selline lähenemisviis ajendas abisaajad uurimis- ja arengutegevuse kuludena näitama ka oma tavapäraseid tegevuskulusid. Seetõttu küsiti, kas projekti kogumaksumust on suurema riikliku rahastamise saamise eesmärgil kunstlikult suurendatud. RCN arvates ei ole arusaadav, kuidas RCNi uurimis- ja arendustegevuse ostmist edendav lähenemine sellistele tulemustele viia.

RCN selgitas oma 31. jaanuari 2005. aasta kirjas järelevalveametile nende projektide ajal kehtinud projektikulude dokumenteerimist: „Kõnealuste projektide lepingupartneritel tuli esitada kolm korda aastas kuluaruanne (regnskapsrapport) üksikasjalike projekti kuludega, sealhulgas seotud isikute nimede, iga isiku töötundide arvu ja projektist arvestatava tunnitasuga. Aruande allkirjastab projekti eest vastutav isik. Aasta lõpus kontrollitakse aasta saldosid, mille allkirjastab vannutatud audiitor. Audiitor ei ole lepingupartneri töötaja. RCNi toetus sõltus esitatud aruannete kinnitamisest.”

RCN teavitas järelevalveametit, et ta oli võtnud ühendust lepingupartneritega United European Car Carriers (UECC) ja Jebsens (ettevõtte Beltship Management õigusjärglane) ning palunud täiendavaid dokumente kõnealuste projektide kulude kohta. Jebsensi 17. märtsi 2006. aasta kiri ja UECC 29. märtsi 2006. aasta kiri on järelevalveametile edastatud. UECC kirjaga esitatud projekti 144265 Shiplog II kuluaruanded sisaldavad ka teiste osalenud partnerite allkirjastatud kuluaruandeid. Ettevõtetel ei olnud üldist töötundide registreerimise süsteemi, mis tähendab, et projektitöö tunnid kajastuvad vaid RCNile kolm korda aastas saadetud kuluaruannetes. Täpsemat dokumentatsiooni ei ole. RCN on seisukohal, et projektide kulusid tuleb hinnata olemasolevate kuluaruannete järgi.

RCN viitas ka sellele, et kõnealused kuluaruanded olid kooskõlas RCNi aruandluskorraga ning abisaajad olid täitnud kõik oma toetuslepingu järgsed kohustused. RCN on seisukohal, et „kui ei ole selgeid tõendeid vastupidise kohta, siis ei ole alust uskuda, et abi oleks vääralt kasutatud”.

5.2. Märkused kolmandate isikute märkuste kohta

Norra ametiasutused esitasid tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta haldus- ja reformiministeeriumi 8. jaanuari 2007. aasta kirjaga (juhtum nr 405517), millega edastati haridus- ja teadusministeeriumi 5. jaanuari 2007. aasta kiri.

Norra ametiasutused on seisukohal, et projekti OPTIMAR kohta esitatud märkused ei anna mingit teavet järelevalveameti otsuse 60/06/COL subjektiks oleva nelja projekti kohta: „Kuigi sõnaselgelt ei ole nii väljendatud, näib kolmas isik olevat arvamusel, et alusuuringute projektile nimetusega „Meretranspordi ja logistika optimeerimine” (OPTIMAR) on antud abi ebaseaduslikult. Meie ei jaga seda arvamust. OPTIMARi projekti jaoks saab Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikool Trondheimis vahendeid RCNilt projekti nr 1666S6 kaudu. Need tööstusharu partnerid, kes neljas esimeses projektis osalesid, selles alusuuringute projektis ei osale.”

Mis puutub kolmanda isiku väitesse, et Turborouterit ei kasutata üheski abi saanud ettevõttes, on RCN seisukohal, et isegi kui see oleks tõsi, ei anna see alust väita, et nende järelevalveameti otsuse nr 60/06/COL subjektiks oleva nelja projekti puhul on riigiabi kasutatud ebaseaduslikult. Üks uurimis- ja arendustegevuse tüüpilisemaid omadusi on see, et see sisaldab riski. Mõnikord on uuringute tulemusi võimalik töös, kaubanduslikes toodetes või teenustes kasutada, mõnikord mitte.

II. HINDAMINE

1. Riigiabi olemasolu

1.1. Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Seega saab riigiabina käsitleda meedet, millel on teatavate ettevõtete jaoks valikuline eelis, mida antakse riigi ressurssidest ning mis moonutab konkurentsi ja mõjutab EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Järelevalveamet on otsuses nr 60/06/COL antud hinnangus jõudnud järeldusele, et RCNi kaudu tarkvara Turborouter arendamisega seotud projektidele antud toetus on riigiabi. Sellega seoses viidatakse käesoleva otsuse II jao lõikele 2. Seda hinnangut ei ole vaidlustanud ei kolmas isik ega Norra ametiasutused. Seepärast jääb järelevalveamet seisukohale, et toetused on riigiabi.

1.2. Kohaldatav õigusraamistik

Otsuses nr 60/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabiga, mida RCN andis uurimis- ja arendustegevuseks ettenähtud riigiabivahenditest tarkvara Turborouter arendamiseks, selgitas järelevalveamet üksikasjalikult, millist õigusraamistikku nende nelja projekti uurimise suhtes kohaldatakse. Allpool esitatud hindamise mõistmiseks esitab järelevalveamet siinkohal lühiülevaate õiguslikust olukorrast. (18)

Käesoleva otsuse raames hinnatud neli projekti said uurimis- ja arendustegevuse abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi (brukerstyrte forskningsprogrammer, juhtum 93-183) raames. Tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programm oli vastu võetud juba enne 1994. aastat. 1994. aasta detsembri otsuses nr 217/94/COL andis järelevalveamet hinnangu tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmile ja soovitas asjakohaseid meetmeid, et viia abi andmine kooskõlla uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. peatüki põhimõtetega.

Norra ametiasutuste nõustumine soovitatud asjakohaste meetmetega viitas sellele, et edaspidi oleks mis tahes abi andmine tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi raames pidanud toimuma kooskõlas otsuse nr 217/94/COL ajal kohaldatud uurimis- ja arendustegevuse eeskirjadega (st uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega). (19)

1.3. Projektide hindamine tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava alusel

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nr 60/06/COL arvestas järelevalveamet sellega, et kõnealused neli projekti said uurimis- ja arendustegevuse abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi raames. See programm oli käivitatud juba enne 1994. aastat. Pärast uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi uute suuniste vastuvõtmist pidi abi andmine uurimis- ja arendustegevuse abikava alusel toimuma kooskõlas uute eeskirjadega. Seega oli järelevalveamet seisukohal, et mis tahes uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames antud abi, mis ei vasta 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste sätetele, jääks väljapoole abikava reguleerimisala. Järelikult oleks tegemist uue eraldiseisva abiga, millest tuleb järelevalveametit eraldi teavitada.

Alljärgnevalt hindab järelevalveamet, kas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava raames tarkvara Turborouter arendamisega seotud neljale projektile antud abi oli kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c vastavalt 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistele.

1.3.1. Projekt 40049 – „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” (tarkvara Turborouter esimene versioon)

Projekti 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus kui tööstusuuring” ühe allprojekti käigus töötati välja tarkvara Turborouter esimene versioon. RCN liigitas kogu projekti 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” tööstusuuringuks.

Tööstusalased alusuuringud on uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 1 punktis 2 määratletud kui „kavandatud uuringud või olulise tähtsusega uuringud uute või paremate teaduse ja tehnika alaste tööstuses või konkreetses ettevõttes rakendatavate teadmiste hankimiseks.”

Kuigi Turborouterist on saanud kaubanduslik tarkvaratoode, on järelevalveamet seisukohal, et projekti 40049 allprojektile „Ühtsete veo- ja logistikakettide kavandamise ja toimimise meetodid ja analüütilised tööriistad” eraldatud RCNi vahendid, mille abil töötati välja tarkvara Turborouter esimene versioon, olid seotud uurimis- ja arendustegevuse selle etapiga, mis kvalifitseerus 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste mõistes tööstusuuringuteks. Järelevalveamet märkis otsuses nr 60/06/COL, et kuna tarkvara esimene versioon töötati välja allprojekti esimeses etapis juba 1996. aasta alguses, on tarkvara edasi täiendatud ning seda on ka turustatud. Tundub siiski, et selle asjaolu alusel ei ole võimalik öelda, et abi saanud projekti 40049, mille tulemusel valmis muuhulgas tarkvara Turborouter esimene versioon, turuvalmidus oli juba läbinud tööstusuuringute etapi, kuhu RCN selle liigitas. Järelevalveametil ei ole põhjust seada kahtluse alla RCNi väidet, et allprojekti „Ühtsete veo- ja logistikakettide kavandamise ja toimimise meetodid ja analüütilised tööriistad” käigus hangiti uusi või paremaid teaduse ja tehnika alaseid tööstuses rakendatavaid teadmisi, mis 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste tähenduses on tööstusuuringud.

RCN andis projektile 40049 kui tööstusuuringule abi summas, mis moodustas 43,8 % projekti kuludest. See osatähtsus jääb alla suunistes lubatud osatähtsust, mille kohaselt „ei tohi tööstusuuringutele antav abi olla rohkem kui 50 % projekti või programmi kogumaksumusest.”

Uurimis- ja arendustegevuse abi osatähtsuse arvutamiseks on 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punktis 1 nähtud ette järgmised abikõlblikud kulud:

„— tööjõukulud (teadlased, tehniline personal, muu abipersonal) arvutatuna projekti teostamiseks vajalikust kogusummast;

— muud jooksevkulud (materjalide, tarvikute jmt kulud) arvutatuna projekti teostamiseks vajalikust kogusummast;

— vahendid ja seadmed, maa ja ehitised;

— konsultatsiooni- ja sarnased teenused, sealhulgas sisseostetud teadusuuringud, tehnilised teadmised, patendid jne;

— täiendavad üldkulud, mis on tingitud otse toetavast uurimis- ja arendustegevuse projektist või programmist.”

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt olid abi andmisel projekti arvestuslikud kulud kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste abikõlblike kulude mõistega. Dokumendi „Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter” 3. jaos on viidatud kuludele, mida RCN võib projektile uurimis- ja arendustegevuseks antava abi hindamisel lugeda abikõlblikeks kuludeks. Need hõlmasid tööjõukulusid (uurimis- ja arendustegevusega tegelevate töötajate, st projektiga seotud ja selle teostamiseks vajalike teadlaste, tehnikute ja assistentide palk ja sotsiaalmaks), uurimis- ja arendustegevuse teenuste allhange (konsultatsiooniteenused ja sarnased teenused), tegevuskulud (sealhulgas materjalikulu ja muud projektiga otseselt seotud ja selle teostamiseks vajalikud tegevuskulud) ning üksnes uurimis- ja arendustegevuseks kasutatavad seadmed ja instrumendid. Seega on järelevalveamet seisukohal, et abikõlblikud kulud on kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste mõistega.

Uurimisinstituut Marintek viis kõnealuse projekti läbi üksi, kaasamata uurimis- ja arendustegevuse sellesse etappi eraettevõtteid ja tegemata nendega koostööd.

Nagu juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatud, ei olnud ei 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste ega tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava raames kirjalikku kohustust uurimistulemusi levitada. Isegi kui kaebuse esitaja need väited osutuksid õigeks, mille kohaselt teadusuuringute tulemusi ei ole jagatud ja uurimisinstituut Marintek on saanud programmi müümiseks autoriõigused, ei oleks see vastuolus abi andmise ajal kohaldatud uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega.

Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et projektile 40049 antud abi on kooskõlas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikavaga, mida on muudetud järelevalveameti 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. peatüki alusel. Seega anti abi kooskõlas EMP artikli 61 lõike 3 punktiga c.

1.3.2. Tarkvara Turborouter edasise kasutusega seotud projektid

1.3.2.1. Otsuses nr 60/06/COL väljendatud järelevalveameti kahtlused

2000. aastal kiitis RCN heaks uurimis- ja arendustegevuse abi andmise kolme uurimis- ja arendustegevuse projekti jaoks, mis olid seotud tarkvara Turborouter edasiarendamisega: projekt 138811 „AlgOpt”, projekt 144265 „Shiplog II” ja projekt 144214 „Laevanduse sõidugraafikute optimeerimise pakett”.

Otsuses nr 60/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väljendas järelevalveamet kahtlust uurimis- ja arendustegevuse projektide liigitamise kohta konkurentsieelseteks uurimisprojektideks ning igas uurimiskategoorias iga projekti erinevate osade liigitamise kohta. Lisaks tahtis järelevalveamet teada, kas on järgitud abi osatähtsusi ja kas projektide rahastamine toimus kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega ning EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. Järelevalveametil olid kahtlused selles osas, kas eraettevõtete osalus, mis esines peamiselt mitterahaliste sissemaksete vormis, vastas tegelikkuses uurimis- ja arendustegevuse projektide arendamisega seotud töötundidele või hõlmasid need hoopis asjaomaste ettevõtete tegevuskulusid.

1.3.2.2. Uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste kohaldatavad sätted

RCN liigitas kõik kolm projekti konkurentsieelseks arendustegevuseks. 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 1 punktis 2 eristatakse kolme teadusuuringute kategooriat: alusuuring, tööstusalane alusuuring ja rakendusuuring. Rakendusuuringud vastasid konkurentsieelse uuringu mõistele, nii nagu seda on kasutatud alates 1996. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistes. Kõnealuse sätte kohaselt on rakendusuuring „alusuuringute tulemustel põhinev uurimis- ja eksperimentaalne tegevus, mille eesmärk on saada uusi teadmisi, et hõlbustada konkreetsete praktiliste eesmärkide saavutamist, näiteks uute toodete, tootmisprotsesside või teenuste väljaarendamine. Rakendusuuringud lõpevad tavaliselt esmase prototüübi loomisega.” Arenduseks loetakse „rakendusuuringutel põhinevat tööd, eesmärgiga uute või sisuliselt täiendatud toodete, tootmisprotsesside või teenuste loomiseks kuni tööstusliku rakendamise ja kommertskasutuseni (viimane välja arvatud).”

1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. jao punktis 4 nähakse ette lubatud abi osatähtsused. „Abi lubatavat osatähtsust hindab EFTA järelevalveamet igal konkreetsel juhul eraldi. Hindamisel arvestatakse projekti või programmi olemust, tehnilist ja finantsriski, Euroopa tööstuse konkurentsivõimega seotud üldiseid poliitikakaalutlusi, samuti konkurentsi moonutamise ohtu ja EMP lepingu lepinguosaliste vahelise kaubanduse mõjusid. Selliste riskide üldisel hindamisel tuleb EFTA järelevalveametil kaaluda, kas tööstusalasele alusuuringule võiks anda rohkem abi kui rakenduslikule uurimis- ja arendustegevusele, mis on tulemuste poolest turule lähemal ja võiks abi saamise korral kergemini konkurentsi ja kaubandust moonutada.” Võttes neid tegureid arvesse, on 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistes sätestatud, et tööstusalase alusuuringu puhul ei või abi osatähtsus ületada 50 % projekti kogumaksumusest ning et mida lähemale jõuab abisaav tegevus turule, seda madalam peaks abi osatähtsus olema. Alles 1996. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistes kinnitatakse konkurentsieelse arendustegevuse lubatud abi osatähtsuseks 25 % abikõlblikest kuludest.

1.3.2.3. Hinnang abi vastavuse kohta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistele ning abi võimaliku ebaseadusliku kasutamise kohta

a) Liigitamine konkurentsieelseks arendustegevuseks

Nagu osutatud eespool ja üksikasjalikult selgitatud otsuses nr 60/06/COM, kahtles järelevalveamet selles, kas projektide 138811 „AlgOpt”, 144265 „Shiplog II” ja 144214 „Laevanduse sõidugraafikute optimeerimise pakett” liigitamine konkurentsieelseks arendustegevuseks oli õige.

Oma otsuses nr 60/06/COM väljendas järelevalveamet kahtlust, kuivõrd selliste IT-projektide puhul konkurentsieelses etapis olev toode erineb müügivalmis lõpptootest. Norra ametiasutused ei ole selgelt väljendanud, milline peaks see erinevus olema. Nad on siiski rõhutanud, et projektide liigitamine toimus projektide põhjaliku hindamise alusel kooskõlas RCNi projektide hindamise korra ja suunistega. Esitatud teabe kohaselt on need suunised kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega.

RCN selgitas, et RCN kontrollib oma tegevust sisemise kvaliteedi tagamise süsteemiga DOKSY. DOKSY on RCNis järgitavate suuniste, menetluste ja tavade mahukas kogu. Abi osatähtsuse määramise suunised on üks dokument sellest kogust. See asutusesisene dokument nr DOKSY-5-6-1-4-IE pealkirjaga „Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (abi osatähtsus vastavalt EMP eeskirjadele) on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega. Dokumendis kasutatavad mõisted ja asjakohased abi osatähtsused on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste erinevate uurimis- ja arendustegevuse etappide mõistetega. Kõigi RCNilt abi saavate projektide hindamine ja liigitamine toimub DOKSY suuniste alusel.

Pärast 1999. aastat on kõiki projekte hinnatud lisaks süsteemile DOKSY 5-6-1-4-IE ka arvutisüsteemiga Provis, mille kirjelduse leiab dokumendis Doksy nr 5-6-1-2-EE „Prosjektvurdering i Provis”. Provise sätete kohaselt hinnatakse iga projekti 11 erineva aspekti alusel. (20) Iga aspekti kohta näeb Provis ette, et projekti aspektidega vastavust iseloomustatakse mitme kriteeriumi või tunnusega. Üks olulisemaid uuringukategooriate liigitamisega seotud aspekte on uuringu sisu.

Projekti uuringu sisu hindamise suuniste (Doksy nr 5-6-1-2-IE) kirjelduses on rõhutatud, et „uuringu sisu määrab selle, kui palju luuakse projektiga uusi teadmisi”. RCNi esitatud teabe kohaselt on see kriteerium otseselt seotud uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega, mis sisaldab nõuet, et tegevus on „suunatud uute teadmiste omandamisele”.

RCN on teavitanud järelevalveametit, et projekte hinnati põhjalikult RCNi projektide hindamise korra ja suuniste alusel, täpsemalt süsteemide Doksy ja Provis sisemistes dokumentides kehtestatud nõuete alusel, kooskõlas uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega.

Ametliku uurimismenetluse eel ja jooksul esitatud teabe alusel ei ole järelevalveamet suutnud tuvastada, et projekte oleks halvasti juhitud või puudulikult hinnatud. Selliste vaieldamatute tõendite puudumisel ning võttes arvesse eespool kirjeldatud korda ja RCNi töötajate professionaalset võimekust, ei saa järelevalveamet väita, et RCNi hinnang projektide konkurentsieelse uuringu etapi kohta oleks vale.

b) Abisaavate ettevõtete osalemine ja abi osatähtsus

Norra ametiasutused on selgitanud projektide rahastamist, nagu on märgitud eespool käesoleva otsuse 4. jao lõike 1 punktis 2.

Otsuses nr 60/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldas järelevalveamet kahtlust uurimisprojektiga seotud ettevõtete osalemise kohta. Järelevalveameti seisukohast oleks olnud loogiline, et suurema osa tööst oleks teinud uurimisinstituudi Marintek personal, mis viitaks põhimõtteliselt sellele, et kaasatud laevafirmade kui tarkvara lõppkasutajate personali osalemine oli tõenäoliselt seotud kasutaja vajaduste määratlemise ja/või mõningal määral katsetamisega. Seetõttu tekkis järelevalveametil küsimus, kas projekti kogumaksumust on suurema rahastamise saamiseks kunstlikult suurendatud.

Norra ametiasutused esitasid järelevalvemetile koopiad kuluaruannetest, mida osalevad ettevõtted pidid esitama RCNile kolm korda aastas. Nendes täpsustati üksikasjalikult projekti kulud, sealhulgas kinnitati osavõtvad isikud, iga isiku töötatud tundide arv ja tunnitasu. Norra ametiasutuste seletuste kohaselt on projekti eest vastutav isik aruanded allkirjastanud ning vannutatud audiitor on need aasta lõpus üle kontrollinud ja allkirjastanud. Järelevalveametil ei ole põhjust kahelda nende aruannete õigsuses, mille alusel anti abisaavatele ettevõtetele uurimis- ja arengutegevuse abi.

Kuigi üldiselt võib väita, et uurimis- ja arendustegevuse projektide ajaks oleks soovitav kehtestada teatav kontroll, et kontrollida selliste aruannete õigsust, on järelevalveamet seisukohal, et RCN on 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniseid korrektselt rakendanud ning täiendavaid kontrolle ei ole vaja läbi viia.

1.4. Järeldus

Eespool esitatud hindamise põhjal leiab järelevalveamet, et abi andmine eespool nimetatud uurimis- ja arengutegevuse projektidele on toimunud kooskõlas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide olemasoleva abikavaga, mis oli kooskõlas kohaldatavate uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega. Järelevalveamet ei tuvastanud käesoleva ametliku uurimismenetluse käigus, et projektide 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus”, 138811 „AlgOpt”, 144265 „Shiplog II” ning 144214 „Laevanduse sõidugraafikute optimeerimise pakett” raames uurimis- ja arendustegevuse abi saanud ettevõtted oleksid abi kasutamisel rikkunud abikava või EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c.

Kuna projektid said tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames riigiabi, mitte individuaalset abi, ei tule hinnata abi kokkusobivust, kui seda oleks antud väljaspool abikava,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveamet otsustas lõpetada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse, milles käsitleti Norra teadusnõukogu poolt uurimis- ja arendustegevuse riigiabi andmist tarkvara Turborouter arendamiseks. Kõnealune menetlus lõpetati põhjusel, et abi anti kooskõlas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmide olemasoleva abikavaga, EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c ja uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suunistega.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 18. aprill 2007 EFTA järelevalveameti nimel Bjørn T. GRYDELAND president Kurt JÄGER kolleegiumi liige

(1) Edaspidi „järelevalveamet”.

(2) Edaspidi „EMP leping”.

(3) Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

(4) Edaspidi „protokoll nr 3”.

(5) Riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad, suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, vastu võtnud ja välja andnud EFTA järelevalveamet 19. jaanuaril 1994, avaldatud EÜT 1994 L 231 EMP kaasandes 3.9.1994 nr 32 (edaspidi „uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunised”).

(6) Avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasandes nr 26, 25.5.2006, lk 1.

(7) ELT C 258, 26.10.2006, lk 42.

(8) Täpsem teave järelevalveameti ja Norra ametiasutuste vahelise kirjavahetuse kohta on kättesaadav järelevalveasutuse otsuses nr 60/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, avaldatud ELT C 258, 26.10.2006, lk 42 ja selle EMP kaasandes nr 53, 26.10.2006, lk 15.

(9) Vt allmärkus 7.

(10) Vt allmärkus 7.

(11) Teave on saadud Marinteki veebilehel (http://www.marintek.no) avaldatud brošüürist „TurboRouter Vessel schedule optimizing software” (TurboRouter, laevade sõidugraafikute optimeerimise tarkvara).

(12) Teave on saadud Marinteki veebilehelt:

http://www.marintek.no

(13) Teave on saadud Marinteki veebilehelt: http://www.marintek.no

(14) EFTA järelevalveameti 1.12.1994. aasta otsus nr 217/94/COL. Nimetatud otsus hõlmas järgmisi abikavasid: SND sõlmitud tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse lepingud (juhtum 93-147) ja riiklikud uurimis- ja arendustegevuse lepingud (juhtum 93-182) ning RCNi sõlmitud tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse projektid (juhtum 93-181) ja tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmid (juhtum 93-183).

(15) Vt otsuse nr 60/06/COL II jao punkt 1, lk 11 ja sellele järgnevad leheküljed.

(16) Vt http://www.iot.ntnu.no/optimar/

(17) Eelkõige RCNi 31. jaanuari 2005. aasta kiri, lk 4.

(18) Täpsem teave on kättesaadav otsuse 60/06/COL II. jao lõikes 1, lk 11.

(19) Jaanuaris 1994 võttis järelevalveasutus vastu otsuse nr 4/94/COL riigiabi käsitlevate menetlus- ja sisuliste eeskirjade kohta (suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks). Nimetatud otsuse 14. peatükk käsitleb uurimis- ja arendustegevusele antavat abi ning on suures osas kooskõlas uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistikuga. See otsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1–84 ja selle EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1.

(20) Provise projektide hindamise suunistes on võetud arvesse erinevaid aspekte: i) projekti üldist kvaliteeti, ii) projektile antud hinnangut, mis põhineb sellistel olulistel kriteeriumidel, nagu uuenduslikkuse tase, uuringu tase ja sisu, rahvusvaheline suunitlus, ettevõtlusväärtus, sotsiaal-majanduslik mõju, risk, iii) abi mõjusus, iv) asjakohasus programmi ja pädevusala suhtes, v) abikõlblikkus.