ET Euroopa Liidu Teataja L 301/10

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 303/09/COL,

8. juuli 2009,

meretranspordisektori suhtes tonnaažitasu kava ja meremeeste palga maksutagastuse kava kujul kohaldatava abikava kohta

(Island)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (2), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (3), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (4) I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 5,

võttes arvesse järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta (5), eriti peatükki meretranspordile antava riigiabi kohta (6),

võttes arvesse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (7) II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (8)

ning arvestades järgmist:

I. ASJAOLUD

1. MENETLUS

Islandi ametiasutused teavitasid järelevalveametit oma 23. märtsi 2007. aasta kirjas (toiming nr 415003) vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 kavandatavast abist meretranspordisektorile.

Pärast mitmete kirjade vahetamist (9) teatas järelevalveamet 19. detsembri 2007. aasta kirjas Islandi ametiasutustele, et on otsustanud algatada Islandi meretranspordisektorile tonnaažitasu kava ja meremeeste palga maksutagastuse kava kujul antava riigiabi suhtes protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse.

Kõnealuse menetluse algatamiseks tehtud järelevalveameti otsus nr 721/07/COL avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. (10) Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid otsuse kohta märkusi esitama.

Järelevalveamet ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

2. KAVANDATUD MEETMETE KIRJELDUS

Teatis sisaldas kahte erinevat meedet: tonnaažitasu kava ja laevaomanikele mõeldud maksutagastuse kava. Neid kahte meedet kirjeldatakse allpool.

2.1. TEATATUD KAVADE NIMETUS JA EESMÄRK

Kava „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi”, s.o riigiabi Islandi meretranspordile, koosneb kahest teatatud meetmest. Kava eesmärk on toetada Islandi meretransporti, andes laevaomanikele teatud soodustusi, mille eesmärgiks on julgustada neid oma laevu Islandil registreerima, mitte sõitma mugavuslipu all.

2.2. TEATATUD KAVADE RIIKLIK ÕIGUSLIK ALUS

Eespool nimetatud meetmete õiguslikuks aluseks on seadus nr 86/2007 kaubalaevade käitamise maksustamise kohta („Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar”, edaspidi „tonnaažitasu seadus”). Nimetatud seaduse võttis Islandi parlament vastu 17. märtsil 2007 ja see avaldati Islandi Riigi Teatajas 30. märtsil 2007. Seadus jõustus 1. jaanuaril 2008 vastavalt tonnaažitasu seaduse artiklile 17.

Tonnaažitasu seadust tuleb vaadata kooskõlas seadusega nr 38/2007 (um íslenska alþjóðlega skipaskrá) Islandi Rahvusvahelise Laevaregistri (11) (edaspidi „IIS”) kohta, mis jõustus 1. jaanuaril 2008. (12)

2.3. TONNAAŽITASU

Islandil on ettevõtte tulumaksu tavamäär 15 % (13). Tonnaažitasu seaduses on ette nähtud, et laevandustegevusest saadud kasumilt võetava tavalise 15 % se ettevõtte tulumaksu asemel võivad laevandusettevõtjad kasutada soodsamat tonnaažitasu, mis võimaldab nimetatud ettevõtjatel arvutada kasumit päevase mõttelise kasumi alusel sõltuvalt asjaomase laeva tonnaažist. Laevandusettevõtja võib soovi korral rakendada kasumi arvestamisel tavapäraseid ettevõtte tulumaksu eeskirju.

Mõttelise kasumi suhtes, mis on saadud tegeliku tonnaaži suhtes kehtestatud määra alusel, kohaldatakse ettevõtte tulumaksu tavamäära.

Tonnaažitasu süsteem vabastab seega abikõlblikud äriühingud laevandustegevusest saadud kasumi maksustamisest ettevõtte tulumaksu tavamääraga seni, kuni kasum jääb äriühingusse vastavalt käesolevale kavale. Maksuvabastust ei kohaldata intresside, aktsiamüügist saadud kasumi või teistest allikatest saadud tulu suhtes.

2.3.1. Abikõlblikud tegevused

Kavaga on hõlmatud IISi kantud laevad (kogumahutavusega alates 100 brutotonnist), mida kasutatakse reisija- või lastiveoks välismaale ja riigisiseseks lastiveoks. Tonnaažitasu seaduse artiklis 3 on määratletud, et lasti- või reisijatevedu peab toimuma:

1. kaubalaevadega, mille omanikuks on laeva käitaja;

2. kaubalaevadega, mida renditakse ilma meeskonnata (laevapereta prahtimine);

3. kaubalaevadega, mida renditakse koos meeskonnaga (tähtajaline tellimusveoleping).

Kaubalaevade käitamine ei hõlma laevapereta prahtimist kauem kui kolm aastat. Islandi ametiasutused on osutanud, et ei ole kindlat eeskirja, milline peaks olema kas laevapereta või laevaperega renditavate kaubalaevade hulk võrreldes laevade hulgaga, mille omanikuks on nende käitajad.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 4 on sätestatud, et seaduse kohaselt ei ole abikõlblikud järgmised tegevusalad: kalapüük, sadamaehitus, sukeldumine, laevajuhtimis- ja päästeteenused, koolitus ja täiendõpe või muud sotsiaalvaldkonda kuuluvad tegevused, sport, meelelahutus ja vaba aja veetmine, s.h vaalade vaatlemine ja reisijatevedu Islandi oma sadamate vahel, mis ei ole riikidevahelised sissesõidusadamad.

Islandi ametiasutused kinnitasid, et pukseerimine ja süvendustööd ei ole seaduse järgi abikõlblikud tegevused.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 3 on sätestatud, et abikõlblikud on järgmised kõrvaltegevused:

1. konteinerite kasutamine lastiveoks;

2. lastimine ja lossimine ning hooldustegevus;

3. piletimüük ja reisiterminalide käitamine;

4. kontorite ja administratiivruumide haldamine;

5. tarbekaupade müük kaubalaevadel.

2.3.2. IISi kandmine ja täieulatuslik maksukohustus

Vastavalt tonnaažitasu seaduse artiklile 1,

„Piiratud vastutusega äriühingud ja osaühingud, mis on vastavalt tulumaksuseaduse 90/2003 artikli 2 lõike 1 punktile 1 maksukohustuslased ja käitavad IISi kantud kaubalaevu, võivad maksta makse oma kaubalaevade käitamiselt vastavalt käesolevale seadusele, mitte vastavalt seadusele nr 90/2003.”

Lisaks abikõlblike tegevustega seotud nõuetele on tonnaažitasu seaduses sätestatud ka kaks järgmist tingimust, mis peavad olema täidetud:

— esiteks, laevad peavad olema kantud IISi. Islandi ametiasutused väidavad, et IISi kandmist ei pea käsitlema niinimetatud lipuseosena. Sõna otseses mõttes Islandiga otsest lipuseost ei nõuta. Tõepoolest on seaduse nr 38/2007 artiklis 6 IISi kohta sätestatud: „Islandi Rahvusvahelisse Laevaregistrisse kantud kaubalaeva loetakse Islandi laevaks ja sellel on õigus sõita Islandi riigilipu all”. Seega kirjeldavad Islandi ametiasutused lipuseost kui õigust ja mitte kui abikõlblikkuse tingimust kõnealuse kava kohaselt. Laev, mis ei sõida Islandi lipu all, võib siiski tonnaažitasu kava kasutada, kui ta on kantud IISi. Selle kohta on sama seaduse artiklis 4 sätestatud, et registrisse võib kanda laevu, kui „kaubalaeva omanik on Islandi kodanik, mõne teise Euroopa Majanduspiirkonna riigi või EFTA asutajariigi kodanik, Fääri saartel elav kodanik või Islandil registreeritud juriidiline isik”;

— teiseks peavad piiratud vastutusega äriühingud ja osaühingud olema maksukohustuslased vastavalt tulumaksu seaduse nr 90/2003 (edaspidi „tulumaksuseadus”) artikli 2 lõike 1 punktile 1. See säte näeb ette, et Islandil alaliselt asuvate äriühingute suhtes kehtib kogutulu maksustamise kohustus (täieulatuslik maksukohustus). Juriidilise isiku alaline asukoht on Islandil, kui see on kantud Islandi registrisse, kui äriühing on oma põhikirjas sätestanud Islandi oma alalise asukohana või kui äriühingut juhitakse tegelikult Islandilt. Tulumaksuseaduse artiklis 3 on sätestatud, et Islandil alalist asukohta mitteomavatel äriühingutel on kohustus maksta tulumaksu Islandil saadud tulult (tuluallikate eraldi maksustamine). Islandi ametiasutused on kinnitanud, et äriühingud ei pea abikõlblikuks tunnistamiseks olema Islandi äriseadustiku alusel asutatud. Seega äriühingud, mis on asutatud vastavalt mõne teise EMP riigi äriseadustikule, vastavad tonnaažitasu kava tingimustele juhul, kui lisatingimused on täidetud.

2.3.3. Maksubaasi kindlaksmääramine

Vastavalt tonnaažitasu seaduse artiklile 6 määratakse maksubaas (mõtteline kasum) kindlaks järgmiselt:

— kuni 25 000 (kaasa arvatud) netotonnaažiga laevad – 30 Islandi krooni 100 netotonni kohta;

— alates netotonnaažist 25 001 – 10 Islandi krooni 100 netotonni kohta.

Maksubaasist ei ole lubatud mahaarvamisi teha.

2.3.4. Maksustamine vastavalt tulumaksuseadusele ja eraldi raamatupidamine

Tonnaažitasu seaduse artiklis 4 on määratletud, et kui laevakäitaja tegutseb ka aladel, mille suhtes tonnaažitasu ei saa kohaldada, siis kuuluvad need tegevused maksustamisele vastavalt tulumaksuseadusele.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 7 on sätestatud, et kaubalaevade käitamise tulud ja kulud peab hoidma eraldi teiste tegevuste tuludest ja kuludest, arvestades ühelt poolt proportsionaalselt kaubalaevade käitamisega seotud varade bilansilise väärtusega ja teiselt poolt muude tegevustega seotud varade bilansilise väärtusega.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 9 on sätestatud, et kaubalaevade käitamise kulusid ei saa maha arvata laevakäitaja tuludest, mis kuuluvad maksustamisele vastavalt tulumaksu seadusele. Kulud (v.a finantskulud), mis on seotud üheaegselt nii tulude saamisega kaubalaevade käitamisest kui ka tulude saamisega teistest tegevustest, peab jagama proportsionaalselt vastavalt tulule. Juhul kui intressikulud, amortisatsioonikulud ja kursikahjud on vastavalt tulumaksuseaduse artiklile 49 seotud üheaegselt nii tulude saamisega kaubalaevade käitamisest kui ka tulude saamisega teistest tegevustest, siis peab sellised finantskulud jaotama proportsionaalselt, arvestades ühelt poolt kaubalaevade käitamisega seotud varade bilansilise väärtusega ja teiselt poolt muude tegevustega seotud varade bilansilise väärtusega. Kulusid, mis pole seotud tulu saamisega kaubalaevade käitamisest, reguleerib tulumaksuseadus.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 11 on sätestatud, et kaubalaevade käitamise kahjusid ei saa maha arvata seoses tulumaksuseaduse järgselt maksustatavate teiste tegevustega.

2.3.5. Kava kestus ja miinimumperiood

Islandi ametiasutused on märkinud, et abikavade kestuseks on teatatud piiramatu aeg, kuid nad on nõus kokkulepitud aja pärast järelevalveametit kavadest uuesti teavitama.

Vastavalt tonnaažitasu seaduse artiklile 2 näeb tonnaažitasu kava ette 3aastase miinimumperioodi. See tähendab, et tonnaažitasu valinud laevaomanik peab seda kava järgima kolme aasta jooksul.

2.4. MEREMEESTE TULUMAKSUTAGASTUSE KAVA

Islandi ametiasutused on ka teatanud meremeeste brutopalga toetussüsteemist, mille kaudu võidakse laevaomanikele maksta toetust 90 % ulatuses värvatud meremeeste brutopalgalt arvestatud tulumaksust. Toetuse saamiseks peab laevaomanik olema Islandi täieulatusliku maksukohustusega piiratud vastutusega äriühing või osaühing, laevad peavad olema kantud IRLi ja laevaomanik peab värbama meremehi, kelle suhtes võib Islandi maksukohustust kehtestada.

Tonnaažitasu seaduse artiklis 16 on sätestatud:

„Piiratud vastutusega äriühingud ja osaühingud, mis on maksukohustuslased vastavalt tulumaksuseaduse 90/2003 artikli 2 lõike 1 punktile 1 ja käitavad Islandi Rahvusvahelisse Laevaregistrisse (IISi) kantud kaubalaevu, vt artikkel 3, saavad toetust 90 % ulatuses kõnealuse laeva meremeeste brutopalgalt õigesti arvestatud tulumaksu ja kohaliku tulumaksu summast, võttes arvesse isiklikke maksusoodustusi ja meremeeste toetusi. Palgalt kinnipeetav maks jaotatakse nii, et iga kõnealuse laevapere liikme palgalt makstakse 5 % riigikassasse ja 5 % tema kohalikule omavalitsusele. Selline maksustamine asendab kinnipeetava maksu ja selle jaotamise vastavalt kinnipeetavat maksu käsitlevale seadusele, tulumaksuseadusele ja kohalike omavalitsuste tulubaasi seadusele. Vastavalt lõikele 1 kehtestatakse rahandusministri määrusega väljamaksete tegemise kord, sh toetuse taotluse vorm, väljamaksete ajad ja maksete üldine tasakaalustamine eelarves.”

Islandi ametiasutused on kinnitanud, et meremeeste tasandil ei ole kehtestatud mingeid abikõlblikkuse kriteeriume peale selle, et nad peavad olema värvatud kaubalaevu käitava äriühingu poolt ja nad peavad olema Islandi maksukohustuslased. Maksutagastust kohaldatakse ainult meremeeste palkadelt arvestatava tulumaksu korral. See ei hõlma sotsiaalkindlustusmakseid. Islandi ametiasutused on ka kinnitanud, et toetuse saamiseks puudub Islandi kodakondsuse nõue. Laevaomanik saab toetust ka siis, kui meremehel pole Islandil alalist elukohta.

2.5. TEATATUD MEETMETEST KASUSAAJAD, KAVA EELARVE, KESTUS JA JÕUSTUMINE

Islandi ametiasutused ei ole esitanud täpseid arvutusi, kui palju riigitulud pärast tonnaažitasu kava rakendamist vähenevad võrreldes maksutuludega, mis oleksid laekunud ettevõtte tulumaksu tavamäära rakendamise korral.

Islandi ametiasutused on viidanud, et teatatud meetmete maksumus sõltub IISi kantavate laevade arvust. Nad eeldavad, et registreerub 12 laeva, mille oletatav tonnaažitasu on keskmiselt 120 000 Islandi krooni. Tonnaažitasu oleks siis kokku 1 440 000 Islandi krooni. Esialgne kalkulatsioon ei näita siiski summat, mida need 12 laeva oleksid ettevõtte tulumaksu tavamäära rakendamise korral maksnud.

Islandi ametiasutused on viidanud asjaolule, et Islandi laevaregistrisse kandmiseks pole sooviavaldusi esitatud.

Islandi ametiasutused ei ole nende kahe kava kasutamise kestust piiranud.

2.6. KUMULEERIMINE

Vastavalt merendusalaste suuniste jaotisele 11 on maksimaalne lubatav toetus meremeeste maksude ja sotsiaalkindlustusmaksude alandamine nullini ja laevandustegevuse tulumaksustamise vähendamine kooskõlas teiste EMP riikide poolt heakskiidetud kavadega. Et vältida konkurentsi kahjustamist, ei või teiste toetussüsteemide kaudu sellest enam suuremaid soodustusi anda. Toetus ei tohi mingil juhul ületada laevandustegevuselt ja meremeeste palkadelt makstavate maksude ja sotsiaalmaksude kogusummat.

Islandi ametiasutused on kinnitanud, et Islandi maksuamet jälgib nende kahe kava teiste abimeetmetega kumuleerimist ja maksimaalsetest toetusmääradest kinnipidamist.

2.7. TEAVE MERENDUSVALDKONNA EELDATAVA MAKROMAJANDUSLIKU KASU KOHTA

Islandi ametiasutused viisid kooskõlas merendusalaste suuniste jaotise 12 lõikega 2 läbi kulutasuvusanalüüsi, et teha kindlaks teatatud kavade makromajanduslik kasu. Analüüsis väidetakse, et tonnaažitasu seaduse majanduslikku mõju on raske ette näha, kuna see sõltub IISi kantud laevade arvust. Islandi ametiasutuste ennustuste kohaselt on mõlema toetusmeetme mõju töökohtade loomise või säilitamise seisukohast selline, et järgneva kuue aasta jooksul värvatakse kavas osalevatele kaubalaevadele 200 uut meremeest.

3. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSES ESINENUD KAHTLUSED

19. detsembril 2007 otsustas järelevalveamet algatada ametliku uurimismenetluse seoses teatatud riigiabi andmisega Islandi meretranspordisektorile tonnaažitasu kava ja meremeeste palga maksutagastuse kava kujul (14).

Järelevalveamet väljendas menetlust algatavas otsuses kahtlust tonnaažitasu kava punktide suhtes, mis käsitlevad nõuet laevad IISis registreerida, mis välistab teistes EMP riikides registreeritud laevade osalemise maksukavas, ja täieulatusliku maksukohustuse nõuet, millega välistatakse tonnaažitasu kavas tegevusalad, mille korral rakendatakse tuluallikate eraldi maksustamist.

Lisaks tundis järelevalveamet ka muret selle üle, et ainult Islandil registreeritud juriidilised isikud saavad oma laevu IISi kanda ning väljendas kahtlusi laevahaldusettevõtjate kohtlemise, maksubaasi kindlaksmääramise ja tonnaažitasu kavas osalemiseks nõutava miinimumperioodi suhtes.

Meremeeste maksutagastuse kava osas avaldas järelevalveamet kahtlusi IISi kandmise ja täieulatusliku maksukohustuse nõude kohta. Lisaks oli järelevalveametil ka kahtlusi EMP sadamate vahelise regulaarse reisijateveoga seoses, kas abi antakse ainult EMP riikide meremeeste värbamisel.

4. ISLANDI AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

Islandi ametiasutused edastasid järelevalveametile 15. veebruaril 2008. aastal kirja (toiming nr 465550) märkustega tonnaažitasu kava ja meremeeste maksutagastuse kava kohta.

Islandi ametiasutused esitasid järgmised märkused:

— ükski laevaomanik pole esitanud taotlust IISis registreerimiseks;

— et olla abikõlblikud, peavad äriühingud olema Islandil maksukohustuslased, kuid nad ei pea olema asutatud Islandi äriseadustiku alusel Islandi äriühingutena;

— puudub kindel reegel, mis sätestaks, milline osa laevadest kuulub laevaomanikule ja millist osa laevu käitatakse koos laevaperega;

— IISi pole võimalik kanda laevu, mis kuuluvad Islandil piiratud maksukohustust omavatele teiste EMP riikide juriidilistele isikutele;

— tonnaažitasu seaduse artiklis 3 on sätestatud, et seaduse kohaselt saab maksustada kõigi nende kaubalaevade käitamist, mis vastavad IISi kandmise tingimustele. Kui äriühing valib tonnaažitasu kava, siis nõustub ta viima tonnaažitasu alla kõik oma abikõlblikud laevad ja nende käitamisega seotud tegevused (nn kõik või mitte midagi seadus);

— maksumäärad: Islandi ametiasutused on väitnud, et tonnaažitasu määrad on kooskõlas järelevalveameti poolt heaks kiidetud Norra tonnaažitasu kavadega;

— abikava kestus: Islandi ametiasutused on teatanud, et kokkuleppel järelevalveametiga on nad valmis kavadest uuesti teavitama;

— kumuleerimine: Islandi ametiasutused on teatanud, et nad kindlustavad kumuleerimiseeskirjadest kinnipidamise.

Islandi ametiasutused ei esitanud ühtegi märkust kavas osalemise miinimumperioodi kohta.

II. HINDAMINE

1. RIIGIABI OLEMASOLU

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatakse järgmist:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigiressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Allpool vaadeldakse lähemalt erinevaid kriteeriume.

1.1. RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

Meede peab olema antud riigi poolt või riigiressurssidest.

Madalama tonnaažitasu rakendamine ettevõtte tulumaksu tavamäära asemel toob kaasa riigi tulude vähenemise. Meremeeste maksutagastuse kava kohaldamisel vähenevad riigi tulud samas ulatuses riigi poolt laevaomanikele antava otsetoetusega, mis võrdub 90 % meremehe palgalt arvestatavast tulumaksust, mille oleks pidanud tasuma laevaomanik. Nende kahe toetuskava tagajärjel loobub riik maksutulust, mida ta muidu kõnealustest tegevustest oleks saanud. Nende vahendite puudumine tähendab koormust riigiressurssidele, kuna need maksud oleks tavapäraselt kaetud kavas osalevate ettevõtjate eelarvetest (15). Maksutulude vähenemine on samaväärne riigiressursside kasutamisega maksukuludeks (16).

1.2. TEATAVATE ETTEVÕTJATE VÕI TEATAVATE KAUPADE TOOTMISE SOODUSTAMINE

Kõnealused kaks meedet annavad toetuste ja maksusoodustuste kaudu laevaomanikele eeliseid. Kõnealused kaks meedet hõlmavad ainult merendussektorit ja seega soodustavad ainult teatavaid ettevõtjaid. Seega tuleb neid käsitleda valikuliste meetmetena EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses (17).

1.3. KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LEPINGUOSALISTE VAHELISELE KAUBANDUSELE

Abimeede peab moonutama konkurentsi ja mõjutama lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Abikavadest kasu saavad laevaomanikud konkureerivad oma majandustegevuses teiste EMP riikide laevaomanike/äriühingutega. Tonnaažitasu- ja meremeeste maksuvabastuse süsteemid tugevdavad laevaomanike konkurentsivõimet EMP riikides ning tugevdab Islandi positsioone teiste EMP riikide ja kolmandate riikide suhtes. Järelikult mõjutavad need meetmed lepinguosaliste vahelist kaubandust.

1.4. JÄRELDUS

Järelevalveamet on seega seisukohal, et teatatud toetusmeetmed (tonnaažitasu kava ja meremeeste maksutagastuse kava) kujutavad endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Tõepoolest, ka merendusalastes suunistes on konkreetselt sätestatud, et „neid maksusoodustusmeetmeid, mida kohaldatakse kindlal viisil laevandusele, loetakse riigiabiks. Samaväärselt on riigiabi tavalise äriühingu tulumaksusüsteemi asendamine tonnaažimaksuga”.

2. MENETLUSNÕUDED

Vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse (…). Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist.”

Islandi esindus Euroopa Liidu juures edastas 23. märtsi 2007. aasta kirjaga (toiming nr 415003) teate kahest abimeetmest, millega Islandi ametiasutused täitsid abimeetmetest teavitamise nõude.

Siiski jõustasid Islandi ametiasutused teatatud meetmed enne, kui järelevalveamet nende suhtes oma lõpliku otsuse oli teinud. Seepärast leiab järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3.

3. ABI KOKKUSOBIVUS

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antav abi olla kokkusobiv EMP lepingu põhimõtetega juhul, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Järelevalveamet võtab arvesse, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c koos merendusalaste suunistega moodustavad õigusliku aluse teatatud meetmete kokkusobivuse hindamiseks.

Merendusalaste suuniste jaotise 1.2 punkti c lõike 4 kohaselt lubatakse EFTA riikidel toetada meretransporditööstust: „Merendus on meretranspordiga lahutamatult seotud. See side on tugev argument positiivsete meetmete kasuks, mille siht on säilitada EMP meretranspordist sõltuvat laevastikku. Et meretransport on üldiselt transpordiahela ja eriti merenduse üks lüli, on Euroopa laevastiku konkurentsivõime säilitamise meetmetel mõju investeeringutele merendusega seotud tööstusesse maismaal, meretranspordi panusele EMP majandusse tervikuna ning üldisele tööhõivele.”

Kõnealused kaks teatatud meedet on seotud tegevusabiga, s.o abiga, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oleks pidanud tavatingimustes oma tavapärase majandustegevuse igapäevasel juhtimisel ise kandma. Tegevusabi ei tohi tavaliselt lubada, kui see ei ole selgesõnaliselt järelevalveameti riigiabi suunistega lubatud. Järelevalveameti merendusalastes suunistes on sätestatud, et vastavalt jaotisele 3.1 on lubatud tegevusabi andmine tonnaažitasu kujul ja vastavalt jaotisele 3.2 on lubatud anda tegevusabi tööjõukulude vähendamise kaudu.

Järelevalveameti analüüsis on käsitletud tonnaažitasu kava ja meremeeste maksuvabastuse kava ühiseid tingimusi (3.1) ning seejärel tonnaažitasu kava eritingimusi (3.2) ja meremeeste kava eritingimusi (3.3).

3.1. TONNAAŽITASU KAVA JA MEREMEESTE MAKSUTAGASTUSE KAVA ÜHINE TINGIMUS: LAEVADE IISI KANDMISE NÕUE, MIS VÄLISTAB TEISTES EMP RIIKIDES REGISTREERITUD LAEVADE KAVADES OSALEMISE

Tonnaažitasu seaduse artiklis 1 sätestatud nõue, mille kohaselt peab laev olema tonnaažitasu kavas osalemiseks kantud IISi, jätab kavast välja laevad, mis ei ole Islandil registreeritud. See piirang kehtib isegi juhul, kui selliste laevade tegevus kuulub Islandil maksustamisele. Seega võib laevaomanik, kellel on kaks laeva, millest üks on registreeritud IISis ja teine mõnes teises EMP riigis, olla kohustatud maksma mõlema laeva käitamisest saadud kasumilt makse Islandil (18). Aga ainult see laev, mis on kantud IISi, võib saada kasu tonnaažitasu kavast.

On selgelt sätestatud, et kuigi otsene maksustamine on EMP riikide pädevuses, peavad nad siiski teostama seda pädevust kooskõlas EMP õigusega (19). Asutamisõigus hõlmab ühe EMP riigi kodanike (füüsiliste ja juriidiliste isikute) õigust asutada ja juhtida ettevõtteid teises EMP riigis vastavalt samadele seadustele nagu vastuvõtjariik on oma kodanikele kehtestanud. Asutamisõiguse suhtes kehtestatud piirangute kaotamine kehtib esinduste, filiaalide või tütarettevõtete asutamise piiramise kohta (20). Lisaks sellele kohaldatakse asutamisõiguse piirangute keelamist ka maksustamise suhtes (21). Järelikult hõlmab see ühes EMP riigis asutatud äriühingu (kellel on mõnes EMP riigis asukoht, registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht) õigust teostada oma äritegevust kas filiaali või esinduse kaudu mõnes teises EMP riigis ja olla maksustamise seisukohalt võrdselt koheldud selles riigis asutatud äriühingutega. Erinev maksustamine saab olla EMP lepingu sätetega kooskõlas ainult siis, kui on tegemist objektiivselt võrreldamatute olukordadega või õigustab seda ülekaalukas üldine huvi (22).

Laeva registrisse kandmist võib käsitleda kui asutamist, kus laev kujutab endast vahendit äritegevuse teostamiseks püsivas asukohas. Seega võib teistes EMP riikides laevade registreerimise piiramine olla vastuolus EMP lepingu artiklis 31 sätestatud asutamisõigusega (23).

Nagu eespool kirjeldatud, võib Islandil täieulatuslikku maksukohustust omav laevaomanik, kelle kaubalaevad on registreeritud teises EMP riigis, saada vähem maksusoodustusi kui Islandil täieulatuslikku maksukohustust omav laevaomanik, kelle kaubalaevad on kantud IISi. Erinev kohtlemine kujutab endast asutamisõiguse piirangut, kuna see ei võimalda laevaomanikel laevu teistes EMP riikides registreerida.

Islandi ametiasutused ei ole esitanud ühtegi veenvat ülekaaluka üldise huvi põhjendust, mis õigustaksid sellist laevaomanike asutamisõiguse piirangut teistes EMP riikides. Järelevalveamet ei ole ka kindlaks teinud ühtegi põhjust, miks on vajalik selline asutamisvabaduse piiramine tonnaažitasu kava eesmärgi saavutamiseks, milleks on laevaomanike konkurentsitingimuste parandamine Islandil võrreldes EMP riikide hulka mittekuuluvate jurisdiktsioonidega.

Peale selle leiab järelevalveamet, et Islandil registreerimise nõue ei ole kokkusobiv merendusalaste suuniste jaotise 3.1 punktiga 7, milles on määratletud, et maksusoodustuse kava peaks olema seotud „EMP lipuga”. Merendusalastes suunistes on selgitatud, et see eeskiri kehtib selleks, et „edendada EMP riikide laevastike konkurentsivõimet ülemaailmsel laevandusturul”. Selle eesmärgi valguses ei toeta termin „EMP riik” sellise nõude sisseviimist, mille kohaselt peaks toetuse saamiseks mõnes konkreetses EFTA riigis laeva registreerima. Pigem toetab see seisukohta, et kriteeriumiks peaks olema mis tahes EMP riigis laeva registreerimine (24).

Islandi ametiasutused on väitnud, et nemad ei nõua nende nimetatud „lipuseost”, kuna kõik IISi kantud laevad võivad ka mingi teise lipu all sõita. Nagu selgitatud eespool jaotises 2.3.2, sätestab seaduse nr 38/2007 artikkel 6 IISi kohta, et sellesse kantud kaubalaeva peetakse Islandi laevaks sõltumata sellest, kas ta sõidab Islandi lipu all või mitte.

Järelevalveameti arvates pole Islandi lipu vabatahtliku kasutamise väide asjakohane, kuna eespool nimetatud asutamisvabaduse piiramine tuleneb registreerimisnõuetest. Seega isegi kui laevaomanikul on lubatud peale Islandi lipu mõne teise lipu all sõita, on ta siiski kohustatud laevad IISi kandma, et soodsamast tonnaažitasu kavast kasu saada. Hoolimata järelevalveameti esitatud taotlustest ei ole Islandi ametiasutused esitanud ühtegi põhjendust sellise kahekordse registreerimise nõude vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta tonnaažitasu kava eesmärkide saavutamiseks.

Seetõttu järeldab järelevalveamet, et registreerimisnõue ei ole kokkusobiv EMP lepingu põhimõtetega, eriti EMP lepingu artikliga 31 asutamisõiguse kohta ja seega ei saa seda nõuet EMP riigiabi eeskirjade kohaselt lubada.

Eespool esitatud väidete valguses leiab järelevalveamet, et ei ole otstarbekas üksikasjalikult analüüsida otsuses nr 721/07/COL tõstatatud probleemi täieulatusliku maksukohustusega seoses, mis on tonnaažitasu ja meremeeste maksutagastuse kavadest kasu saamise eeltingimuseks. Kõikidel juhtudel, nagu mainitud eespool joonealuses märkuses 18, on EMP riikide topeltmaksustamise vältimise lepingutes tavaliselt sätestatud, et laevandusettevõtted maksavad tavaliselt makse riigile, kust äriühingut tegelikult juhitakse. Seega maksustatakse EMPs asutatud ja Islandil piiratud maksukohustust omavad laevandusettevõtted tavaliselt ainult EMP riigis, kus nad asutati.

3.2. TONNAAŽITASU KAVA ERITINGIMUSED

3.2.1. Maksubaasi kindlaksmääramine

Merendusalaste suuniste jaotise 3.1 punkti 18 kohaselt kiidab Euroopa Komisjon heaks vaid need kavad, millega kehtestatakse sama tonnaaži puhul maksukoormus, mis on „üsna sarnane juba heakskiidetud kavadega. Toetudes oma kogemusele märgib amet, et selle asemel, et arvutada oletatavaid kasumeid, millele kohaldada tavalist ettevõtte tulumaksumäära, võivad mõned riigid otsustada kinnitada otse tonnaažimaksu erimäärad. Amet soovib ka säilitada õiglast konkurentsitaset kooskõlas juba heakskiidetud kavadega”.

Järelevalveamet võrdles Islandi ametiasutuste teatatud maksumäärasid teistes EMP riikides heakskiidetud kavadega kehtestatud maksumääradega:

Island Taani Leedu Itaalia Norra (25) Laev neto-tonnaažiga kuni 25 000 Netotonnaažiga kuni 1 000 Netotonnaažiga kuni 1 000 Netotonnaažiga kuni 1 000 Esimese 1 000 netotonni kohta maks puudub 30 Islandi krooni (0,17 eurot) 100 netotonni kohta 0,90 eurot 100 netotonni kohta 0,93 eurot 100 netotonni kohta 0,90 eurot 100 netotonni kohta Netotonnaažiga 1 001–10 000 Netotonnaažiga 1 001–10 000 Netotonnaažiga 1 001–10 000 Netotonnaažiga 1 001–10 000 0,70 eurot 100 netotonni kohta 0,67 eurot 100 netotonni kohta 0,70 eurot 100 netotonni kohta 0,22 eurot 100 netotonni kohta Netotonnaažiga 10 001–25 000 Netotonnaažiga 10 001–25 000 Netotonnaažiga 10 001–25 000 Netotonnaažiga 10 001–25 000 0,40 eurot 100 netotonni kohta 0,43 eurot 100 netotonni kohta 0,40 eurot 100 netotonni kohta 0,15 eurot 100 netotonni kohta Netotonnaažiga üle 25 000 Netotonnaažiga üle 25 000 Netotonnaažiga üle 25 000 Netotonnaažiga üle 25 000 Netotonnaažiga üle 25 000 10 Islandi krooni (0,06 eurot) 100 netotonni kohta 0,30 eurot 100 netotonni kohta 0,27 eurot 100 netotonni kohta 0,20 eurot 100 netotonni kohta 0,07 eurot 100 netotonni kohta Kõik maksumäärad on toodud ühe päeva kohta.

Nagu eespool esitatud tabelist näha, on Islandi kava rajatud oluliselt madalamale maksubaasile kui nelja teise EMP riigi kavad (27).

Komisjon on ainult väga erakorralistel asjaoludel nõustunud madalamate maksumääradega (28). Islandi ametiasutused ei ole järelevalveametile esitanud mingit teavet erakorraliste asjaolude kohta, mis madalamaid maksumäärasid õigustaksid.

Järelevalveamet leiab, et Islandi maksubaas ei ole kooskõlas teistes EMP riikides kehtivate määradega, kuna see on oluliselt väiksem ja pole seega kooskõlas merendusalaste suuniste jaotise 3.1 punktiga 18.

3.2.2. Periood, mille jooksul laevaomanik peab kasutama tonnaažitasu kava

Periood, mille jooksul laevaomanik peab kasutama Islandi tonnaažitasu kava, on kolm aastat.

Järelevalveamet on seisukohal, et EFTA riikides peaks see periood olema kümme aastat (29).

Järelevalveameti lähenemisviis on kooskõlas komisjoni seisukohaga. Teiste Euroopa Liidus heakskiidetud tonnaažitasu kavade puhul on miinimumperiood kümme aastat. Komisjon rõhutab, et lubades erinevate tonnaažitasu kavade puhul erikriteeriume, on olemas risk, et luuakse ebaõiglased eelised ja liikmesriikide vahel võib tekkida konkurents tonnaažitasu kavade tasandil. Sellest tulenevalt väljendas komisjon kahtlusi Poola maksukava kohta, mis lubas viieaastast miinimumperioodi, märkides, et see võib viia kahjuliku lahknevuseni tonnaažitasu kavade vahel, kuna see võib muuta Poola maksusüsteemi atraktiivsemaks ja viia lippude vahetamiseni ühenduse sees (30).

Järelevalveamet leiab, et teatatud kava kõnealune osa ei ole kokkusobiv EMP lepingu artikliga 61.

3.2.3. Laevahaldusettevõtjate kohtlemine

Järelevalveamet märkis oma otsuses nr 755/08/COL, et tal on kahtlused, kas teatatud kava on kokkusobiv EMP lepinguga laevahaldusettevõtjate kohtlemise kohta.

Islandi ametiasutused ei ole järelevalveametile esitanud mingit teavet nende kahtluste kõrvaldamiseks.

Võttes arvesse eespool esitatud seisukohti teatatud kava EMP lepinguga kokkusobimatuse kohta, ei pea järelevalveamet otstarbekaks üksikasjalikult analüüsida otsuses nr 721/07/COL tõstatatud laevahaldusettevõtjatega seotud kahtlusi.

3.3. MEREMEESTE MAKSUSTAMISE KAVA ERITINGIMUSED

3.3.1. EMP sadamate vaheline regulaarne reisijatevedu: abi tuleks anda ainult EMP riikide meremeeste värbamisele

Vastavalt merendusalaste suuniste jaotise 3.2 punktile 2 saab toetust anda vähendatud sotsiaalkindlustusmaksu määrade kujul EMP riigis registreeritud laevadel töötavatele EMP meremeestele ning samuti vähendatud tulumaksumäärade kujul EMP riigis registreeritud laevadel töötavatele EMP riikide kodanikest meremeestele. Islandi ametiasutused on teatanud toetusest, mille puhul makstakse meremehele tagasi 90 % tema poolt tasutud maksudest.

Merendusalaste suuniste jaotise 3.2 punkti 2 kohaselt on EMP meremehed määratletud kui:

— EMP riikide kodanikud, meremeeste puhul isikud, kes töötavad alustel (sh ro-ro-tüüpi reisiparvlaevadel), mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel;

— kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi maksukohustuslased.

Islandi ametiasutused ei ole kirjalikult edastanud ühtegi meremehe mõiste määratlust sisaldavat õigus- ega haldusakti, kuid on kinnitanud, et puudub nii Islandi kodakondsusnõue kui ka alalise elukoha nõue. Seega võib kava kohaldada ka kolmandate riikide kodanike suhtes. Järelevalveamet juhtis oma otsuses nr 721/07/COL tähelepanu sellele, et vastavalt merendusalaste suuniste jaotise 3.2 punktile 2 peaks EMP sadamate vahelise reisijaveo puhul andma abi vaid EMP riikide meremeeste värbamiseks.

Islandi ametiasutused ei ole järelevalveametile esitanud mingit teavet, mis käesoleva seisukoha ümber lükkaks.

Seega leiab järelevalveamet talle esitatud teabe põhjal, et kava käesolev osa ei ole EMP lepinguga kooskõlas.

4. JÄRELDUS

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, leiab järelevalveamet, et meretranspordisektori suhtes tonnaažitasu kava ja meremeeste palga maksutagastuse kava kujul kohaldatav abikava ei ole kooskõlas EMP lepingu riigiabi eeskirjadega.

Järelevalveamet mõistab, et hoolimata asjaolust, et seaduse vastuvõtmine iseenesest tekitas eespool nimetatud teavitamiskohustuse, ei ole vastavalt ametliku uurimismenetluse objektiks olevate meetmete alusel ühtegi väljamakset tehtud ja seega pole vaja väljamakseid hüvitada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meretranspordisektori suhtes tonnaažitasu kava kujul ja meremeeste palga maksutagastuse kava kujul kohaldatav abikava ei ole kokkusobiv EMP lepingu põhimõtetega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Islandi ametiasutused teatavad kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teavitamist EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on käesoleva otsuse täitmiseks võtnud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 4

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 8. juuli 2009 EFTA järelevalveameti nimel esimees Per SANDERUD kolleegiumi liige Kristján A. STEFÁNSSON

(1) Edaspidi „järelevalveamet”.

(2) Edaspidi „EMP leping”.

(3) Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

(4) Edaspidi „protokoll nr 3”.

(5) Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994. Avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi ELT) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Edaspidi „riigiabi suunised”. Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(6) Edaspidi „merendusalased suunised”.

(7) 14. juuli 2004. aasta otsus nr 195/04/COL, mis on avaldatud ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasandes nr 26, 25.5.2006, lk 1, mida on muudetud 14. detsembri 2005. aasta otsusega nr 319/05/COL, mis on avaldatud ELT C 286, 23.11.2006, lk 9, ja EMP kaasandes nr 57, 23.11.2006, lk 31.

(8) Avaldatud ELT C 96, 17.4.2008, lk 37 ja EMP kaasandes nr 20, 17.4.2008, lk 17.

(9) Järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste kirjavahetuse kohta on üksikasjalikum teave esitatud järelevalveameti otsuses nr 721/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, mis on avaldatud ELT C 93, 17.4.2008, lk 37 ja EMP kaasandes nr 20, 17.4.2008, lk. 17.

(10) Vt joonealune märkus 8 ELTs avaldamise kohta.

(11) On olemas Islandi laevaregister, kuhu kuuluvad kalalaevad, purjepaadid, praamid jne, mida ei asendata äsjaloodud IISiga. Need kaks registrit töötavad paralleelselt.

(12) Islandi ametiasutused on viidanud, et Islandi valitsus esitas parlamendile eelnõu seaduse nr 38/2007 jõustumise edasilükkamise kohta kuni 1. jaanuarini 2009. Eelnõu esitati parlamendile 28. novembril 2007 ja seda arutati 4. detsembril 2007. Seaduseelnõu suhtes üksmeelt ei saavutatud ja seda parlamenti teisele lugemisele ei saadetud. Seega jõustusid seadused nr 86/2007 ja 38/2007 mõlemad 1. jaanuaril 2008.

(13) Kavast teatamise ajal oli ettevõtte tulumaksu tavamäär 18 %. Maksumäära alandati 15 %ni 7. juuni 2007. aasta seadusega („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”).

(14) Järelevalveameti kahtluste üksikasjalikumat analüüsi vt otsuse nr 721/07/COL jaotis 3.

(15) Kohtuasi C-156/98, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 26.

(16) Vt muu hulgas riigiabi suuniste jaotis 3 lõige 3 riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otseste maksude suhtes.

(17) Kohtuasi C-75/97, Belgia v. komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punkt 33.

(18) Topeltmaksustamise vältimise lepingute olemasolu korral maksavad laevaomanikud tavaliselt maksu riigile, kust äriühingut tegelikult juhitakse, seal hulgas maksustatakse seal ka tegevused, mis toimuvad teistes EMP riikides, näiteks läbi äriühingu filiaali jne. Seega toimub eespool esitatud näites alaliselt Islandil tegutseva äriühingu maksustamine Islandil, samuti maksustatakse seal väljaspool Islandi territooriumi saadud tulu. Sellest hoolimata saab vaid IISi kantud laevade tulu maksustamisel kohaldada tonnaažitasu süsteemi. Teise laeva käitamisest saadud kasumit maksustatakse tavalise ettevõtte maksumääraga. Islandi ametiasutused on seda seisukohta kinnitanud.

(19) Kohtuasi E-6/98, Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet, EFTA Kohtu lahendid 1999, lk 74, punkt 34; Kohtuasi E-1/04, Fokus Bank, EFTA Kohtu lahendid 2004, lk 11, punkt 20.

(20) Vt näiteks kohtuasi C-270/83, Komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1986, lk 273, punkt 13, ja kohtuasi C-311/97, Royal Bank of Scotland, EKL 1999, lk I-2651, punkt 22.

(21) Kohtuasi C-471/04, Keller Holding, EKL 2006, lk I-2017, punkt 49.

(22) Kohtuasi C-270/83, Komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1986, lk 273, punkt 13, ja kohtuasi C-311/97, Royal Bank of Scotland vt ülal, punktid 23-31, ja kohtuasi C-253/03, CLT-UFA SA, EKL 2006, lk I-1831, punktid 14-17.

(23) Kohtuasi C-221/89, Factortame Ltd. ja teised, EKL 1991, lk I-3905, punktid 22-23.

(24) Nagu 3. detsembri 2008. aasta otsuse nr 755/08/COL puhul, kus abikavas nõuti seost mõne EMP riigi lipuga.

(25) Norras ei arvestata tonnaažitasu mõttelise kasumi alusel. Tonnaažitasu arvutatakse korrutades maksumäär otse tegeliku tonnaažiga. Islandi, Taani, Leedu ja Itaalia maksumäärad on mõttelise kasumi määrad, mille suhtes kohaldatakse kohalikku ettevõtte tulumaksu tavamäära. Seepärast on hoolimata asjaolust, et Norra ja Islandi maksumäärad võivad esmapilgul ligilähedastena tunduda, sealsete laevaomanike tegelikult makstavad maksud väga erineval tasemel. Näiteks tasub laevaomanik, kellele kuulub 30 000 netotonnaažiga laev, Norras tonnaažitasu umbes 46 eurot ja Islandil umbes 7 eurot ().

(26) Vt täpsemalt 3. detsembri 2008. aasta järelevalveameti otsus nr 755/08/COL Norra tonnaažitasu kava kohta.

(27) Esitatud maksumäärad kehtisid otsuse vastuvõtmise päeval ja need vastavad praegustele valuutakurssidele. Kuid järelevalveamet arvab, et isegi enne seda, kui finantskriis oli Islandi kroonile mõju avaldanud, polnud Islandi maksubaas vastavuses teistes EMP riikides kehtestatud määradega, vt otsus nr 721/07/COL.

(28) Vt komisjoni otsus 2005/417/EÜ 30. juuni 2004. aasta mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas, ELT L 150, 10.6.2005, lk 1. Belgia ametiasutused tahtsid pakkuda madalamaid maksumäärasid suurematele laevadele, mis kavatsesid lippu vahetada. Belgia puhul oli alandatud maksumäär üle 40 000 tonniste laevade puhul, millega oldi nõus juhul, kui laev oli uus või sõitnud viis aastat enne Belgia süsteemiga ühinemist mõne kolmanda riigi lipu all. Komisjoni mure seoses sellise maksubaasi erinevusega seisnes selles, et madal maksubaas võib viia konkurentsi moonutamiseni, kui see julgustab mittebelglastest laevaomanikke tooma üle oma laevu mõnest ühenduse registrist Belgia registrisse.

(29) Vt 3. detsembri 2008. aasta otsus nr 755/08/COL Norra merendussektori erimaksusüsteemi muudatustest teavitamise kohta.

(30) Otsus N 93/2006 – Poola.