ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 2/4

KOHTU OTSUS,

16. detsember 2015,

kohtuasjas E-18/15:

EFTA järelevalveamet vs. Island

(EMP/EFTA riigi kohustuste rikkumine – rakendamata jätmine – direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse laevade teavitusformaalsusi)

(2017/C 2/05)

esitati AVALDUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa V peatüki punktis 561 osutatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealuse õigusakti artiklist 14 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 16. detsembril 2015 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

Kohus:

1. on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XIII lisa V peatüki punktis 56l viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealuse õigusakti artiklist 14 ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;
ET Euroopa Liidu Teataja C 183/10

KOHTU OTSUS,

18. detsember 2014,

kohtuasjas E-10/14

Enes Deveci ja teised vs. Scandinavian Airlines System Denmark-Norway-Sweden

(Direktiiv 2001/23/EÜ – Ettevõtete üleminek – Kollektiivlepingud – Ettevõtlusvabadus)

(2015/C 183/11)

Kohtuasjas E-10/14 Enes Deveci ja teised vs. Scandinavian Airlines System Denmark-Norway-Sweden on Eidsivatingi apellatsioonikohus (Eidsivating lagmannsrett) järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu artikli 34 alusel esitanud kohtule TAOTLUSE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tõlgendamist. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson ja tegi 18. detsembril 2014 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

1. Direktiivi 2001/23/EÜ artikli 3 lõikega 3 on kooskõlas, et pärast eelmise, võõrandajaga sõlmitud kollektiivlepingu tingimuste aegumist asendatakse üleviidud töötajate palgatingimused omandaja kehtivas kollektiivlepingus sätestatud tingimustega vastavalt siseriiklikule õigusele. Töötajate palga vähenemine kas oluliselt või vähemal määral seda hinnangut ei mõjuta. Siseriiklik kohus peab siiski otsustama, kas kohaldatava siseriikliku õigusega nähakse ette jätkuv mõju sellistel asjaoludel nagu käesolevas kohtuasjas. Direktiivi 2001/23/EÜ artikli 3 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellises kollektiivlepingus, mille suhtes esineb jätkuv mõju, sätestatud tingimused moodustavad „kollektiivlepingu tingimused” seni, kuni töösuhtele ei kohaldata uut kollektiivlepingut või asjaomaste töötajatega ei ole sõlmitud uusi üksikuid kokkuleppeid.
ET Euroopa Liidu Teataja C 3/4

KOHTU OTSUS,

19. juuni 2015,

kohtuasjas E-19/14

EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik

(Kohtu otsuse, millega on tuvastatud kohustuste rikkumine, täitmata jätmine – Järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 33 – Meetmed, mis on vajalikud, et täita kohtu otsust)

(2016/C 3/05)

Kohtuasjas E-19/14, EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik, esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et Norra Kuningriik, olles jätnud ettenähtud tähtajaks võtmata meetmed, mis on vajalikud, et täita 16. juuli 2012. aasta otsust kohtuasjas E-9/11, ESA vs. Norra, on jätnud täitmata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklist 33 tulenevad kohustused. Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson tegi 19. juunil 2015 järgmise resolutiivosaga otsuse:

Kohus:

1. on tuvastanud, et Norra Kuningriik on jätnud täitmata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklist 33 tulenevad kohustused, jättes EFTA järelevalveameti poolt kõnealuse lepingu artikli 31 lõike 2 alusel Norra Kuningriigile saadetud põhjendatud arvamuses määratud tähtajaks võtmata meetmed, mis on vajalikud, et täita EFTA kohtu 16. juuli 2012. aasta otsust kohtuasjas E-9/11 EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik;
ET Euroopa Liidu Teataja C 88/17

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-18/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – direktiivi 2001/81/EÜ rakendamata jätmine)

2014/C 88/14

Kohtuasjas E-18/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XX lisa punktis 21ar viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on alljärgnev.

Kohus

1) on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata kõik EMP lepingu XX lisa punktis 21ar viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;
5.

Direktiivi 93/13/EMÜ artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada järgmises tähenduses: kui liikmesriigi kohus peab konkreetset tingimust direktiivi tähenduses ebaõiglaseks, peab see kohus tagama, et selline klausel ei ole tarbija jaoks siduv, eeldusel et leping saab edasi kehtida ka ilma ebaõiglase tingimuseta, kui riigisisese õiguse kohaselt on lepingu taoline jätkamine õiguslikult võimalik.
ET Euroopa Liidu Teataja C 88/15

OTSUS,

6. detsember 2013,

kohtuasjas E-16/13

EFTA järelevalveamet vs. Island

(Lepinguosalise kohustuste täitmata jätmine – rakendamata jätmine – direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega)

2014/C 88/12

Kohtuasjas E-16/13, EFTA järelevalveamet vs. Island, on esitatud TAOTLUS, et kohus tuvastaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata EMP lepingu XIX lisa punktis 7b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/122/EÜ, 14. jaanuar 2009, tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1) rakendamiseks vajalikud meetmed või jätnud järelevalveametile kõnealustest meetmetest teatamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Christiansen ja Páll Hreinsson tegi 6. detsembril 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

kohus

1. on tuvastanud, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks nõuetekohaselt rakendamata EMP lepingu XIX lisa punktis 7b viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/122/EÜ, 14. jaanuar 2009, tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1), ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;
ET Euroopa Liidu Teataja C 277/9

OTSUS,

20. märts 2013,

kohtuasjas E-3/12

Norra riik, keda esindab Tööministeerium vs. Stig Arne Jonsson

(Määrus (EMÜ) nr 1408/71 – Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötushüvitised – Alaline elukoht mõne teise EMP riigi territooriumil – Viimase töökoha riigis tegelikult viibimise nõue, et saada töötushüvitist)

2013/C 277/07

Kohtuajas E-3/12, Norra riik, keda esindab Tööministeerium vs. Stig Arne Jonsson on Borgarting lagmannsrett („apellatsioonikohus”) esitanud EFTA kohtule järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu artikli 34 alusel TAOTLUSE seoses Euroopa Majanduspiirkonnas töötajate vaba liikumist käsitlevate eeskirjadega. Kohus koosseisus esimehe kohusetäitja Per Christiansen ning ettekandev kohtunik Páll Hreinsson ja Martin Ospelt (ad hoc) tegi 20. märtsil 2013 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:
ET Euroopa Liidu Teataja C 29/5

KOHTUOTSUS,

17. august 2012,

kohtuasjas E-12/11

Asker Brygge AS vs. EFTA järelevalveamet

(Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Riigiasutuste maamüük – Turuinvestori põhimõte – Optsioonileping – Asjaomane hindamise aeg turuväärtuse hindamiseks)

2013/C 29/05

Kohtuasjas E-12/11, Asker Brygge AS vs. EFTA järelevalveamet – mille osas on esitatud TAOTLUS tühistada EFTA järelevalveameti 13. juuli 2011. aasta otsus nr 232/11/COL (Norras Askeri vallas aadressil Nesøyveien 8, gnr. 32, bnr. 17 oleva maa müügi kohta), tegi EFTA kohus, koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Per Christiansen ja ettekandev kohtunik Páll Hreinsson 17. augustil 2012. aastal järgmise resultatiivosaga otsuse:

kohus:

1) otsustab jätta hagi rahuldamata;
ET Euroopa Liidu Teataja C 141/12

MÄÄRUS,

31. jaanuar 2011,

kohtuasjas E-13/10

Aleris Ungplan AS vs. EFTA järelevalveamet

(EFTA järelevalveameti keeldumine algatada menetlus seoses sellega, et EMP riik on väidetavalt jätnud täitmata oma kohustused hangete valdkonnas – vaidlustatavad meetmed – vastuvõetavus)

2011/C 141/12

Kohtuasjas E-13/10, Aleris Ungplan AS vs. EFTA järelevalveamet, on esitatud järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu artikli 36 teise lõigu alusel NÕUE, et kohus tühistaks EFTA järelevalveameti 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 248/10/COL, mis käsitleb noorsooteenuste hankeid Norras. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Thorgeir Örlygsson ja kohtunik Per Christiansen tegi 31. jaanuaril 2011 määruse, mille resolutiivosa on järgmine:

1) taotlus on vastuvõetamatu ja see lükatakse tagasi;
ET Euroopa Liidu Teataja C 336/21

OTSUS,

22. august 2011,

kohtuasjas E-14/10

Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet

(Hagi EFTA järelevalveameti otsuse tühistamiseks – Riigiabi – Kohalikud bussitransporditeenused – Olemasolev abi – Põhjendamiskohustus – Otsus juhtumi käsitlemine lõpetada ilma ametlikku uurimismenetlust algatamata)

2011/C 336/15

Kohtuasjas E-14/10, Konkurrenten.no AS vs. EFTA Järelevalveamet, kelle toetusel astus menetlusse Kollektivtransportproduksjon AS, on esitatud NÕUE, et kohus tühistaks 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 254/10/COL (AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene). Kohus koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Thorgeir Örlygsson ja Per Christiansen tegi 22. augustil 2011. aastal otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:

Kohus:

1) tühistab 21. juuni 2010. aasta otsuse nr 254/10/COL (AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene);
2)

veebilehe käsitamiseks püsiva andmekandjana peab veebileht võimaldama kasutajal salvestada kõnealuse direktiivi artiklis 12 loetletud teavet nii, et sellele on võimalik ligi pääseda teabe eesmärgiga vastavuses oleva aja jooksul, see tähendab nii kaua, kui teave on kasutajale oluline oma huvide kaitsmiseks seoses tema suhetega kindlustusvahendajaga. See on aeg, mis kulub lepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimistele, isegi juhul, kui kindlustuslepingut ei sõlmita, kindlustuslepingu kehtimise aeg ja vajalikus ulatuses ka teatav aeg pärast kindlustuslepingu aegumist,
ET Euroopa Liidu Teataja C 33/9

OTSUS,

30. oktoober 2007,

kohtuasjas E-2/07: EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik

(Lesknaiste ja -meeste pensioniõigused — meeste ja naiste võrdne kohtlemine — EMP lepingu artikkel 69 — direktiiv 79/7/EMÜ — direktiiv 86/378/EMÜ)

(2008/C 33/07)

Kohtuasjas E-2/07, EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik, on esitatud NÕUE, et kohus tuvastaks, et jätkates 28. juuli 1949. aasta seaduses nr 26 riikliku pensionikassa kohta (Lov av 28. juli 1949 nr. 26 om Statens Pensjonskasse) sätestatud eeskirjade kohaldamist, mis on seotud 1994. aasta 1. jaanuari järgsete töötamisperioodide vältel kogutud pensioniõigustega ja mille kohaselt sellise leskmehe toitjakaotuspensioni, kelle abikaasa astus avaliku teenistuse pensionifondi liikmeks enne 1. oktoobrit 1976, kärbitakse tema muude sissetulekute suhtes, samal ajal kui lesknaine saab samades tingimustes oma toitjakaotuspensioni kärbeteta, ei ole Norra Kuningriik täitnud oma kohustusi, mis tulenevad EMP lepingu artikli 69 lõikest 1 ja EMP lepingu XVIII lisa punktis 20 viidatud õigusakti (nõukogu direktiiv nr 86/378/EMÜ, 24. juuli 1986, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/97/EÜ muudetud redaktsioon), nagu seda on kohandatud lepingu protokolli nr 1 alusel) artiklist 5. Kohus, koosseisus esimees ja ettekandev kohtunik Carl Baudenbacher ning kohtunikud Henrik Bull ja Thorgeir Örlygsson, langetas 14. märtsil 2007 järgmise resolutiivosaga otsuse:

1. Kohus tuvastas, et jätkates 28. juuli 1949. aasta seaduses nr 26 riikliku pensionikassa kohta (Lov av 28. juli 1949 nr. 26 om Statens Pensjonskasse) sätestatud eeskirjade kohaldamist, mis on seotud 1994. aasta 1. jaanuari järgsete töötamisperioodide vältel kogutud pensioniõigustega ja mille kohaselt sellise leskmehe toitjakaotuspensioni, kelle abikaasa astus avaliku teenistuse pensionifondi liikmeks enne 1. oktoobrit 1976, kärbitakse tema muude sissetulekute suhtes, samal ajal kui lesknaine saab samades tingimustes oma toitjakaotuspensioni kärbeteta, ei ole Norra Kuningriik täitnud oma kohustusi, mis tulenevad EMP lepingu artikli 69 lõikest 1 ja EMP lepingu XVIII lisa punktis 20 viidatud õigusakti (nõukogu direktiiv nr 86/378/EMÜ, 24. juuli 1986, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/97/EÜ muudetud redaktsioon), nagu seda on kohandatud lepingu protokolli nr 1 alusel) artiklist 5.
1.

Teatab, et Norra kuningriik on rikkunud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikleid 31 ja 40, jättes jõusse meetmed, mis on kehtestatud koskede, kaevanduste ja muu kinnisvara omandamist käsitleva 14. detsember 1917. aasta õigusaktiga nr 16, millega võimaldatakse eraettevõtjatele ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliste kõikidele ettevõtjatele piiratud ajaga kontsessiooni koskede omandamiseks energia tootmise eesmärgil ning kohustatakse neid kontsessiooni tähtaja lõppedes loovutama kõik seadmed ilma kompensatsioonita Norrale, samas kui Norra avalik-õiguslikele äriühingutele võimaldatakse sellist kontsessiooni piiramata ajaks.
ET Euroopa Liidu Teataja C 45/12

KOHTUOTSUS

14. detsember 2004,

kohtuasjas E-3/04 Tsomakas Athanasios ja teised ning seotud menetlusse astujana Odfjell ASA ning Norra riik, keda esindab Rikstrygdeverket (riiklik kindlustusvalitsus)

(Töötajate liikumisvabadus — võõrtöötajate sotsiaalkindlustus — määruse 1408/71 II jaotis — vorm E 101 — EMP lepingu artikkel 3)

(2006/C 45/08)

Kohtuasjas E-3/04, Tsomakas Athanasios ja teised ning seotud menetlusse astujana Odfjell ASA vs Norra riik, keda esindab Rikstrygdeverket (riiklik kindlustusvalitsus) taotles Gulatingi lagmannsrett (Gulatingi apellatsioonikohus) kohtult määrust (EMÜ) nr 1408/71 käsitlevat tõlgendust, kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher ning kohtunikud Per Tresselt ja Thorgeir Örlygsson (ettekandev kohtunik), langetas 14. detsembril 2004 järgmise regulatiivosaga otsuse:

Ei ole kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1408/71, (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes), mida on muudetud ja millele viidatakse EMP lepingu VI lisapunktis 1, II jaos sisalduvate kollisiooninormidega, et lipuriik lähtub eeldusest, et asukohariigi õigusaktide kohaldamiseks artikli 14b lõike 4 alusel peab asukohariik olema välja andnud vormi E 101 või teatise, mis sisaldab vormiga E 101 võrdväärset informatsiooni, ja et selliste dokumentide puudumise korral peaks kohaldama lipuriigi õigusakte artikli 13 lõike 2 punkti c alusel.
The Ministry of Finance and Economic Affairs (Rahandus- ja majandusministeerium)
—

Abi osatähtsus kategoorias A (mis on ette nähtud organisatsioonide kulude ja/või üldist laadi kahjude katmiseks) on kuni 15 % summast, mis on saadud vastavalt vabatahtliku tegevuse organisatsioonidele käibemaksu hüvitamise määrusele 2020. aastal.
(9)

Regionaalabi kaardi üksikasjalik kirjeldus ja hinnang on esitatud heakskiitmisotsuses. Heakskiitmisotsuses esitas järelevalveamet järelduse, et regionaalabi kaart sobib kokku regionaalabi suuniste põhimõtetega. Norra ametiasutused on teatanud, et kaardi kehtivusaega pikendatakse vastavalt regionaalabi suuniste kehtivusaja pikendamisele, eelkõige vastavalt punktis 156 tehtud muudatusele. Kuna Norra ametiasutused ei teatanud muudest sisulistest muudatustest peale pikendatud kehtivusaja, ei muutu ka järelevalveameti varasem hinnang kaardi kokkusobivuse kohta.
Eesmärk

Meetme eesmärk on hüvitada abisaajatele meediatoodete käibe vähenemine, mis on tingitud COVID-19 puhangust. Meetme eesmärk on tagada, et Norra kirjalik meedia suudab oma tegevust jätkata.
(59)

Järelevalveamet on seisukohal, et Norra ametiasutused on juba tõestanud vajadust riigi sekkumiseks, et soodustada abikõlblikes piirkondades majandustegevust. See vajadus on olemas võrdselt kõigi abikõlblikes piirkondades majandustegevusega tegelevate ettevõtjate puhul, olenemata sellest, kas nad on neis piirkondades registreeritud või mitte. Lisaks on Norra ametiasutused esitatud teabega piisavalt tõestanud, et rändteenuste subsideerimisega edendatakse abikõlblikes piirkondades majandustegevust. See on kooskõlas järelevalveameti suuniste punktidega 6 ja 71, milles on osutatud abile, mis soodustab majandustegevust. Kimek ja NHO Finnmark on seisukohal, et abi tuleks anda üksnes abikõlblikes tsoonides registreeritud ettevõtjatele. Järelevalveamet aga leiab, et rändteenuseid osutavad ettevõtjad seisavad silmitsi samade raskustega (kliima, kaugus alltöövõtjatest) kui kohapeal registreeritud ettevõtjad. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et huvitatud isikud – Kimek ja NHO Finnmark – ei nimetanud ühtki konkreetset raskust, mis muudaks tegevuse elluviimise kohapeal registreeritud ettevõtjate jaoks keerulisemaks kui abikõlblikes piirkondades rändteenuseid osutavate ettevõtjate jaoks.
(6)

Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud Norra poolt NEFABi riikidega seoses esitatud eesmärkide kooskõla tulemuslikkuse määruse IV lisa punktis 3 sätestatud põhimõtete alusel. Hindamisel kasutatakse asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (edaspidi „võrgu operatiivkava“). Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Norra poolt NEFABi kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.
(79)

Järelevalveamet märgib, et õppematerjalide ostmine, väljatöötamine ja pakkumine on seotud õpetatava sisu pakkumisega ja seega tihedalt seotud tegeliku õpetamisega. Järelevalveamet leiab, et NDLA tegevus, millega maakondlikud ametiasutused täidavad oma haridusalaseid ülesandeid, on tugevalt seotud sotsiaalsete kohustustega, mis ei ole võrreldavad kaubanduslikku laadi pakkumisega, ning et toetusi antakse üksnes väga spetsiifilise haridusülesande täitmiseks. NDLA ostetav ja koostatav materjal on kohandatud konkreetselt keskkooliõpilaste riikliku õppekava ja õpetajate vajadustele vastavaks. Kaebuse esitaja on siiski väitnud, et oluline on eristada riikliku hariduse pakkumise jaoks vajalikku ja mittevajalikku tegevust – kaebuse esitaja näitlikustab seda mõtet, märkides, et NDLA võiks hakata koolide jaoks mööblit tootma, mis kaebuse esitaja sõnul ei kuulu riikliku haridussüsteemi reguleerimisalasse. Selles küsimuses märgib kaebuse esitaja, et digitaalsete õppematerjalide koostamine ei kuulu lahutamatult avaliku teenindamise kohustuse juurde ja seega tuleks seda käsitada majandustegevusena (79).
(38)

Seepärast peab EFTA riik juhul, kui ta tahab kindlustada punkti 18 alapunktides b või c nimetatud riske, teatama sellest järelevalveametile vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3 ning tõendama oma teates, et ta on võtnud ühendust oma riigi kindlustusandjate ja -maakleritega (16) ning andnud neile võimaluse tõendada, et asjaomaste riskide kindlustamine on riigis võimalik. Kui asjaomased kindlustusandjad ei anna EFTA riigile või järelevalveametile 30 päeva jooksul pärast EFTA riigilt vastava päringu saamist teavet kindlustustingimuste ja kindlustusmahtude kohta nende riskikategooriate lõikes, mida EFTA riik tahab katta, või kui edastatud teave ei tõenda, et asjaomaseid riske on selles EFTA riigis võimalik katta, käsitab järelevalveamet riske ajutiselt turukõlbmatutena.
54.

Oluline on ka andmete iga ja ajavahemik, mida need käsitlevad. Andmed võivad olla aegunud, hiljutised või käsitleda tulevikku. Aegunud teabe vahetust ei arvata üldiselt EMP lepingu artikli 53 lõike 1 alla kuuluvaks, kuna sel ei saa olla mingit tegelikku mõju ettevõtja käitumisele tulevikus. Komisjon on varem pidanud aegunuks teavet, mis on üle ühe aasta vana (54) ning hiljutiseks teavet, mis on alla ühe aasta vana (55). Asjaolu, kas teave on aegunud või hiljutine, tuleks hinnata paindlikult, arvestades seda, millal võib andmeid pidada asjaomasel turul vananenuks. Tõenäoliselt aeguvad koondandmed varem kui konkreetsed andmed. On sama ebatõenäoline, et värskete veomahu ja jõudluse andmete vahetamine piirab konkurentsi, juhul kui andmed on koondatud nõutavale tasemele, nii et üksikute lastisaatjate või lastivedajate tehinguid ei ole võimalik tuvastada ei otseselt ega kaudselt. Tulevikku käsitlevad andmed on seotud ettevõtja arusaamaga sellest, kuidas turg areneb, või strateegiaga, mida ettevõtja kavatseb vastaval turul rakendada. Tulevikku käsitlevate andmete vahetamine võib suure tõenäosusega probleemseks osutuda, seda eelkõige siis, kui andmed käsitlevad hindu või toodangut. Need andmed võivad paljastada äristrateegia, mida ettevõtja kavatseb turul rakendada. Niimoodi toimides võib teavet vahetavate poolte vahel konkurents märgatavalt väheneda ja seega on teabe vahetamine potentsiaalselt konkurentsi piirav.
Tagatised

40 miljonit NOK kõikidelt Innovation Norway abikavadelt, mida see kaubandus- ja tööstusministeeriumi nimel haldab. See on kõikide nende garantiide summa, mida on võimalik abikavast katta. Iga garantii on tavaliselt piiratud 12 miljoni NOK vastavalt vähese tähtsusega abi eeskirjadele.
(4)

Norra valitsus on seisukohal, et Norra territoorium on kooskõlas direktiivi 64/432/EMP artikli 10 lõikega 1 veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba. Norra on esitanud EFTA järelevalveametile seda tõendavad dokumendid, põhjendades, et olukorra seiret jätkatakse ja seega on tagatud piisav järelevalve selle üle, et Norra territoorium on veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba.