ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 103/28

KOHTUOTSUS

5. mai 2004,

kohtuasjas E-4/03: EFTA järelevalveamet vs Norra Kuningriik

(Lepingukohustuste täitmatajätmine — direktiivi 98/34/EÜ artikkel 8)

(2005/C 103/14)

EFTA kohus (koosseisus: esimees Carl Baudenbacher, Per Tresselt ja ettekandev kohtunik Thorgeir Örlygsson) langetas 5. mail 2004. aastal kohtuasjas E-4/03, EFTA järelevalveamet vs Norra Kuningriik, milles taotletakse, et kohus tunnistaks, et Norra Kuningriik on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi nr 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, artiklile 8 jätnud täitmata oma kohustused, võttes 28. augustil 1998. aastal vastu mänguautomaatide tüübikinnitust käsitleva määruse nr 853 (forskrift av 28. august 1998 nr. 853 om typegodkjenning av gevinstautomater), ilma et ta oleks EFTA järelevalveametit sellest eelnõu järgus eelnevalt teavitanud, järgmise resultatiivosaga otsuse:

1. Kohus deklareerib, et Norra Kuningriik on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi nr 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord), mida on muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta määrusega nr 98/48/EÜ ja kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja millele viidatakse EMP lepingu II lisa XIX peatüki punktis 1, artiklile 8 jätnud täitmata oma kohustused, võttes 28. augustil 1998. aastal vastu mänguautomaatide tüübikinnitust käsitleva määruse nr 853, ilma et ta oleks EFTA järelevalveametit sellest eelnõu järgus eelnevalt teavitanud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 277/16

II ALLKOMITEE: KAPITALI JA TEENUSTE VABA LIIKUMINE – FINANTSTEENUSTE TÖÖRÜHM

Finantsinstrumentide turgusid käsitleva direktiivi 2004/39/EÜ artikli 47 kohane reguleeritud turgude märkustega loetelu

2010/C 277/05

Finantsinstrumentide turgusid käsitleva direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ) artikliga 47 lubatakse igal liikmesriigil anda liikmesriigi territooriumil asuvatele ja liikmesriigi õigusnormidele vastavatele turgudele reguleeritud turu staatus.

Direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 on reguleeritud turg määratletud mitmepoolse süsteemina, mida korraldab ja/või juhib turu korraldaja, kes viib kokku või hõlbustab mitmete kolmandate poolte finantsinstrumentide ostu- ja müügihuvide kokkuviimist süsteemis ja kooskõlas selle mittediskretsionaarsete eeskirjadega, viisil, mille tulemuseks on leping, seoses selle reeglite ja/või süsteemide alusel kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega, ja kellele on antud tegevusluba ning kes tegutseb korrapäraselt ja kooskõlas direktiivi III jaotise sätetega.

Direktiivi 2004/39/EÜ artikliga 47 nähakse ette, et iga liikmesriik koostab ja ajakohastab loetelu nende reguleeritud turgude kohta, millele see riik on tegevusloa andnud. See teave tuleb edastada teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Sama artikli kohaselt peab komisjon igal aastal avaldama talle teatatud reguleeritud turgude loetelu Euroopa Liidu Teatajas.

EMP lepingu protokolli nr 1 lõike 6 punktis b nõutakse, et kui õigusakti kohaselt tuleb teatavaid fakte, menetlusi, aruandeid või muud taolist käsitlev teave avaldada Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse vastav teave EFTA riikide kohta selle väljaande eraldi osas.

Käesoleva loetelu koostas EFTA riikide alaline komitee, tuginedes asjaomastelt EFTA riikidelt saadud teabele. Loetelus on esitatud nende eri turgude nimetused, mille olid riiklikud pädevad asutused 31. detsembriks 2009 tunnistanud reguleeritud turu mõistele vastavaks. Lisaks on loetelus esitatud nende turgude korraldamise eest vastutav asutus ning turueeskirjade väljaandmise ja heakskiitmise eest vastutav pädev asutus.

Riik Reguleeritud turu nimetus Korraldav asutus Turgude registreerimise ja järelevalve eest vastutav asutus Island 1. Kauphöll Íslands (Islandi väärtpaberibörs) (reguleeritud turg) (First North (mitmepoolne kauplemissüsteem)) Nasdaq OMX Fjármálaeftirlitið (finantsjärelevalveasutus) Liechtenstein Puudub (1) Puudub (1) Puudub (1) Norra 1. Oslo väärtpaberibörs (põhinimekiri) — aktsiaturg — finantstuletisinstrumentide turg — võlakirjaturg Oslo Børs ASA Finanstilsynet (Norra finantsjärelevalveasutus) 2. Oslo Axess — aktsiaturg Oslo Børs ASA 3. Nord Pool (põhinimekiri) — kaupade tuletisinstrumentide turg Nord Pool ASA 4. Imarex — kaupade tuletisinstrumentide turg Imarex ASA 5. Fish Pool — kaupade tuletisinstrumentide turg Fish Pool ASA

(1) Liechtensteinis ei ole reguleeritud turgu ega väärtpaberibörsi.
—

(kui ettepaneku kavandatud vastuvõtmine ei toimu enne kui kolm tööpäeva pärast ettepaneku teksti liikmetele välja jagamist ja kui on kindlaks tehtud, et asjaomase tekstiga on tuttavad kõik kolleegiumi liikmed) vähemalt kaks kolleegiumi liiget on ettepaneku heaks kiitnud ja ettepaneku arutamiseks kolleegiumi koosolekul ei ole esitatud ühtki taotlust või
LISA

Käesolevas lisas on esitatud 2021. aasta kontrollikava, mida järgivad ameti eksperdid Islandil ja Norras määrusega (EL) 2017/625 hõlmatud valdkondades.

Amet on kindlaks määranud teatavad prioriteetsed teemad sellistes valdkondades nagu toidu- ja söödaohutus, loomatervis ja loomade heaolu, taimekaitsevahendid ning riiklike kontrollisüsteemide ja pädevate asutuste toimimine.

Ameti eksperdid teevad kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle, auditeid ja dokumendianalüüse kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikliga 116.

Ameti kontrollide käigus peetakse silmas, et suurel määral oleks hõlmatud valdkonnad, mille amet on prioriteetsena kindlaks määranud ja mille puhul tuleb põhjalikult jälgida, mil määral rakendatakse ametlikke kontrollisüsteeme ja nõuete täitmise tagamise meetmeid ning kui tulemuslikud need on.

2021. aasta kontrollikava, mille alusel kontrollitakse Islandil ja Norras normide kohaldamist määrusega (EL) 2017/625 hõlmatud valdkondades, on esitatud allpool.
e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; Samuti võib arvesse võtta riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et sellised kaalutlused on asjakohased.
(30)

Kaks järelevalveameti 2008. aasta soovituse loetelus toodud turgu (esimene ja teine turg) on soovituse lisas loetletud turgude hulgast on välja arvatud, sest need ei vasta enam kolmele kriteeriumile. Kuna EMP tasandil sellisele järeldusele jõudmise alusel olevate oodatud või prognoositavate turumuutuste kiirus võib riigiti erineda, võib riigi reguleeriv asutus riigi konkreetset olukorda arvestades leida, et ilma hulgiturul sobivaid proportsionaalseid parandusmeetmeid võtmata ei ole järelevalveameti 2008. aasta soovituses nimetatud esimesel turul ja samas nimetatud teise turuga seotud jaeturgudel veel tõhusat konkurentsi oodata. Seda silmas pidades ja tingimusel, et järgmisel vaadeldaval perioodil vastab riigi olukord kolmele kriteeriumile, võib riigi reguleeriv asutus pidada põhjendatuks eelneva regulatiivse sekkumise jätkamist hulgiturgudel. Teistel järelevalveameti 2008. aasta soovituses loetletud turgudel tuleb eelnevat reguleerimist jätkata, kuigi nimetatud soovituse neljanda, viienda ja kuuenda turu piire on muudetud. Nendele turgude piiritlemisel võtavad riikide reguleerivad asutused arvesse oma riigi olukorda.
(6)

Islandi ametiasutused on teatanud, et Island väljaspool pealinna piirkonda vastab väikese asustustiheduse tõttu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandile (6).
ET Euroopa Liidu Teataja C 50/9

EFTA järelevalveameti teatis

2013/C 50/05

EFTA järelevalveametile esitati 6. novembril 2012 direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohane taotlus.

Kõnealuses Norra valitsuse esitatud taotluses käsitletakse nafta ja maagaasi otsimist või ammutamist Norra mandrilaval ning tegevust, mille tulemusel oleks võimalik Norras transportida tootmisetapi torustiku kaudu maagaasi. Taotlust käsitleti teatises, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, ELT C 376, 6.12.2012, ja EMP kaasandes nr 68, 6.12.2012. Esialgne tähtaeg oli 7. veebruar 2013. Kuna järelevalveamet leidis, et taotluse igakülgseks hindamiseks on vaja täiendavat teavet, saatis ta 25. jaanuaril 2013 Norrale teabepäringu. Kooskõlas artikli 30 lõike 6 teises lauses kehtestatud sätetega pikendatakse seega järelevalveasutusele otsuse vastuvõtmiseks antud ajavahemikku kolme kuu võrra. Järelevalveasutuse jaoks on otsuse vastuvõtmise lõplik tähtaeg 7. mai 2013.
50)

Nagu selgitatud regionaalabi suuniste punktis 2, eristab regionaalabi geograafiline spetsiifilisus seda teistest horisontaalse abi vormidest. Regionaalabile on omane, et selle eesmärk on mõjutada investorite otsust, kuhu oma investeerimisprojekt suunata. Kui regionaalabi tasakaalustab piirkondlikust mahajäämusest tulenevaid täiendavaid kulusid ja toetab abisaavasse piirkonda tehtavaid täiendavaid investeeringuid, siis see mitte ainult ei aita kaasa kõnealuse piirkonna arengule, vaid toetab ka ühtekuuluvust ja on kasulik kogu EMP-le (20). Regionaalabi võimalikke negatiivseid asukohaga seotud mõjusid on regionaalabi suunistes ja regionaalabi kaartides teataval määral juba arvestatud ja piiratud, määratledes selgelt piirkonnad, kus võib regionaalabi anda, võttes arvesse võrdsete võimaluste ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ning abikõlbliku abi osatähtsuseid. Abi ei saa anda selleks, et meelitada investeeringuid väljapoole kõnealuseid piirkondi. Kõnealuste suuniste kohaldamisalasse kuuluvate ulatuslike investeerimisprojektide hindamisel peaks järelevalveameti käsutuses olema kogu vajalik teave selle hindamiseks, kas riigiabi andmise tulemusena kaob EMPs märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti.
8.

Esialgse hinnangu kohaselt võib nn strateegilise järjekindluse säte, mis nõuab, et kaks ettevõtjat arutaksid infrastruktuurivõrgustiku arengut ja et LKW saavutaks vastavuse Telecom Liechtensteini infrastruktuurivõrgustiku nõuetele, konkurentsi piirata. Esialgses hinnangus jõuti järeldusele, et see säte võib olla takistuseks või kõrvaldada olemasolevad konkurendid või uued sisenejad, muutes juurdepääsu turule raskemaks. Esialgses hinnangus väljendati ka muret, et konsolideerimislepingu sätted, mille kohaselt LKW ja Telecom Liechtenstein kohustuvad üksteisega määratlemata aja jooksul mitte konkureerima („konkurentsi keelustav klausel”), piirasid konkurentsi Liechtensteini telekommunikatsiooniturul.
ET Euroopa Liidu Teataja C 126/19

59. muudatus riigiabi suunistes

EFTA järelevalveameti otsus asjakohaste meetmete ettepaneku kohta

(2007/C 126/12)

Pealkiri: EFTA järelevalveameti otsus, millega muudetakse viiekümne üheksandat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 10.B Riigiabi riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. Ettepanek asjakohaste meetmete kohta.

EFTA riik: Norra, Island, Liechtenstein.

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Abi number: 57678

Eesmärk: Riskikapitaliinvesteeringute edendamine väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse

Õiguslik alus: kolleegiumi otsus nr 313/06/COL

Otsus: Järelevalveamet on esitanud ja EFTA riigid on kiitnud heaks järgmise asjakohaste meetmete ettepaneku: EFTA liikmesriigid peaksid vajadusel muutma oma olemasolevaid riskikapitalimeetmeid, et viia need kooskõlla käesolevate suunistega kaheteistkümne kuu jooksul alates suuniste vastuvõtmisest.

Otsuse autentne tekst on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
2.

Riigiabi suuniste peatüki 24B allmärkus 1 sõnastatakse järgmiselt: „Käesolev peatükk on kooskõlas laevaehitusele riigiabi andmist käsitleva ühenduse raamistikuga (ELT C 317, 30.12.2003, lk 11), mida komisjon on muutnud 24. oktoobril 2006 (ELT C 260, 28.10.2006, lk 7).”
1d)

Peatüki 17A lõike 2 punkt 10 asendatakse uue punktiga 11, mille tekst on järgmine: “Eraõigusliku edasikindlustusturu maht on erinev. See tähendab, et turukõlblike riskide määratlus ei ole püsiv ja võib aja jooksul muutuda. Seetõttu võidakse määratlus läbi vaadata eelkõige käesoleva teatise kehtivusaja lõppemise. Amet konsulteerib selles valdkonnas asjaomaseid kogemusi omavate EFTA riikide esindajate ja muude kõnealustest ülevaatustest huvitatud isikutega. Niivõrd, kui see on vajalik, tuleb määratluse muutmisel arvesse võtta ühenduse ekspordikrediidikindlustust reguleerivate õigusaktide rakendusala, et vältida vastuolusid ja õiguskindlusetust.”
ET Euroopa Liidu Teataja C 305/32

Norra ametiasutuste teatis regionaalselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete kohta

EFTA järelevalveamet otsustas mitte esitada vastuväiteid teavitatud meetme suhtes

(2006/C 305/11)

Vastuvõtmise kuupäev:

EFTA riik: Norra

Juhtumi nr: 59280

Nimetus: Regionaalselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed

Eesmärk: Vähendada või vältida elanikkonna lahkumist Norra kõige hõredamini asustatud aladelt tööhõive stimuleerimise kaudu neis piirkondades.

Õiguslik alus: Article 1 of the yearly Resolution of the Parliament on rates for social security contributions etc, and Section 23-2 of Act No 19 of 28 February 1997 relating to the National Insurance Scheme (Folketrygdloven)

Eelarve: Ligikaudu 8,5 miljonit NOK (umbes 1 miljard EUR) aastas.

Kestus: 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013.

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
ET Euroopa Liidu Teataja C 140/3

Riigiabi lubamine vastavalt EMP lepingu artiklile 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikele 3

(2006/C 140/03)

EFTA järelevalveamet on otsustanud, et teatatud meede on EMP lepinguga kokkusobiv

Vastuvõtmise kuupäev:

EFTA riik: Norra

Abi nr: 57324

Nimetus: Olemasoleva abikava “Piirkondlik arengutoetus” muutmine

Eesmärk: Piirkondlik riigiabi ja riigiabi VKEdele.

Muudatused puudutavad laevaehitust

Õiguslik alus: 19. detsembri 2003. aasta seadus nr 130 (Lov om Innovasjon Norge), St.prp. nr 1 (2004-2005) kapittel 2421 post 50 ja “Regelverk for forvaltningen av tilskudd, lån og garantier knyttet til fondsmidler som bevilges over kap. 2421, post 50 Innovasjon — prosjekter, fond”

Eelarve: 85 miljonit Norra krooni (umbes 10,3 miljonit eurot) aastas

Kestus: Kuni 31. detsembrini 2006
9. mai 2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 112 järgmiste lennuliinide osas: — Svolvær — Bodø mõlemas suunas (avaldatakse tähise (6A) all) — Leknes — Bodø mõlemas suunas (avaldatakse tähise (6B) all) — Røst — Bodø mõlemas suunas (avaldatakse tähise (7) all) — Brønnøysund — Bodø mõlemas suunas, Brønnøysund — Trondheim mõlemas suunas (avaldatakse tähise (9A) all) — Sandnessjøen — Bodø mõlemas suunas, Sandnessjøen — Trondheim mõlemas suunas (avaldatakse tähise (9B) all) — Mo i Rana — Bodø mõlemas suunas, Mo i Rana — Trondheim mõlemas suunas, Mosjøen — Bodø mõlemas suunas, Mosjøen — Trondheim mõlemas suunas (avaldatakse tähise (10A) all) — Namsos — Trondheim mõlemas suunas, Rørvik — Trondheim mõlemas suunas (avaldatakse tähise (10B) all) — Florø — Oslo mõlemas suunas, Florø — Bergen mõlemas suunas (avaldatakse tähise (11) all) — Førde — Oslo mõlemas suunas, Førde — Bergen mõlemas suunas (avaldatakse tähise (12) all) — Sogndal — Oslo mõlemas suunas, Sogndal — Bergen mõlemas suunas (avaldatakse tähise (13A) all) — Sandane — Oslo mõlemas suunas, Sandane — Bergen mõlemas suunas, Ørsta-Volda — Oslo mõlemas suunas, Ørsta-Volda — Bergen mõlemas suunas (avaldatakse tähise (13B) all) — Fagernes — Oslo mõlemas suunas (avaldatakse tähise (14) all) — Røros — Oslo mõlemas suunas (avaldatakse tähise (15) all).
(2)

Kõiki käesoleva soovitusega hõlmatud pestitsiide tuleks kontrollida 2004. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu. Iga kooskõlastatud seire raames tuleb kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on komisjon sätestanud Codex Alimentarius’es. (3). Binoomjaotuse põhjal on võimalik arvutada, et umbes 650 proovi kontrollimisel saab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidijääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle LOD. Proovid tuleb võtta üle kogu Euroopa Majanduspiirkonna. EFTA riikide puhul soovitatakse võtta vastavalt elanike ja tarbijate arvule vähemalt 12 proovi toote kohta aastas.
(10)

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) laevaehitus — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamine EMPs; b) laevaremont — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade parandamine või taastamine EMPs; c) laevade ümberehitamine — EMPs selliste iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ümberehitamine, mille kogumahutavus on vähemalt 1 000 tonni, tingimusel, et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist; d) iseliikuvad kaubanduslikud merelaevad: i) reisijate- ja/või kaubaveoks kasutatavad laevad, mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni, ii) eriülesanneteks kasutatavad laevad (näiteks põhjasüvendid ja jäämurdjad), mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni, iii) vedurpuksiirid võimsusega vähemalt 365 kW, iv) ekspordikrediidi ja arenguabi puhul kalalaevad kogumahutavusega vähemalt 100 tonni, kui see on kooskõlas 1998. aasta OECD kokkuleppega ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondliku leppega laevade ekspordikrediidi kohta või mõne emba-kumba neist muutva või asendava kokkuleppega, v) alapunktides i–iv osutatud laevade lõpetamata, kuid ujuvad ja liikuvad kered. Seejuures tähendab “iseliikuv merelaev” püsiva käituri ja rooliseadmega laeva, mis on igati sõidukõlblik avamerel. Sõjalisel otstarbel kasutatavad laevad (s.o laevad, mis oma ehituslike põhiomaduste ja võimaluste tõttu on mõeldud kasutamiseks ainuüksi sõjalistel otstarvetel, nagu sõjalaevad ja muud ründe- või kaitseotstarbelised laevad) ja muudel laevadel üksnes sõjaväelise otstarbega tehtud muudatused või neile sel otstarbel lisatud omadused ei lähe arvesse tingimusel, et selliste laevade, muudatuste või omaduste suhtes kohaldatavad meetmed või menetlused ei kujuta endast riigiabi eeskirjadega vastuolus olevat varjatud tegevust kaubandusliku laevaehituse huvides; e) sidusüksus — füüsiline või juriidiline isik: i) kellele kuulub ettevõte või kes omab kontrolli ettevõtte üle, mis tegeleb laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega, või ii) keda laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelev ettevõte kas otseselt või kaudselt omab või kontrollib, aktsiaosaluse kaudu või muul viisil. Kontroll ettevõtte üle tekib siis, kui isikul või laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegeleval ettevõttel on või kui ta kontrollib rohkem kui 25 % vastavalt kas ettevõtte või isiku aktsiakapitalist. f) abi — abi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sealhulgas sellised meetmed nagu laenuvõimalused, tagatised ja maksusoodustused.
2.

kohustaks EFTA järelevalveametit kandma menetluskulud. Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited — Eviny AS (edaspidi „hageja“) on Norra õiguse alusel asutatud Norra taastuvenergia äriühing, mis toodab ja jaotab elektrienergiat Lääne-Norras. — Otsus nr 161/22/COL (edaspidi „vaidlustatud otsus“) võeti vastu pärast Norra kaubandusorganisatsiooni NELFO 11. mai 2017. aasta kaebust Bergeni omavalitsuse antud riigiabi kohta. — Vaidlustatud meetmed puudutavad Bergeni tänavavalgustuse infrastruktuuriga seotud tegevus- ja hoolduskulude ning kapitalikulude ülemäärast hüvitamist. — Hageja nõuab vaidlustatud otsuse tühistamist ja põhjendab oma hagi järgmiste väidetega: — EFTA järelevalveamet tegi ettevõtja mõiste kohaldamisel ilmse hindamisvea, kui järeldas, et tänavavalgustite omamine ja haldamine on majandustegevus; — EFTA järelevalveamet tegi ilmse hindamisvea, kui järeldas, et hageja sai ülemäärase hüvitamise tõttu majandusliku eelise; — tegemist ei ole konkurentsi moonutamise ega kaubanduse mõjutamisega; — väidetav abi tuleb kvalifitseerida olemasolevaks abiks, mida tagasi ei nõuta, ning — vaidlustatud otsus põhineb faktide ebapiisaval uurimisel ega ole nõuetekohaselt põhjendatud ning rikub seega EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklit 16.
1.

Seoses „sama kutseala“ hindamisega (vt direktiivi artiklid 1 ja 4) palume vastuseid järgmistele küsimustele: a. Milline on õiguslik hinnang ja millised on õiguslikult asjakohased tegurid, et teha kindlaks, kas kutseala on „sama kutseala“ nii selles riigis, kus kutsekvalifikatsioon omandati, kui ka vastuvõtvas riigis? b. Kas selleks, et teha kindlaks, kas tegemist on „sama kutsealaga“, peab vastuvõttev riik võtma arvesse kutsealast tegevust, millega asjaomane hageja võib riigis, kus ta kvalifikatsiooni omandas, tegeleda üksnes järelevalve all ja tingimusel, et ta on alustanud täiendusõpet või on võtnud vajalikud meetmed sellise õppe alustamiseks kahe aasta jooksul? Kui vastus on jaatav, siis millised on tagajärjed, kui hageja otsustab sellist täiendusõpet mitte läbida või alustada? c. Kui olulised on erinevused kutsealal tegutsemise sõltumatuse tasemes ja vastutuses patsientide ees, et teha kindlaks, kas tegemist on „sama kutsealaga“?
ii.

tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimine aitab töötul olla kättesaadav tööhõivetalitustele ning et Norras viibimine võimaldab ametiasutusel jälgida, kas töötu isik täidab töötuks jäämise korral makstava rahalise hüvitise saamise tingimusi – sealhulgas kontrollida, kas töötu on tegelikult töötu ja tal puuduvad varjatud sissetulekuallikad, ta on tõepoolest tööotsija ja otsib aktiivselt tööd või osaleb töö leidmise eesmärgil muus tegevuses;
3.

Kas määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 6 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et isegi kui liikmesriik on kasutanud kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 punktis m sätestatud erandit, tuleb kogu aeg, mis on kulutatud vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikes e kirjeldatule, ning sõiduki juhtimisele kulutatud aeg (kõigil juhtudel seoses teekonnaga, mis hõlmab spetsiaalselt raha ja/või väärtasjade vedamiseks kohandatud sõidukeid) registreerida „teiste töödena“ kooskõlas kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 5? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 6 lõiget 5 tuleb kohaldada ka juhtudel, kui asjaomane liikmesriik on kehtestanud asjaomaste sõidukite suhtes erandi vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 3 lõikele 2 (nüüd määruse (EL) nr 165/2014 artikli 3 lõige 2)?
2.

Millised õiguslikud kriteeriumid on eriti olulised, kui hinnatakse, kas see, kui riiklik spordiföderatsioon keeldub otseselt heaks kiitmast riigi professionaalse koondise sportlaste kõnealuseid märgistusi käsitlevaid individuaalseid sponsorlepinguid, mille tulemusena jäävad kõnealuse märgistuse õigused föderatsioonile, piirab sportlase teenuse osutamise vabadust vastavalt EMP lepingu artiklile 36 või direktiivile 2006/123/EÜ (teenuste direktiiv)? a) Millisel määral mõjutab hinnangut see, kui riiklik spordiföderatsioon oli juba sõlminud kehtiva lepingu riigi koondise peamise sponsoriga kõnealuse märgistusega logo paigutamiseks kiivritele/peakatetele? Kas see on oluline, kui hinnatakse piirangu olemasolu või objektiivse ja piisava keeldumise põhjuse olemasolu? Kui piirang on olemas,
—

Konkurrenten.no AS esitas EFTA kohtule 11. jaanuaril 2017 EFTA järelevalveameti 2015. aasta mai otsuse nr 179/15/COL vastu hagi. EFTA järelevalveameti otsus mõjutas hagejat otseselt, kes taotles luba astuda menetlusse kohtuasjas E-1/17 Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet. Kohtu presidendi 12. juuli 2017. aasta määrusega anti hagejale luba menetlusse astuda.
1.

tuvastaks, et Island on jätnud võtmata EMP lepingu II lisa XV peatüki punktis l2zzq viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta), nagu seda on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, siseriiklikku õiguskorda ülevõtmiseks vajalikud meetmed vastavalt EMP lepingu artiklile 7.