KOHTUMÄÄRUS  
 
Kohus Tartu Maakohus 
Kohtunik Epp Tombak 
Määruse tegemise aeg ja koht 7.veebruar 2018. a, Võru tn 12, Põlva  
 
Tsiviilasja number 2-17-124448 
Tsiviilasi Nord Collect OÜ hagi J. S.  vastu võlgnevuse summas  1290 
eurot nõudes 
Menetlustoiming 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
 Hagiavalduse läbi vaatamata jätmine 
 
Hageja: Nord Collect OÜ -registrikood 11897588, asukoht 
Tartu mnt 24-20, 10115 Tallinn 
Lepinguline esindaja: Aleksei Arno;  
e-post: aleksei@nordcollect.ee  
Kostja: J. S. - isikukood xxxxxxxxxxx, elukoht hagiavalduse s 
xxxxxxxxxxxxxxxxx-xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx; 
registrijärgne elukoht 
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx
xxxxx 
 
 
RESOLUTSIOON  
 
1.  Jätta Nord Collect OÜ hagi J. S.  vastu võlgnevuse summas 1290 eurot nõudes läbi 
vaatamata.   
2.  Jätta menetluskulud hageja kanda. 
3.  Toimetada kohtumäärus kätte hagejale.  
 
Edasikaebamise kord  
 
Määruse peale võib esitada määruskaebuse Tartu Ring konnakohtule Tartu Maakohtu Võru 
kohtumaja kaudu 15 päeva jooksul määruse kättetoime tamisest alates.  
 
Asjaolud  
 
Nord Collect OÜ esitas Pärnu Maakohtule maksekäsu k iirmenetluse avalduse J. S.  vastu 
võlgnevuse summas 1290 eurot väljamõistmiseks. Kuna  kostjale ei õnnestunud 
makseettepanekut mõistliku aja jooksul kätte toimet ada, lõpetati asja menetlemine maksekäsu 
kiirmenetluses ning asi anti üle Harju Maakohtule m enetlemiseks hagimenetluses. Kohus 
kohustas hagejat esitama oma nõude ja põhjendama se da hagiavaldusele ette nähtud vormis. 
Hageja esitas hagiavalduse, milles on kostja aadres siks märgitud xxxxxxxxxxxxxxxxx-
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx. Kuna kostja elukoht on xxxxxxxxx, mis kuulub Tartu 
Maakohtu Võru kohtumaja teeninduspiirkonda, edastas  Harju Maakohus tsiviilasja nr 2-17-
124448 tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 37 1 lg 1 p 2 ja § 372 lg 7 alusel Tartu 
Maakohtu Võru kohtumaja Põlva majale. 
 
Kohtu seisukoht  
 
Kohus leiab, et hagi tuleb jätta läbi vaatamata.  
 
TsMS § 423 lg 1 p 13 tulenevalt jätab kohus hagi lä bi vaatamata, kui kohus ei ole pädev asja 
lahendama.  
 
Rahvusvahelise kohtualluvuse sätetega määratakse Ts MS § 70 lg 1 järgi kindlaks see, millal 
võib asja menetleda Eesti kohus. Asi allub TsMS § 7 0 lg 2 järgi üldjuhul Eesti kohtule, kui 
pädevuse ja kohtualluvuse sätete kohaselt võib Eest i kohus selle lahendada. Samas 
kohaldatakse TsMS-s rahvusvahelise kohtualluvuse ko hta sätestatut kohtualluvuse määramisel 
Euroopa Liidu liikmesriikide kohtute vahel üksnes u latuses, milles see ei ole teisiti reguleeritud 
mõne Euroopa Liidu Nõukogu määrusega, s.h Nõukogu m äärusega (EÜ) nr 1215/2012 
kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täi tmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades 
(Brüsseli I bis määrus).  
 
Seega tuleb rahvusvahelise kohtualluvuse määramisel  lähtuda Brüsseli I bis määruse sätetest. 
Brüsseli I bis määruse art 4 lg 1 kohaselt esitatak se hagi isikute vastu, kelle alaline elukoht on 
liikmesriigis, selle liikmesriigi kohtutesse sõltum ata nende kodakondsusest. Brüssel I bis 
määruse artikkel 5 lg 1 järgi saab isikuid, kelle a laline elukoht on liikmesriigis, teise liikmesriigi  
kohtusse kaevata üksnes antud määruse II peatüki 2. -7. jaos sätestatud korras. Brüssel I bis 
määruse artikkel 18 lg-st 2 tuleneb, et teine lepin guosaline võib algatada menetluse tarbija vastu 
üksnes selle liikmesriigi kohtus, kus on tarbija al aline elukoht.  
 
Käesolevas asjas esitas hageja kostja vastu hagi Ee sti kohtusse. Tegemist on tarbija vastu 
esitatud nõudega. Maksekäsu kiirmenetluses on kostj a kinnitanud, et elab välismaal. 
Rahvastikuregistri andmebaasi andmetel on kostja el ukohaks alates 16.01.2018. a 
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx xxxxx. Kohtul puuduvad 
andmed, mis kinnitaks, et kostja tegelik elukoht on  Eestis. Kostja palus makseettepaneku 
edastada e-posti aadressile saarjanno@gmail.com, mi da kohus tegi. Telefonitsi kinnitas kostja 
ka nende kättesaamist, kuid kirjalikku kinnitust po le kostja kohtule edastanud. Kostja pole ka 
muul moel Eesti kohtu poole pöördunud. Seejuures sä testab Brüssel I bis määruse artikkel 28 
lg 1, et kui kostja vastu, kelle alaline elukoht on  liikmesriigis, esitatakse hagi teise liikmesriigi 
kohtusse ning ta ei ilmu kohtusse, deklareerib see kohus omal algatusel, et ta ei ole asjas pädev, 
välja arvatud juhul, kui pädevus tuleneb käesoleva määruse sätetest. 
 
Kohtu hinnangul on kostja seega isik, kelle alaline  elukoht ei ole Eestis. Eeltoodu alusel ei ole 
Eesti kohus rahvusvahelise kohtualluvuse sätete jär gi pädev antud asja kostja suhtes menetlema 
ning seetõttu jätab kohus TsMS § 423 lg 1 p 13 alus el hageja hagi kostja vastu läbi vaatamata.  
 
 
TsMS § 427 kohaselt võib maakohtu määruse peale, mi llega hagi jäetakse läbi vaatamata, 
esitada määruskaebuse. 
 
Menetluskulud 
 
TsMS § 173 lg 1 kohaselt märgib asja menetlenud koh us menetluskulude jaotuse 
menetlusosaliste vahel kohtuotsuses või menetlust l õpetavas määruses. TsMS § 168 lg 2 
sätestab, et kui hagi jäetakse läbi vaatamata, kann ab menetluskulud hageja. Eeltoodust 
tulenevalt jätab kohus menetluskulud hageja kanda. 
 
Vastavalt TsMS § 174 lg 1 määrab menetluskulude rah alise suuruse menetluskulude jaotuse 
alusel vajalikus ja põhjendatud ulatuses kindlaks a sja menetlev kohus samas tsiviilasjas, 
millega seoses kulud tekkisid. Kohus määrab menetlu skulude rahalise suuruse kindlaks ka siis, 
kui menetlusosalised ei esita menetluskulude kindla ksmääramise taotlust, võttes aluseks 
menetluskulude nimekirja või tsiviilasja materjalid . 
 
Kuna hagiavaldust ei ole kostjale kätte toimetatud,  ei ole kostjal tõenäoliselt menetluskulusid 
tekkinud. Hageja kulud jäävad menetluskulude jaotus est tulenevalt tema enda kanda. TsMS § 
150 lg 1 p 3 näeb ette, et tasutud riigilõiv tagast atakse, kui avaldus jäetakse läbi vaatamata. 
Tulenevalt TsMS § 150 lg-st 4 tagastab kohus riigil õivu üksnes menetlusosalise taotlusel. Kui 
hageja soovib riigilõivu tagastamist, tuleb selleks  kohtule vastav taotlus esitada. 
 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
 
Epp Tombak 
kohtunik