RIIGIKOHUSTSIVIILKOLLEEGIUMKOHTUMÄÄRUSKohtuasja number3-2-1-117-10Määruse kuupäevTartu, 1. detsember 2010. aKohtukoosseisEesistuja Ants Kull, liikmed Henn Jõks ja Villu KõveKohtuasiOsaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja Kalev Koortikaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa otsuse pealeVaidlustatud kohtulahendTallinna Ringkonnakohtu 18. mai 2010. a määrus tsiviilasjas nr 2-09-25113Kaebuse esitaja ja kaebuse liikOsaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja Kalev KoortimääruskaebusMenetlusosalised ja nendeesindajad RiigikohtusAvaldajad osaühing AATOMIK-TRANSPORT (registrikood10163944) ja Kalev Koort (isikukood xxxxxxxxxxx), ühineesindaja vandeadvokaat Anne Nurmi Puudutatud isik kohtutäitur Marek LaanemetsPuudutatud isik UAB Transit Card International (Leeduäriregistrikood 111768340), esindaja Kerli KaseAsja läbivaatamise kuupäev1. november 2010. a, kirjalik menetlusRESOLUTSIOON1. Tühistada tsiviilasjas nr 2-09-25113 tehtud Tallinna Ringkonnakohtu 18. mai 2010. a määrusja Harju Maakohtu 29. jaanuari 2010. a määrus.2. Teha asjas uus määrus, millega rahuldada osaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja KalevKoorti kaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa 8. mai 2009. a otsuse peale täiteasjadesnr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357. Tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Kohustadakohtutäiturit lõpetama täitemenetlus täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357.3. Menetluskulud kõigis kohtuastmetes jätta kohtutäitur Marek Laanemetsa kanda.4. Tagastada Kalev Koortile määruskaebuselt 29. juunil 2010. a tasutud kautsjon 400 (nelisada)krooni. Tagastada osaühingule AATOMIK-TRANSPORT määruskaebuselt 8. juunil 2010. atasutud kautsjon 400 (nelisada) krooni.ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK1. 28. mail 2009 esitasid osaühing AATOMIK-TRANSPORT (avaldaja I) ja Kalev Koort (avaldaja II,edaspidi koos avaldajaga I ka avaldajad) Harju Maakohtule kaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa(kohtutäitur) 8. mai 2009. a otsuse peale nr 014/2009/357,356, paludes tunnistada täitemenetlusealustamise täiteasjas nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357 ebaseaduslikuks ning tühistada kohtutäituri8. mai 2009. a otsus. Menetluse käigus esitasid avaldajad maakohtule taotlused tsiviilasjade liitmiseksühte menetlusse. 2. septembri 2009. a määrusega liitis Harju Maakohus tsiviilasjad ühte menetlusse.2. Kaebuste kohaselt esitasid avaldajad 13. aprillil 2009 kohtutäiturile täitemenetluse alustamisevaidlustamiseks kaebuse, milles leidsid, et UAB Transit Card International (sissenõudja) on esitanudkohtutäiturile valeandmeid. Sissenõudja on esitanud kohtutäiturile vaid ühe pooltevahelist suhetreguleerinud dokumendi, jättes esitamata muud asjakohased dokumendid. Täitedokumenti ei ole.Kohtutäitur rahuldas kaebused 8. mai 2009. a otsusega osaliselt. Kohtutäitur leidis, et tema
menetluses on täitedokument, Vilniuse 9. notaribüroo 2. märtsil 2009 väljastatud Euroopatäitekorralduse tõend, mille kohaselt võlgnesid avaldajad sissenõudjale solidaarselt 3 923 611 krooni40 senti ning mille alusel täitemenetluse alustamine asjas on lubatav, tuginedes Euroopa Parlamendija Nõukogu määrusele nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetekohta (ELT L 143, 30.04.2004, lk 15-39, edaspidi Määrus). Lähtuvalt sissenõudja vastusest avaldajatekaebusele rahuldas kohtutäitur kaebuse osaliselt, määrates sissenõutava nõude suuruseks675 623 krooni 94 senti, millele lisandub kohtutäituri tasu. Algne ekslik sissenõude summa tekkissellest, et sissenõudja esindaja esitas kohtutäiturile täitmiseks poolte 14. juulil 2008 sõlmitud lepingualusel avaldaja I välja antud ja avaldaja II tagatud lihtkirjalikus lihtvekslis märgitud summa250 000 eurot, jättes ekslikult juurde lisamata võlgnevuse saldo. Võlgnevuse saldo on 43 180 eurot ja24 senti ehk 675 623 krooni 94 senti. Võlgnevus tuleneb poolte vahel 14. juulil 2008 sõlmitud kütuseostu-müügilepingu väidetavast täitmata jätmisest.Kaebuste kohaselt ei vasta kohtutäituri nimetatud tõend Euroopa täitekorralduse tõendi nõuetele.Seda ei ole Euroopa täitekorralduse tõendina kinnitatud. Sissenõudja esitatud juriidilisestdokumendist nähtub, et päritoluriigi notar on koostanud juriidilise dokumendi, samas ei olepäritoluriigi kohus ega erikohus kontrollinud nimetatud dokumendi vastavust Euroopatäitekorraldusele ja pole väljastanud Euroopa täitekorralduse tõendit, mida saaks pöörata täitmisele.Määruse artiklist 3 lähtudes ei piisa vaid dokumendi koostamisest või registreerimisest. See peabolema ka kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, mille kohta annab välja Euroopa täitekorraldusestandardiseeritud tõendi selleks pädev kohus või erikohus. Kohtutäitur viitab oma otsuse põhjendavasosas ka nimetatud artikli punktile, mis sätestab nõude, et võlgnik peab oma nõusolekut selgesõnaliseltjuriidilises dokumendis väljendama. Praegusel juhul ei ole avaldajad nimetatud dokumendis omanõusolekut nõude vaidlustamatuse kohta väljendanud. Avaldajaid ei ole kaasatud ametliku juriidilisedokumendi menetlusse ja dokumendi sisu ei kajasta avaldajate nõusolekut. Lihtsalt notari koostatudjuriidiline dokument, mis ei ole kinnitatud Euroopa täitekorralduse tõendina, ei ole formaalsetelenõuetele vastav täitedokument ja kohtutäituril puudus seaduslik alus alustada nimetatud dokumendialusel täitemenetlusi.3. Sissenõudja vaidles kaebusele vastu ning leidis, et täitemenetlust on alustatud seaduses sätestatudnõuete kohaselt, kohtutäituri tegevus on seaduslik ning kohtutäituri 8. mai 2009 otsus onpõhjendatud.4. Kohtutäitur oma seisukohta ei esitanud.5. Harju Maakohus jättis 29. jaanuari 2010. a määrusega avaldajate kaebused rahuldamata, tühistasesialgse õiguskaitse korras kohaldatud täitemenetluse peatamise ning jättis menetluskulud võrdsetesosades avaldajate kanda.Maakohus juhindus asja lahendamisel tuvastatud asjaolust, et 31. märtsil 2009 algatas kohtutäitursissenõudja avalduse ja 2. märtsi 2009. a Euroopa täitekorralduse tõendi alusel kaks täitemenetlustalgselt 3 923 622 krooni 94 sendi, hiljem korrigeerituna 675 623 krooni 94 sendi sissenõudmiseksavaldajalt I solidaarselt avaldajaga II.
Kaebustes esitatud väidete alusel tuleb lahendada eelkõige küsimus, kas olid täidetud täitemenetluseseadustiku (TMS) § 23 lg-s 1 sätestatud täitemenetluse alustamise eeldused ning kas kohtutäiturkäitus õiguspäraselt, kui jättis täiteasjades menetlused lõpetamata TMS § 48 p 7 tingimuste täitmatajätmise tõttu.TMS § 23 järgi teeb kohtutäitur täitemenetluses toiminguid sissenõudja avalduse ja täitedokumendialusel. TMS § 2 lg 1 p 5 kohaselt täidetakse täitemenetluse seadustiku alusel nõuded, mis tulenevadmh välisriigi kohtu tunnustatud või tunnustamiseta täitmisele kuuluvast lahendist.Avaldajate väitel ei ole täitmisele esitatud dokument täitedokument, sest notari koostatud juriidilinedokument ei ole kinnitatud Euroopa täitekorraldusena.Määruse art 3 lg 1 järgi kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevate kohtuotsuste ningametlike juriidiliste dokumentide suhtes. Seega on Euroopa täitekorraldusena kinnitatav ka Määruseart 4 p-s 3 nimetatud ametlik juriidiline dokument - dokument, mis on koostatud või registreeritudametliku juriidilise dokumendina ning mille õigsus lähtub dokumendi allkirjast ja sisust ja mille onkehtestanud päritoluriigi avaliku võimu kandja või muu vastav võim. Ametlik juriidiline dokumenthõlmab liikmesriikide, mh Leedu notariaalakte ning kooskõlas Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluseseadustiku (Ametlik Teataja nr 36-1340, 6. aprill 2002; Ametlik Teataja nr 42, 24. aprill 2002) art 4lg-ga 2 on notarid Määruse artiklis 25 nimetatud asutused, st asutused, kes on määratud väljastamaEuroopa täitekorralduse tõendit.Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku art 4 lg 2 järgi väljastab võlausaldaja taotlusel samaartikli lõikes 1 osutatud Euroopa täitekorralduse notar, kes koostas ametliku dokumendi. Notarväljastab Euroopa täitekorralduse hiljemalt viie päeva jooksul pärast Euroopa täitekorralduseväljastamistaotluse kättesaamist. Määruse art 25 kohaselt kuulub art 4 lg-s 2 määratletud tähendusesnõuet käsitlev ametlik juriidiline dokument, mis on täitmisele pööratav ühes liikmesriigis,päritoluliikmesriigi nimetatud asutuse poolt kinnitamisele Euroopa täitekorraldusena, kasutades lisasnr III esitatud vormi.Seega tuleb täitemenetluses kehtivast formaliseerituse põhimõttest lähtudes kontrollida, kaskohtutäiturile täitmiseks esitatud täitedokument on formaalselt Euroopa täitekorralduse tõend.Kohtutäituril ei ole õigust hakata menetluses tuvastama materiaalõiguslikke asjaolusid ningtäitedokumendi väljaandmise aluseks oleva dokumendi või selle saamisele eelnenud menetluseõiguspärasuse hindamine ei kuulu kohtutäituri pädevusse. Täiteasjades nr 014/2009/356 janr 014/2009/357 on sissenõudja esitanud täitmisele Leedu Vabariigi notari Ona Adomaviciene2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse tõendi, mis vastab Määruse lisas III toodudtüüpvormile. 2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse tõendi p-s 6 on väljaandjakinnitanud, et ametlik juriidiline dokument on päritoluriigis täitmisele pööratav. Määruse art 25 lg 2järgi kuulub ametlik juriidiline dokument, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusenapäritoluliikmesriigis, täitmisele pööramisele teistes liikmesriikides ilma vajaduseta tõendadatäitmisele pööratavust või ühegi võimaluseta vastustada täitmisele pööratavust. Seega ontäitedokumendi välja andnud pädev asutus, see pärineb õiguskindlast allikast ning vastab Määruse
lisas III toodud tüüpvormile, mistõttu on täitmisele esitatud dokument tsiviilkohtumenetluseseadustiku (TsMS) § 2 lg 1 p 5 tähenduses täitedokumendiks.Eeltoodu alusel leidis maakohus, et praegusel juhul ei ole kohtutäitur eksinud täitemenetlusealustamiseks vajalike formaalsete eelduste kindlakstegemisel, mistõttu on vaidlusalustes täiteasjadestäitemenetlust alustatud seaduslikult ja puudub alus täitemenetlus lõpetada selle põhjendamatualustamise tõttu (TMS § 48 p 7).Kuigi Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmist ei ole võimalik edasi kaevata (Määruse art 10lg 4), võib võlgnik pöörduda päritoluliikmesriigi pädevasse asutusse ja nõuda Euroopatäitekorralduse tõendi tagasivõtmist (Määruse art 10 lg 1 p b), kui Euroopa täitekorraldus on selgeltvalesti antud.Õige ei ole avaldajate väide, justkui oleks kohtutäitur ise otsustanud täitemenetluses sissenõutavasumma suuruse üle, kui vähendas algselt sundtäitmisele esitatud nõude suurust. Avaldajate esitatudkohtutäituri otsuse väljavõttest nähtub, et kohtutäitur on nõuet vähendanud tulenevalt sissenõudjaavaldusest, mis on kooskõlas mh TMS §-s 23 sisalduva põhimõttega, mille kohaselt peab kohtutäiturtäitemenetluse korraldamisel osal juhtudel juhinduma sissenõudja tahteavaldustest. Seega ei olekohtutäitur asunud materiaalõiguslikke asjaolusid hindama, vaid on vähendanud sundtäitmiseleesitatud nõude suurust sissenõudja avalduse alusel. See otsus asetab võlgnikud iseenesestsoodsamasse olukorda. Kui pooltel on materiaalõiguslik vaidlus täitmisele esitatud nõude üle, tulebsee lahendada hagimenetluses.6. Avaldajad vaidlustasid maakohtu määruse täies ulatuses ja palusid saata asi tagasi maakohtuleuueks läbivaatamiseks või teha uus määrus, millega tunnistada täitemenetluste alustamineebaseaduslikuks ning tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Samuti palusid avaldajad jättaesialgse õiguskaitse korras täitemenetluste peatamise jõusse kuni kohtulahendi jõustumisenimenetletavas tsiviilasjas. Avaldajad on jätkuvalt seisukohal, et täitemenetluse alustamiseks puudustäitedokument - Euroopa täitekorralduse tõend, mis on täitedokumendiks TMS § 2 mõistes.Maakohus rikkus TsMS § 404 lg-t 2. Maakohus jättis puudutatud isiku seisukohad avaldajateleedastamata. Avaldajad said puudutatud isiku seisukohtadega tutvuda alles pärast seda, kui olid kättesaanud 29. jaanuari 2010. a kohtumääruse. Maakohus ei teavitanud avaldajaid, et asi toimubkirjalikus menetluses.Sissenõudja vaidles määruskaebusele vastu ja palus jätta selle rahuldamata.Kohtutäitur leidis, et maakohtu määrus on seaduslik ning selle tühistamiseks puudub kohtul seaduslikalus.Ringkonnakohtu lahend ja põhjendused7. Tallinna Ringkonnakohus jättis 18. mai 2010. a määrusega maakohtu määruse muutmata jamääruskaebuse menetluskulud võrdsetes osades avaldajate kanda. Ringkonnakohus ei korranudTsMS § 654 lg 6 alusel maakohtu määruse põhjendusi.Ringkonnakohus ei nõustunud avaldajate väitega, nagu oleks maakohus rikkunud asja lahendamiseloluliselt menetlusnorme. Tulenevalt TsMS § 477 lg-s 2 sätestatust võis kohus hagita asja läbi vaadata
ja lahendada kohtuistungit pidamata. Määruskaebuse viide TsMS § 404 lg 2 rikkumisele ei oleasjakohane, kuna praegusel juhul ei lahendanud maakohus varaliselt hinnatava hagi asja hinnagavähem kui 50 000 krooni TsMS § 404 lg 1 tähenduses. Maakohus edastas sissenõudja seisukohadavaldajatele ja nad on kinnitanud selle kättesaamist 4. veebruaril 2010. Määruskaebusest ei nähtu,millised seisukohad jäid avaldajatel kohtule teatavaks tegemata lisaks kohtutäituri 8. mai 2009. aotsuse peale esitatud kaebustes märgituile. Samuti ei ole määruskaebuses märgitud, milliseiddokumente oleks avaldajad soovinud kohtule veel esitada. Määruskaebuses kordavad avaldajadvarem maakohtule avaldatud seisukohti ning täiendavaid tõendeid ei ole sellele lisatud. Karingkonnakohtule esitatud täiendavates seisukohtades kordavad avaldajad varem öeldut.Ringkonnakohus nõustus maakohtu järeldusega, et Leedu Vabariigi notar Ona Adomaviciene2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse dokumendi on välja andnud pädev isik ning seevastab Määruse lisas III toodud tüüpvormile, mistõttu on täitmisele esitatud dokument TMS § 2 lg 1p 5 tähenduses täitedokumendiks. Kohtutäituri tegevus on olnud seaduslik, st ta algatastäitemenetlused seaduslikult ja ei ole alust neid lõpetada. Kohtutäituri otsuse tühistamiseks ei olealus.Maakohus tühistas esialgse õiguskaitse TsMS § 386 lg 4 alusel õigesti, sest kohus jättis kaebusekohtutäituri otsuse peale rahuldamata. Samal põhjusel jättis maakohus menetluskulud õigestiTsMS § 172 lg 1 alusel avaldajate kanda.MENETLUSOSALISTE PÕHJENDUSED8. Avaldajad paluvad määruskaebuses ringkonnakohtu ja maakohtu määruse tühistada ja teha asjasuue määruse, millega tunnistada ebaseaduslikuks kohtutäitur Marek Laanemetsa algatatudtäitemenetlused täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357. Menetluskulud paluvad avaldajadjätta kohtutäituri kanda. Määruskaebuses taotletakse ka kohtutäituri 8. mai 2009. a otsuse tühistamist.Määruskaebuse järgi on sissenõudja kohtutäiturile esitanud pooleldi täidetud Euroopa täitekorraldusetõendi vormi. Määruse art 3 sätestab Euroopa täitekorraldusena kinnitatavad täitedokumendid,milleks on ametlik juriidiline dokument art 4.3 mõistes, mille kohta on Määruse lisas III toodudvormil notar täitnud punkti 3. Täitmata on vormi punktid 1 ja 2, milles peab olema märgitudpäritoluliikmesriik ja tõendi välja andnud kohus/ametiasutus ning seega on ametlik dokumentkinnitamata Euroopa täitekorralduse tõendina. Sellel puudub jõustamiskanne Leedu Vabariigitsiviilkohtumenetluse seadustiku § 648 kohaselt. Punktide 1 ja 2 täitmine vormil on kohustuslik,vastasel juhul pole tõendit välja antud.Lisaks ei vasta Leedu notari koostatud ametlik juriidiline dokument Määruse art 3 p 1 d nõuetele,kuivõrd nimetatud sätte kohaselt kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevate ametlikejuriidiliste dokumentide suhtes ja nõue on vaidlustamata juhul, kui ametlikus juriidilises dokumendison võlgnik oma nõusolekut selgesõnaliselt väljendanud. Põhinõudeks on võlgniku kaasamineEuroopa täitekorralduse tõendi väljaandmise menetlusse. Tal peab olema võimalus nõue vaidlustadavõi sellega nõustuda. Tagaselja ei ole lubatud Euroopa täitekorralduse tõendit väljastada.Kuivõrd notar ei ole enda koostatud ja registreeritud ametlikku juriidilist dokumenti jõustanud
Euroopa täitekorralduse tõendina, ei ole Eesti täitemenetlustes see dokument täitedokument TMS § 2mõistes. Asjakohatu on puudutatud isiku ja kohtu seisukoht, et Euroopa täitekorralduse tõendit saabMääruse kohaselt vaidlustada päritoluriigis. Kuivõrd puudub Euroopa täitekorralduse tõend, ei saaolematut tõendit ka vaidlustada selle päritoluriigis. Kohtutäitur on algatanud täitemenetlusedtäitedokumendi puudumisel ebaseaduslikult.Maakohus jättis puudutatud isiku seisukohad avaldajatele edastamata. Avaldajad said puudutatudisiku seisukohtadega tutvuda alles pärast seda, kui olid kätte saanud 29. jaanuari 2010. akohtumääruse. Maakohus ei teavitanud avaldajaid, et asi toimub kirjalikus menetluses.9. Kohtutäitur ja sissenõudja paluvad oma vastustes jätta määruskaebuse rahuldamata.KOLLEEGIUMI SEISUKOHT10. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu määrus tuleb TsMS § 695 ja § 692 lg 1 p 1 alusel tühistadamateriaalõiguse normi väära tõlgendamise ja kohaldamise tõttu. Lisaks ringkonnakohtu määruseletuleb TsMS § 691 p 5 alusel tühistada ka maakohtu määrus. Võimalik on teha uus määrus, millegarahuldada avaldajate kaebused ja tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Kohtutäiturit tulebkohustada lõpetama täitemenetlus täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357.11. Kolleegium vastab kõigepealt määruskaebuse väidetele Euroopa täitekorralduse tõendi tüüpvormi(Määruse lisa III) punktide 1 ja 2 täitmata jätmise kohta. Nendele, ja ka teistele määruskaebuseväidetele vastamiseks on vajalik analüüsida Määruse eesmärke.Määruse eesmärk ja sisu avatakse eelkõige preambulis ja art-s 1. Art 1 kohaselt on Määruseeesmärgiks luua Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetele, et võimaldada miinimumstandardeidkehtestades kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide (vt mõiste kohta määruse p 15 ja 16)vaba ringlust kõikides liikmesriikides ilma mis tahes vahemenetlusteta, mida oleks liikmesriigis vajakehtestada enne kohtuotsuse tunnustamist ja täitmisele pööramist. Preambuli p 18 kohaselt õigustabvastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides seda, et ainult ühe liikmesriigi kohus hindab,kas Euroopa täitekorralduse tõend vastab kinnitamistingimustele, mis võimaldab kohtuotsusttäitmisele pöörata kõikides liikmesriikides ilma menetluse miinimumstandardite nõuetekohaserakendamise kohtuliku läbivaatuseta liikmesriigis, kus kohtuotsus täitmisele pööratakse.Kokkuvõtvalt on Määruse eesmärgiks seega luua vastastikusel usaldusel baseeruv süsteem, misvõimaldab lihtsustatud korras tunnustada ja täita ühe liikmesriigi kohtuotsuseid ja ametlikke juriidilisidokumente teises liikmesriigis. Seejuures on kohustatud isiku vaidlustamisvõimalused Euroopatäitekorralduse tõendi väljaandmise vastu piiratud (vt allpool, määruse p 13). Kolleegiumi arvatestähendab vastastikusel usaldusel baseeruva süsteemi loomine mh ka seda, et Euroopa täitekorraldusetõendi väljaandja peab täpselt ja hoolikalt järgima täitekorralduse tõendi väljaandmise reegleid, tehesseda ka ametliku juriidilise dokumendi korral Määruse lisas III kinnitatud tüüpvormi täitmisel.12. Määruskaebuses heidetakse mh ette, et Määruse lisa III tüüpvormil ei ole täidetud punktid 1 ja 2.Kolleegium märgib, et lisas III sätestatud tüüpvorm kehtib ametliku juriidilise dokumendi kohtatäitekorralduse tõendi vormistamiseks. Lisa III tüüpvormi p 1 kohaselt tuleb päritoluliikmesriikideloetelus tähistada Euroopa täidekorraldusena kinnitatud dokumendi päritoluriik sellekohase märke
tegemisega õiges ruudukeses. Asja materjalide kohaselt (I kd, tl 13; II kd tl 141) on leedukeelsesdokumendi versioonis sellekohane märge tehtud. Eestikeelses tõlkes märget ei ole. Siiski onkolleegiumi arvates piisav see, kui originaalvormis on sõna "Lietuva" märgistatud, see võimaldabmõista, et dokument pärineb Leedust.Kohtutäiturile esitatud dokumendi p 2 on täitmata nii leedukeelses algversioonis kui ka järelikulttõlkimata eestikeelses tõlkes. Kohtud ei ole sellele asjaolule tähelepanu pööranud, mis on kolleegiumiarvates kaasa toonud ebaõige kohtulahendi. Avaldajad on määruskaebuses juhtinud ringkonnakohtutähelepanu p 2 täitmata jätmisele.Määruse Lisa III järgi tuleb p-s 2 märkida andmed (nimetus, aadress, telefon/faks/e-post) kohtu võipädeva asutuse kohta, kes on Euroopa täitekorralduse tõendi välja andnud. Lisa III järgi tuleb p-s 3märkida samad andmed kohtu või pädeva asutuse kohta, kes on koostanud või registreerinudametliku juriidilise dokumendi, mille kohta tõend välja antakse. Samas täidetakse p 3 ainult selliseljuhul, mil täitekorralduse tõendi väljaandja ning ametliku juriidilise dokumendi koostaja võiregistreerija on erinevad. Praegusel juhul on kohtutäiturile esitatud dokumendi korral täidetud ainultp 3. Seega tuleneb p 3 täitmisest ja p 2 täitmata jätmisest, et Euroopa täitekorralduse tõendiväljaandja on erinev p-s 2 märgitud isikust. Kuna aga p 2 on jäetud täitmata, ei ole võimalik üheseltselgeks teha, kes on Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandja. Kolleegiumi arvates ei võimaldatäitekorralduse väljaandjat üheselt kindlaks määrata ka tüüpvormi p 6 järele lisatud allkiri ja pitseridVilniuse notaribüroo notar Ona Adomaviciene nimega (II kd, tl 143), st see ei asenda p 2 täitmatajätmist. Sama notaribüroo (koos e-posti aadressiga, milles sisaldub Ona Adomaviciene nimi) onmärgitud p-s 3 ametliku juriidilise dokumendi koostajaks/registreerijaks, mitte aga p-s 2 tõendiväljaandjaks. Samas on täitekorralduse tõendi väljaandja kindlakstegemine oluline, mh selle tõttu, etkohustatud isik saab võimalikud õiguskaitsevahendid esitada tõendi väljaandja päritoluriigis (art 10,vt allpool määruse p 14).Kokkuvõttes leiab kolleegium, et Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmiseks kasutatavatüüpvormi p 2 täitmata jätmine tähendab tõendi väljastamata jätmist. Määruse eesmärk ei olevõimaldada poolikult täidetud täitekorralduse tõendi täitmisele esitamist teises liikmesriigis.Vastastikusel usaldusel baseeruv süsteem riigipiiriüleseks täitedokumentide täitmiseks ning shpiiratud vaidlustamisvõimalused Määruse art 10 järgi saavad kehtida vaid siis, kui mh on täidetudformaalsed nõuded, mis võimaldavad üheselt tuvastada täitekorralduse tõendi väljaandja. KunaEuroopa täitekorralduse tõendit ei ole välja antud, ei ole ka täitedokumenti TMS § 2 lg 1 p 5tähenduses.Kolleegium märgib, et Riigikohus on 2. juuni 2008. a kohtumääruses tsiviilasjas nr 3-2-1-42-08selgitanud, et kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebus puudutab eelkõige kohtutäituri tegevusttäitetoimingute (võlgniku ruumidesse sisenemine, vara hindamine ja arestimine, müümine jms)tegemisel. Samuti on viidatud lahendis asutud seisukohale, et kaebuse kohtutäituri tegevuse pealesaab esitada ka siis, kui võlgniku arvates ei ole olemas täitedokumenti, mida kohtutäitur võinukstäitmisele võtta. Sel juhul ei vaielda materiaalõiguslikult täitedokumendis dokumenteeritud nõude
üle, vaid selle üle, et puudub täitemenetluse alustamise üks eeldus, täitedokument (nagu ka praeguseljuhul, mil Euroopa täitekorralduse tõend ei vastanud avaldajate arvates formaalsetele nõuetele).Täitedokumendi puudumise tõttu tuleb kohtute määrused tühistada ning avaldajate kaebusedkohtutäituri 8. mai 2009. a otsuse peale rahuldada. Kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus tuleb tühistada.Kohtutäituril tuleb TMS § 48 lg 1 p 7 järgi lõpetada täitemenetluse tingimuste täitmata jätmise tõttutäitedokumendita alustatud täitemenetlused. Kolleegium märgib, et kuigi avaldajad on Riigikohtuleesitatud määruskaebuse nn resolutiivosas palunud tunnistada alustatud täitemenetlusedebaseaduslikuks, on kaebusest nähtuvalt avaldajate eesmärk siiski saavutada alustatud täitemenetlustelõpetamine, mida on praegusel juhul võimalik teha TMS § 48 lg 1 p 7 alusel.13. Kolleegium käsitleb õiguse ühetaolise kohaldamise huvides ka määruskaebuse väidet selle kohta,et tegemist ei ole vaidlustamata nõudega, mille kohta saaks Määruse kohaselt välja anda Euroopatäitekorralduse tõendi.Kõigepealt juhib kolleegium tähelepanu sellele, et TsMS § 6191 lg 6 sätestab, et Euroopatäitekorralduse Eestis täitemenetluses täitmisele ja võlgniku õiguskaitsevahenditele kohaldatakseEestis täitemenetluse kohta sätestatut niivõrd, kuivõrd Määruses ei ole ette nähtud teisiti. Seega tulebkõigepealt analüüsida, millised on võlgniku õiguskaitsevahendid Määruse kohaselt. Määruse art 10kohaselt on Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmise vastu võimalik esitada ainult kahte liikiavaldusi. Art 10 lg 1 p a kohaselt võib võlgniku avalduse alusel täitekorralduse tõendit korrigeerida,kui tõendi ja kohtuotsuse vahel on sisulise vea tõttu lahknevused. Art 10 lg 1 p b alusel võib tõenditagasi võtta, kui see on Määruses reguleeritud nõudeid arvestamata jättes selgelt valesti välja antud.Art 10 lg 4 kohaselt ei või Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmist ühegi õiguskaitsevahendigavaidlustada. Määruse art 25 lg 3 kohaselt kehtib art 10 ka ametlike juriidiliste dokumentide kohta.14. Praegusel juhul on määruskaebuses esitatud mh väide, et tegemist ei ole vaidlustamata nõudega.Selline vastuväide on võimalik esitada Määruse art 10 lg 1 p b alusel. Art 10 näeb ette ka sellisevastuväite menetlemiseks pädeva asutuse ja menetlusele kohaldatava õiguse. Art 10 lg-te 1 ja 2kohaselt tuleb vastuväide esitada täitekorralduse tõendi väljaandnud päritoluriigi kohtule ja seelahendatakse päritoluriigi õiguse alusel. Kui praegusel juhul oleksid olnud täidetud täitekorraldusetõendi vormi täitmise formaalsed tingimused, oleksid avaldajad pidanud esitama oma vastuväitevaidlustamata nõude puudumise kohta Leedu pädevale asutusele ja see oleks tulnud lahendada Leeduõiguse järgi. Kaebus kohtutäituri tegevuse peale oleks tulnud jätta läbi vaatamata. Kolleegium märgibtäiendavalt, et Määruse art 30 järgi peavad liikmesriigid teatavaks tegema oma riigisisesemenetluskorra art 10 lg 2 tähenduses ning selline menetluskord on avaldatud mh EuroopaJustiitsatlase kodulehel (http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm).15. Järgmisena kujundab kolleegium õiguse ühetaolise kohaldamise huvides seisukoha p-s 13nimetatud määruskaebuse väite kohta. Selleks on vajalik analüüsida Määruse sätteid, mis puudutavadvaidlustamata nõude mõistet ning ametliku juriidilise dokumendi mõistet.Määruse art 3 lg 1 p d kohaselt kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevatekohtulahendite ja ametlike juriidiliste dokumentide suhtes. Nõue on vaidlustamata, kui võlgnik on
oma nõusolekut nõudega selgesõnaliselt ametlikus juriidilises dokumendis väljendanud. Art 4 lg 3kohaselt on ametlik juriidiline dokument selline dokument, mis on koostatud või registreeritudametliku juriidilise dokumendina ning mille õigsus lähtub dokumendi allkirjast ja sisust ning mille onkoostanud päritoluriigi ametiasutus või muu päritoluriigis sellist õigust omav organ.Seega on ametliku juriidilise dokumendi alusel Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmiseks vajalikvähemalt kahe eelduse täitmine. Esmalt peab olemas olema pädeva asutuse koostatud ametlikjuriidiline dokument ja teiseks peab võlgnik olema selles ametlikus juriidilises dokumendisväljendanud oma nõusolekut nõudega.16. Kolleegium märgib jätkuvalt õiguse ühetaolise kohaldamise huvides, et esmalt oleks vajakontrollida, kes on Määruse art 4 lg 3 kohaselt liikmesriikides pädevad koostama ametlikke juriidilisidokumente. Kolleegiumile kättesaadavate materjalide põhjal on ametlikke juriidilisi dokumentepädevad koostama mh notarid. Ametlik juriidiline dokument Määruse tähenduses hõlmab mhnotariaalakte, sh Leedus koostatud notariaalakte. Sellisest dokumendist peab aga Määruse art 3 lg 1 pd kohaselt nähtuma võlgniku selgesõnaline nõusolek nõudega. Üheks näiteks ametliku juriidilisedokumendi kohta on notari tõestatud hüpoteegi seadmise leping. Kolleegium märgib, et Määruselisa III p-de 2 ja 3 kohaselt ei ole välistatud, et ametliku juriidilise dokumendi koostaja ja Euroopatäitekorralduse tõendi väljaandja on üks ja sama isik.Euroopa täitekorralduse tõendilt ei pea nähtuma võlgniku nõusolek nõudega. Euroopa täitekorraldusetõendi väljaandmise menetlusse ei pea võlgnik olema kaasatud. Küll peab võlgniku nõusolek nõudeganähtuma ametlikust juriidilisest dokumendist, mille kohta antakse välja täitekorralduse tõend.Notariaalselt tõestatud lepingu korral on nõusolekuks Määruse tähenduses piisav võlgniku alluminekohesele sundtäitmisele, mis võib olla toimunud nii enne nõude sissenõutavust (Eesti õigusesnt TMS § 2 lg 1 p-s 19 nimetatud notariaalselt tõestatud kokkulepe) kui ka pärast sissenõutavust(nt TMS § 2 lg 1 p-s 18 nimetatud notariaalselt tõestatud kokkulepe).Määruse art 10 lg 1 p b alusel esitatud avaldust kontrollides tuleks seetõttu tuvastada ka Euroopatäitekorralduse aluseks oleva sellise ametliku juriidilise dokumendi olemasolu, millest nähtuksvõlgniku nõusolek. Piisav ei ole lihtkirjalik dokument (nt lihtkirjalik müügileping, lihtkirjaliklihtveksel), selline dokument ei vasta ametliku juriidilise dokumendi nõuetele Määruse tähenduses,sest neid ei ole koostanud/tõestanud notar või muu pädev asutus. Kolleegium viitab siinkohal, etEuroopa Kohtu praktika järgi (vt Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. a otsus kohtuasjas C-260-97:Unibank A/S v. Flemming G. Christensen) ei ole võlgniku allkirjaga võlatunnistus, mida ei oleametiasutus või muu pädev asutus kinnitanud, ametlik juriidiline dokument 27. septembri 1968. aBrüsseli konventsiooni (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) art50 tähenduses. Kuigi nimetatud lahend ei ole tehtud Määruse kohta, on võimalik sellele siiskitugineda. Nimelt võimaldas Brüsseli konventsioon täita ühes liikmesriigis koostatud ametlikkujuriidilist dokumenti kindlatel tingimustel teises liikmesriigis. Sama võimaldab Brüsselikonventsioonile järgnenud EL Nõukogu määrus 44/2001/EÜ kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmisekohta tsiviil- ja kaubandusasjades (Brüssel I määrus). Lähtuvalt Brüssel I määruse art-st 68 saab
Brüssel I määruse tõlgendamisel arvestada ka nende Euroopa Kohtu lahenditega, mis on tehtudnimetatud määrusele eelnenud Brüsseli konventsiooni kohta. Määruse art 4 lg-s 3 esitatud ametlikujuriidilise dokumendi definitsioon (mida ei ole ei Brüsseli konventsioonis ega Brüssel I määruses)lähtub põhimõtteliselt eespool nimetatud Euroopa Kohtu lahendiga seatud kriteeriumitest.17. Menetluskulud kõigis kohtuastmetes tuleb jätta TsMS § 172 lg 1 teise lause ja lg 10 aluselkohtutäituri kanda. Menetlusosalised võivad TsMS § 174 lg 1 kohaselt nõuda oma menetluskuluderahalist kindlaksmääramist Harju Maakohtult 30 päeva jooksul alates Riigikohtu määrusejõustumisest.18. Määruskaebuse rahuldamise tõttu tuleb kassatsioonikautsjon TsMS § 149 lg 4 esimese lausealusel avaldajatele tagastada. Avaldajal I tuleb TsMS § 149 lg 8 kolmanda lause alusel Riigikohtuleteatada, kellele ja millisele kontole tuleb kautsjon tagastada.Ants Kull, Henn Jõks, Villu Kõve