K O H T U M Ä Ä R US 
 
Kohus  Tallinna Ringkonnakohus  
Kohtukoosseis  Mati Maksing , Gaida Kivinurm ja Ulvi Loonurm  
Määruse  tegemise aeg ja koht  16. mai 2019 , Tallinn  
Tsiviilasja number  2-19-2374  
Tsiviilasi  XX (endise nimega X) hagi YY vastu omandiõiguse 
tuvastamiseks . Hagi menetlusse võtmisest keeldumine  
Vaidlustatud määr us Harju Maakohtu 15 . aprill i 2019 määrus  
Kaebuse esitaja ja liik  XX määruskaebus  
Menetlusosali ne 
ringkonnakohtus  Hageja  (määruskaebuse esitaja ): XX 
Asja läbivaatamine  Kirjalik menetlus  
RESOLUTSIOON  
1. Harju Maakohtu 15 . aprill i 2019 määrus  tühistada ja saata asi menetlusse võtmise 
otsustamiseks samale maakohtule . 
2. Määruskaebus rahulda da. 
Edasikaebamise kord  
Käesoleva kohtumääruse peale ei saa esitada määruskaebust.  
MENETLUSE KÄIK  
1. XX (endise nimega X, hageja) esitas 14. veebr uaril 2019 Harju  Maakohtule hagi YY 
(kostja) vastu . Hageja  tõi esile, et ta abiellus kostjaga 1971 . aasta l Vene NFSV -s, aga pooled 
asusid elama Eestisse. P oolte kooselu lõppes 1983 . aasta l, mil kostja Tallinnast lahkus. Poolte 
abielu lahutati Harju Maakohtu 22. jaanua ri 2019  otsusega tsiviilasjas nr  2-18-17089 . Enne 
abielu lahutamist, täpsemalt 2017 . aasta l soetas hageja oma lahusvara (pärandi) arvel 
korteriomandi. Kui hageja soovis korteriomandit käsutada, siis selgus, et notarid loevad selle 
poolte ühisvaraks või perekonna eluasemeks. Seetõttu soovib hageja kort eriomandi 
ainuomandiõiguse, sh –käsutusõiguse tuvastamis t. Hageja märkis, et alates kostja lahkumisest 
puuduvad tal andmed kostja viibimiskoha kohta ja kostja elukoht on ilmselt välja spool Eesti 
Vabariiki.  Hageja palus kostjale hagiavalduse ja kohtukutse k ätte toimetada avalikult.  
2. Maak ohus jättis 29 . märts i 2019 määrusega hagi käiguta ja määras hagejale tähtaja 
puuduste kõrvaldamiseks. Muu hulgas kohustas kohus hagejat täpsustama kostja elukoha 
andmeid ja nende puudumisel selgitama, mida ta on kostja  andmet e teadasaamiseks teinud.  
3. Hageja selgitas täiendavalt, et pöördus Politsei - ja Piirivalveameti (PPA) poole, kuid 
vastust sealt ei saanud. Hageja viitas, et abielu lahutamise asjas , kus on  samad pooled, sai 
maakohus PPA -lt vastuse, et  kostja ei ela Eesti Vab ariigis . 
2 (4) 4. Maakohus tegi kostja elukoha väljaselgitamiseks täiendavalt päringud äriregistrisse, 
kinnistusregistrisse, autoregistrisse  ja PPA -le. Rahvastikuregistris kostja andmed puuduvad, sh 
ei ole andmeid selle kohta, kas ta on elus. Maksu - ja Tolliameti andmetest nähtuvalt ei ole 
kostjale väljamakseid tehtud. Kinnistusregistri andmetel kostja le kinnisvara ei kuulu. PPA 
vastuse kohaselt kostja kohta  andmed  puuduvad.  
MAAKOHTU MÄÄR US 
5. Maakohus keeldus 15 . aprill i 2019  määr usega ( vaidlustatud määr us) hagi menetlusse 
võtmast tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §  371 lg 1 p 11 ja lg  2 p 2 alusel (teise aluse 
osas ekslikult viidates § -le 372). Menetluskulud jättis maakohus hageja kanda . 
Maakohus leidis , et kostja ei ole piisavalt määratletud, mistõttu ei ole kohtul võimalik hagi 
menetleda. Hageja märkis  hagiavalduse s kostja andmetena üksnes nime ja isikukoodi  ning tõi 
esile, et p oolte abielu sõlmit i 29. mail 1971 Kirovski linn as Murmanski oblastis Vene NFSV -s. 
Poolte kooselu lõppes  1983 . aasta l, mil kostja lahkus Tallinnast.  
Kostja viibimiskoha andmeid teadmata puudub kohtul võimalus kostjale menetlusdokumente 
kätte toimetada  nii, et oleks usutavalt tõendatud nende  kättesaamine ja seeläbi kindlustatud 
kostjale võimalus kohtumenetlus es osalemiseks.  Asja materjalidest nähtuvalt ei ela kostja Eesti 
Vabariigis, mistõttu ei saa eeldada, et ta loeb Eesti Vabariigis avaldatavat väljaannet Ametlikud 
Teadaanded . Neil kaalutlustel ei pidanud maakohus võimalikuks avalikku kättetoimetamist . 
MÄÄRUSKAEBUS  
6. Hageja  esitas määrus kaebuse, milles palub vaidlustatud määruse  tühistada ja saata asi 
menetlusse võtmiseks tagasi maakohtule . Hageja leiab, et kuna hagiavalduses on märgitud 
kostja nimi ja isikukood , siis on kostja isik tuvastatav ja nõude tema vastu saab läbi vaadata.  
MENETLUSE EDASINE KÄ IK 
7. Maakohus võttis määruskaebuse menetlusse , seda ei rahuldanud ja edastas lahendamiseks 
Tallinna Ringkonnakohtule , kuhu tsiviilasja toimik saabus 6. mail 2019 . 
RINGKONNA KOHTU PÕHJENDUSED  
8. Ringkonnakohus leiab, et vaidlustatud määrus  tuleb  TsMS § 667 lg 2 alusel tühistada ja 
saata asi maakohtule hagi menetlusse võtmise otsusta miseks . Määrus kaebus rahulda takse.  
9. Esmalt märgib ringkonnakohus, et hagi ei saa jätta menetlusse võtmata neil alustel nagu 
märkis maakohus. Erinevalt TsMS § 423 lg 1 p-s 8 ette nähtud hagi läbi vaatamata jätmise 
võimalusest ei sisalda hagi menetlemisest keeldumise aluseid ammendavalt loetle v § 371 
tingimust, et lisaks kostja isikule peavad olema teada andmed, mis võimaldaks hagi kostjale 
kätte toimetada . Käesoleval juhul ei ole tegemist TsMS § 371 lg 1 p 11 ega TsMS § 371 lg 2 
p 2 olukorraga, sest kostja isik on tuvastatav ja hagiga kaitstav at õigushuvi  ei saa eitada.  
10. Kuna kosta isik on tuvastatav, siis pidi maakohus hagi menetlusse võtmise otsustamisel 
kontrollima kohtualluvust. TsMS § 75 lg 1 esimen e lause  sätestab, et avalduse saanud kohus 
kontrollib, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätet e järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. 
Vastavat kontrolli ei ole maakohus teostanud, mistõttu ei olnud hagi menetlusse võtmise 
otsustamiseks kõik toimingud tehtud . Maakohtul tuleb hagi menetlusse võtmise küsimus e 
uuesti lahendamisel kontrollida, kas hagi allub Eesti kohtule . Sellega seoses selgitab 
ringkonnakohus järgmist.  
10.1. TsMS § 70 lg 1 kohaselt määratakse rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi, millal 
võib asja menetleda Eesti kohus.  TsMS § 70 lg 2 näeb ette, et asi allub Eesti kohtule, kui Eesti 
kohus võib selle lahendada pädevuse ja kohtualluvuse sätete kohaselt või kohtualluvuse 
kokkuleppest tulenevalt, kui seadusest või välislepingust ei tulene teisiti.  
3 (4) 10.2. Hagiavalduses sisaldub viide , et Vene Föd eratsiooni ametiasutustelt võib kostja kohta 
andmete  saamine olla raskendatud. See ga pidas hageja  vähemalt võimalik uks, et kostja elab 
Venemaal . Seda kinnitab kaudselt ka abielu sõlmi mine  praeguse Vene Föderatsiooni 
territooriumil. On niisiis mõeldav , et k ostja on Vene  Föderatsiooni  kodanik. Sellisel  juhul tuleb 
asja rahvusvaheline kohtualluvus teha kindlaks Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahel 
1993 . aasta  26. jaanua ril sõlmitud lepingu „Õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil -, perekonna - 
ja kriminaal asjades “ (edaspidi „õigusabileping“) sätete põhjal (vt nt Riigikohtu 21. märts i 2018  
määrus tsiviilasjas  nr 2-16-19080,  p 8). Õigusabilepingu art 21 lg 1 esimesest lausest  tuleneb, 
et kui sama  leping ei näe ette teisiti, on kummagi lepingupoole kohtud päde vad arutama tsiviil - 
ja perekonnaasju, kui kostjal on tema territooriumil elukoht . Endiste abikaasade vahel peetava 
varavaidluse kohta ei sisalda õigusabileping kohtualluvuse osas erisätet. Seega kui selgub, et 
kostjal on Venemaa kodakondsus, siis ei allu hagi Eesti kohtule , kui kostjal ei ole Eestis 
elukohta . 
10.3. Kui kostja elukoht on Venemaal  või muus riigis , aga ta ei ole Vene Föderatsiooni  ega 
mõne muu  riigi kodanik, kellega Eesti Vabariik on sõlminud sarnase sisuga õigusabilepingu, 
siis võivad kohalduda n õukogu 24 . juuni 2016 . aasta  määrus e (EL) 2016/1103, millega 
rakendatakse tõhustatud koostööd kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise 
ja täitmise valdkonnas abieluvararežiime käsitlevates asjades  (edaspidi „määrus 
nr 2016/1103 “), sätted.  Esiteks on võimalik, et täidetud on määruse nr  2016/1103  art 5 lg 1 
eeldus, aga teiseks võib Eesti kohtute pädevus tuleneda määruse nr  2016/1103  art 6 punkti st b 
või ka p unkti st d, kui vastavad eeldused on täidetud. Kolmandaks, st juhul kui eelnevalt 
viidatud eeldused ükski ei ole täidetud, võib asi alluda Eesti kohtule määruse nr  2016/1103  
art 10 järgi, sest hageja soovib Eestis asuva kinnisasja omandiõiguse tunnustamist.  
10.4. Kui õigusabilepingu ega määruse nr  2016/1103  sätted ei kohaldu, siis saaks Eesti koh us 
poolte vaidluse kui abieluasja (TsMS § 102 lg 1 p 4 või p 5) lahendada  TsMS § 102 lg 2 järgi  
ja täpsemalt alluks see Harju Maakohtule nii TsMS §  99 lg  1 p 1 kui ka § 86 lg  1 järgi. 
11. Kui maakohus leiab, et hagi allub Eesti kohtule, siis tuleb see eeldatavasti menetlusse võtta 
ja püüda kostjale kätte toimetada.  
11.1. Nagu ringkonnakohus märkis eespool p-s 9, ei saa hagi jätta menetlusse võtmata 
põhjendusega, et kostja  aadress või muud kontaktandmed pole teada. Sel alusel võimaldab 
TsMS § 423 lg 1 p 8 jätta hagi läbi vaatamata.  
11.2. Tavaolukorras on kohtul võimalik pärast muude kättetoimetamisviiside tagajärjetut 
kasutamist avaldada hagiavalduse väljavõte TsMS § 317 alusel v äljaandes Ametlikud 
Teadaanded, lugeda sellega hagiavaldus TsMS § 317 kohaldamise eeltingimustel 
kättetoimetatuks ning lõppastmes teha TsMS § 407 lg-te 1 ja 2 alusel tagaselja otsus. Sellisest 
toimimisviivist näeb TsMS § 423 lg 1 p 8 ette erandi, st selle sätte kohaldamise põhiline juhtum 
saab olla, et kohus keeldub TsMS § 317 lg 6 alusel menetlusdokumenti väljaandes Ametlikud 
Teadaanded avaldamast (Riigikohtu 31. märts i 2015  määrus tsiviilasjas  nr 3-2-1-179-14, p 11 
teine lõik ). 
11.3. Maakohus on vaidlustatud määruse  p-s 9 põhjendatult leidnud, et füüsilisest isiku st ja 
eeldavalt välismaal elava kostja puhul ei ole menetlu sdokumentide avalik kättetoimetamine 
üldjuhul kohane, sest see ei taga  isikule tegelikku võimalust olla oma kohtuasja arutamise juures  
(vrd n t Riigikohtu 12. märts i 2019  määrus tsiviilasjas  nr 2-10-57660,  p 14 kolmas  lõik ja seal 
viidatud varasem kohtu praktika) . Samas ei nähtu vaidlustatud määrusest, et maakohus oleks 
kaalunud ka hageja huve , eelkõige seda, et Eestis asuva vara kuuluvuse vaidlu s tuleb varem või 
hiljem igal juhul lahendada . Vaidlusaluse varaeseme asumine Eestis ja kostja varasem siinne 
elukoht võivad koos muude asjaoludega anda alust teha erand käesoleva alapunkti esimeses 
lauses märgitust. Seda tuleb maakohtul vajaduse korral ko ntrollida ja kaaluda.  
4 (4) 11.4. Kui maakohus menetluse jätkudes leiab, et esineb alus jätta hagi läbi vaatamata, siis tuleb 
TsMS §  425 lg  1 teise lause  kohaselt samas määruses märkida, kuidas kõrvaldada asja 
läbivaatamist  takistav asjaolu . Ühe võimalusena tuleb sel juhul hagejale selgitada 
tsiviilseadustiku üldosa seaduse § -de 17–19 sisu.  
12. TsMS §  173 lg  3 sätestab, et kui kõrgema astme kohus tühistab alama astme kohtu lahendi 
ja saadab asja uueks läbivaatamiseks, jätab ta menetluskulude jaot use alama astme kohtu 
otsustada. Seega tuleb maakohtul otsustada menetluskulude jaotus sõltuvalt asja lahendamise 
tulemusest.  
13. TsMS §  696 lg  1 esimene lause võimaldab esitada ringkonnakohtu määruse peale 
määruskaebuse Riigikohtule üksnes juhul, kui see on s eaduse järgi lubatud. TsMS §  372 lg  5 
esimese lause kohaselt võib hagiavalduse menetlusse võtmisest keeldumise määruse peale 
hageja esitada määruskaebuse. Kuna ringkonnakohus rahuldab määruskaebuse ja saadab asja 
menetlusse võtmise otsustamiseks tagasi maa kohtule, siis ei saa käesoleva määruse peale 
kaevata.  
 
/ allkirjastatud digitaalselt /  / allkirjastatud digitaalselt /  / allkirjastatud digitaalselt /  
Mati Maksing  Gaida Kivinurm  Ulvi Loonurm