RESOLUTSIOON
Tühistada Harju Maakohtu 15.01.2007 määrus ning saata avaldus samale
esimese astme kohtule menetlusse võtmise otsustamiseks.
Määruskaebus rahuldada.
Ringkonnakohtu määruse peale ei saa edasi kaevata.
Asjaolud ja menetluse käik
1. * esitas 30.11.2006 Harju Maakohtule avalduse välisriigi kohtulahendi
täidetavaks tunnistamiseks. Avaldaja soovis tunnistada täidetavaks
Saksamaal asuva Norderstedt´i linnakohtu 13.07.2004 otsuse kohtuasjas
nr 47 C 247/04. Nimetatud otsusega rahuldati avaldaja nõue ning mõisteti
M. S (varem M.S) välja 1147,84 eurot koos intressidega.
2. 06.12.2006 määrusega jättis maakohus avalduse käiguta ja andis
avaldajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kohus leidis, et kohtule
esitatud dokumentidest ei selgu, millal ja kas otsus on jõustunud ning
nõudis vastavate tõendite esitamist. Kohus tugines TsMS § 620 lg-le 2,
mille kohaselt tunnustatakse välisriigi kohtulahendit Eestis üksnes juhul,
kui lahend on lahendi teinud riigi õiguse järgi jõustunud. Kohus hoiatas, et
juhul, kui avaldaja jätab kohtu nõudmise tähtpäevaks täitmata, keeldub
kohus avaldust menetlusse võtmast.
3. 15.01.2007 määrusega keeldus kohus avaldust menetlusse võtmast
ja tagastas selle. Määruse kohaselt ei ole avaldaja puudusi tähtajaks
kõrvaldanud. Kohtumääruse, millega anti 20 päevane tähtaeg puuduste
kõrvaldamiseks, sai avaldaja kätte 13.12.2006.
Määrusekaebuse sisu ning menetluse edasine käik
4. * palub määruskaebuses 15.01.2007 määruse tühistada ning võtta
avaldus välisriigi kohtulahendi täidetavaks tunnistamiseks menetlusse.
Kuna avaldaja arvates ei olnud avaldus 2 TsMS § 372 lg-s 2 tähenduses
puudulik ning avaldajal puudus reaalne võimalus Saksa Liitvabariigi kohtu
lahendile jõustumismärke lisamiseks, edastas määruskaebuse esitaja
17.01.2007 maakohtule vastavasisulise kirjaliku seisukoha. Maakohus
jättis selle tähelepanuta ja keeldus 15.01.2007 määrusega (mille avaldaja
sai kätte 22.01.2007) avaldust menetlusse võtmast. Apellant sellega ei
nõustu.
5. Avaldus on esitatud Euroopa Liidu liikmesriigis langetatud kohtuotsuse
täidetavaks tunnistamiseks. Kohtule esitatud avaldusel ei esinenud
puudust, mis takistaks selle menetlusse võtmist. Tunnustamisele esitatud
kohtuotsus on jõustunud tulenevalt Saksamaa tsiviilkohtumenetluse
seadustiku (ZPO) §-dest 724 ja 725, samuti kuulub Saksa Liitvabariigis
kui Euroopa Liidu liikmesriigis täitmisele pööratud otsus Eestis täidetavaks
tunnistamisele sõltumata selle jõustumisest. Norderstedt´i linnakohtu
13.07.2004 otsus on kuulutatud täidetavaks vastava täitepealdisega
kooskõlas ZPO sätetele. Vastavalt ZPO § 704 lg-le 1 kuuluvad täitmisele
ja vastava täitepealdisega varustamisele üksnes jõustunud või koheselt
täidetavaks tunnistatud kohtuotsused. Seega on Norderstedt´i linnakohtu
13.07.2004 otsus vormistatud täitmisele kuuluva otsusena. Eelnevast
tulenevalt on kõnealune kohtuotsus jõustunud, sest vastasel korral ei
oleks seda õigustatud isikule Saksa Liitvabariigi justiitsvõimude poolt koos
täitepealdisega üldse väljastatud. Tunnustamiseks esitatud kohtulahend
on jõustunud ja täidetav Saksa õiguse kohaselt ja see tuleb EL Nõukogu
määruse 44/2001/EÜ art 38 lg 1, art 40 lg 3, art 41, art 53 ja art 56
kohaselt täidetavaks tunnistada ka Eestis. Isegi kui asuda seisukohale,
et nimetatud kohtuotsus on jõustumata, ei ole see avalduse käiguta
jätmise, menetlusse võtmisest keeldumise ega rahuldamata jätmise
aluseks. Euroopa Liidu liikmesriigi kohtulahendi ja muu täitedokumendi
tunnustamist reguleeriva TsMS § 619 ja EL Nõukogu määruse 44/2001/
EÜ art 38 lg 1, art 41 ja art 53 kohaselt kuulub Euroopa Liidu liikmesriigis
tehtud kohtulahend teises liikmesriigis täidetavaks tunnistamisele
juba siis, kui see on päritoluriigis täidetav. Kohtulahendi jõustumise
küsimus ei ole käesolevas menetluses asjakohane. Määruses on õigesti
märgitud, et kohtulahendi täidetavaks tunnistamisel tuleb lähtuda
TsMS §-s 619 sätestatud menetlusreeglitest, kuid nõustuda ei saa
sellega, et rakendamisele kuulub TsMS § 620 lg 2, kuna see on vastuolus
mainitud EL-i määruse sätetega. Nimetatud säte reguleerib muu välisriigi
kohtulahendi tunnustamist.
6. Harju Maakohus jättis 02.02.2007 määrusega määruskaebuse
rahuldamata ja edastas selle TsMS § 663 lg 5 alusel läbivaatamiseks ja
lahendamiseks Tallinna Ringkonnakohtule. Maakohus tugines asjaolule,
et otsuse tempel ei ole loetav, mistõttu ei ole kohtul võimalik tuvastada,
kas nimetatud tempel tõendab, et lahendi tegemise riigi õiguse järgi on
lahend jõustunud ja täidetav.
Ringkonnakohtu seisukoht
7. Tsiviilkolleegium, tutvunud asja materjaliga, leidis, et Harju Maakohtu
kaevatav määrus tuleb tühistada ning avaldus välisriigi kohtulahendi
täidetavaks tunnistamiseks saata samale maakohtule menetlusse võtmise
otsustamiseks.
8. Kuna TsMS §-st 621 tulenevalt kuulub välisriigi kohtulahend Eestis
täitmisele üksnes siis, kui lahend on Eesti kohtu poolt tunnistatud
täidetavaks, siis lasus kohtul vastava avalduse saamisel kohustus
kontrollida, kas esitatud materjali põhjal on võimalik antud küsimuse
üle otsustada. Kolleegium ei nõustu maakohtu seisukohaga, et
kohtule esitatud avaldus oli puudustega, mis takistas seda menetlusse
võtmast. Euroopa Liidu liikmesriigi kohtulahendi ja muu täitedokumendi
tunnustamist reguleerib TsMS § 619, mille lg 1 kohaselt kohaldatakse
tsiviilasjas tehtud Euroopa Liidu liikmesriigi kohtulahendite ja muude 3
täitedokumentide tunnustamisele ja täitmisele käesolevas seadustikus
sätestatut üksnes ulatuses, milles EL Nõukogu määruses 44/2001/EÜ
kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
ning muudes EL Nõukogus määrustes ei ole ette nähtud teisiti.
Nimetatud määruse kohaselt kuulub Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud
kohtulahend teises liikmesriigis täidetavaks tunnistamisele, kui see
on päritoluriigis täidetav. Avaldaja esitas maakohtule Norderstedt´i
linnakohtu tagaseljaotsuse ärakirja (tõlke kohaselt „täidesaatmisele
kuuluva kohtuotsuse koopia“), mille puhul ei ole võimalik teha järeldust,
et see otsus ei ole asukohariigis täidetav. Kohtul ei olnud alust kohaldada
Saksa Liitvabariigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise üle otsustamisel
TsMS § 620 (s.h lg-t 2), sest nimetatud säte reguleerib tsiviilasjas
tehtud muu välisriigi kohtulahendi tunnustamist. Pealegi kuulub avaldus
välisriigi kohtulahendi täidetavaks tunnistamiseks läbivaatamisele hagita
menetluses, milles kohus võib koguda tõendeid TsMS § 230 lg-st 3
tulenevalt ka omal algatusel. Kui templijäljend dokumendil oli halvasti
loetav ja selle sisu ei olnud seetõttu tuvastatav, oli kohtul õigus nõuda
avalduse esitajalt vajalikke andmeid. Nimetatud asjaolu ei anna alust
avalduse menetlusse võtmisest keelduda. Asja materjalist nähtuvalt olid
kohtule esitatud dokumentide ärakirjad (valguskoopiad), mille puhul on
kohtul õigus nõuda avaldajalt algdokumentide (või loetavate ärakirjade)
esitamist (TsMS § 273 lg 5).