K O H T U M Ä Ä R U S  
 
Kohus  Tallinna Ringkonnakohus  
Kohtukoosseis  Vahur -Peeter Liin, Villem Lapimaa ja Ande Tänav  
Määruse tegemise aeg ja koht  1. aprill  2021 , Tallinn  
Tsiviilasja number  2-17-15655  
Tsiviilasi  XX avaldus Fredrikstad i lepitus kohtu 
22. juuni 2016 . a otsuse  täidetavaks tunnistamiseks 
Eesti Vabariigi territooriumil  
Vaidlustatud määr us Harju Maakohtu 16 . juuni  2020.  a määrus  
Kaebuse esitaja ja liik  Element Tootmine OÜ  määruskaebus  
Menetlusosali sed ja nende  
esindaja d ringkonnakohtus  Avaldaja XX (sünniaeg XX.XX.XXXX , elukoht XXX ), 
lepinguline esindaja Krista Raudsepp  
Puudutatud isik Element Tootmine OÜ (endise ärinimega 
Norges Hus Tootmise OÜ ) (registrik ood 12601555 ), 
lepinguline esindaja vandeadvokaat Raul Talts  
Asja läbivaatamine  Kirjalik menetlus  
RESOLUTSIOON  
1. Jätta Harju Maakohtu 16.  juuni  2020.  a määrus muutmata.  
2. Jätta määruskaebus rahuldamata.  
3. Parandada maakohtu 16. juuni  2020. a  määruse resolutsio oni p -des 2 ja 3  märgit ud 
ebatäpsus , kus maakohus on eksinud Fredrikstad i lepitusk ohtu  kohtulahendi 
kuupäeva märkimisega ning asendada maakohtu  määruse resolutsiooni p -des 2 ja  3 
märgitud Fredrikstad i lepitus kohtu  kohtulahendi kuupäev 
“8. juuli  2016“ kuupäevaga “22.  juuni  2016“.  
4. Määruskaebemenetlusega seotud menetluskulud jätta Element Tootmine OÜ 
kanda.  
5. Mõista Element Tootmine OÜ -lt XX kasuks välja määruskaebemenetluse s kantud  
menetluskulude hüvitis 840 eurot.  Väljamõistetud summalt tuleb tasuda 
võlaõigusseaduse § 113 lg 1 teises lauses sätestatud määras viivist alates otsuse 
jõustumisest kuni tasumiseni.  
Edasikaebamise kord  
Menetlusosalisel on õigus esitada määruskaebus Riigikohtule 15 päeva jooksul alates käesoleva 
määruse kätteto imetamisest. Määruskaebuse esitamisel tuleb tasuda kautsjon. Hagita 
menetluses Riigikohtus võib menetlusosaline menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi 
esitada ise või advokaadi vahendusel.  
Seaduses sätestatud alustel võib menetlusosaline taotled a riigipoolset menetlusabi 
menetluskulude kandmiseks. Tähtaja järgimiseks peab menetlusabi taotleja tegema tähtaja 
kestel menetlustoimingu, mille tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse. 
2 (7) Kaebuse põhjendamiseks või kautsjoni tasumiseks v õi kaebuses esineva sellise puuduse 
kõrvaldamiseks, mis on seotud menetlusabi taotlemisega, annab kohus mõistliku tähtaja pärast 
menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud 
põhjendamatult või tähtaja pikendamise eesmär gil. See ei välista menetlustähtaja ennistamist.  
MENETLUSE KÄIK  
1. Aktsiaselts Lowell Eesti  (kustutatud , endise ärinimega Lindorff Eesti Aktsiaselts ) esitas 
19. oktoobril  2017 Harju Maakohtule avalduse Fredrikstad i maakohtu 8.  juuli 2016.  a otsuse  
(edaspidi Norra kohtu otsus ) täidetavaks tunnistamiseks Eesti Vabariigi territooriumil. 
Avald use kohaselt  kohusta ti Norra kohtu otsusega  puudutatud isi kut tasuma XX-le (avaldaja)  
kahe nädala jooksul otsuse  teatavakstegemisest 317  920,82  Norra krooni,  menetluskulud 
1025  Norra krooni ning  lisanduvad viivised alates 14.  septembrist  2014 kuni võl a tasumiseni. 
Norra kohtu otsus  kuulub Eesti Vabariigis tunnustamisele. Nimelt esitas puudutatud isik 
avaldaja nõudele vastuväited ning kohtuistungi kutse tehti puudutatud isikule seaduse kohaselt 
teatavaks.  
2. Maakohus võttis 16.  aprilli 2018.  a määrusega avalduse menetlusse, kaasas menet lusse 
puudutatud isiku ja kohustas puudutatud isikut esitama vastuse avaldusele.  
3. Puudutatud isik vaidles avaldusele vastu, palus jätta avaldus rahuldamata ja menetluskulud 
avaldaja kanda. Puudutatud isiku väitel ei selgu Norra kohtu otsuse st kostja isik. Otsuse  esilehel 
on märgitud vastustajaks Norges Hus Tootmise OÜ, kuid kohtulahendi resolutsioonis Norges 
Hus. 2014.  a kandis ärinime Norges Hus  OÜ äriühing registrikoodiga 12027004. See äriühing 
on jätkuvalt õigusvõimeline ning kannab alates 10.  juulist  2017 ärinime Norra Ehituse  OÜ. 
Lisaks ei ole puudutatud isiku registrikoodi Norra kohtu otsuse s märgitud. Ilmselt on otsus  
tehtud Norges Hus OÜ (registrikood 12027004) suhtes.  
Puudutatud isik ei ole sõlminud vahekohtukokkulepet. Välisriigi kohtulahendi on tei nud 
Fredrikstadi lepituskohus. Tegemist on vahekohtuga, mitte Norra Kuningriigi kolmeastmelise 
kohtusüsteemi esimese astme kohtuga. Puudutatud isik ei ole sõlminud ühtegi töövõtulepingut, 
milles oleks kokku lepitud vahekohtu alluvuses. Järelikult ei ole Norra kohtu otsus  puudutatud 
isiku suhtes kehtiv, isegi kui see oleks tehtud puudutatud isiku suhtes.  
Avald use esitanud isik  ei ole tõendanud ta lle nõude loovutamist ega esindusõiguse olemasolu.  
Avaldaja esitas maakohtule Norra kohtu otsuse  ja Lugano konvent siooni V lisa tüüpvormi 
kohase tunnistuse , kuid nende dokumentide ehtsust ei ole võimalik kindlaks teha (Lugano 
konventsiooni artiklid 53 ja 57 p 3). Vandetõlk Viiu Astel on tõlkinud Norra kohtu otsuse  ja 
Lugano konventsiooni V lisa tüüpvormi kohase tunnis tuse, kuid ei ole kinnitanud nende 
dokumentide ärakirjade õigsust (vandetõlgi seaduse §  5 lg 1  p-d 1 ja 2).  
MAAKOHTU MÄÄRUS  
4. Maakohus rahuldas 16. juuni  2020.  a määrusega avalduse, tunnustas ja tunnistas Eesti 
Vabariigis täidetavaks Norra Kuningri igi Fredri kstad i lepituskohtu 8.  juuli 2016.  a otsuse asjas 
F2016 -017235, millega kohustati puudutatud isikut tasuma avaldajale kahe nädala jooksul 
otsuse teatavaksteg emisest 317  920,82  Norra krooni, menetluskulu 1025  Norra krooni ning  
lisanduvad viivised alates 14.  septembr ist 2014 kuni võl a tasumis eni.  
Maakohus selgitas, et avaldajana tuleb käsit ada XX, kuivõrd kohtule ei ole esitatud tõendit, 
kust nähtuks, et XX on nõude loovutanud Julianus Inkasso OÜ -le (varasemalt Aktsiaselts 
Lowell Eesti ja Lindorff Eesti AS). Kohtule on esitatud volikiri ja leping, millest nähtub, et 
Julianus Inkasso OÜ (varasemalt Aktsiaselts Lowell Eesti ja Lindorff Eesti AS) on volitatud 
avaldaja  nimel võl aga (sh selle sissenõudmisega) tegelema. Järelikult t uleb Julianus Inkasso 
OÜ-d käsit ada avaldaja esindajana.  
3 (7) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §  475 lg  1 p 14 kohaselt on välisriigi kohtulahendite 
tunnustamine ja täitmine hagita asi. TsMS §  477 lg  1 kohaselt vaatab kohus hagita asja läbi 
hagimenetluse sätete kohaselt, arvestades hagita menetluse kohta sätestatud erisusi. TsMS 
§ 620 lg  3 kohaselt tunnustatakse välisriigi kohtulahendit Eestis, ilma et selleks oleks vaja läbi 
viia eraldi kohtumenetlust. Siiski võib taotleda selle tunnust amise lahendamist TsMS 
62. peatükis lahendi täidetavaks tunnistamiseks ettenähtud korras, kui tunnustamise üle on 
vaidlus või kui see on isikule muul põhjusel tema õiguste teostamiseks vajalik. Tunnustamisest 
keeldumise alused on loetletud TsMS §  620 lg -s 1. 
Kuivõrd Norra kohtu otsus on tehtud 2016.  aastal Norra Kuningriigis, siis kohaldub selle 
tunnustamisele ja täidetavaks tunnistamisele tsiviil - ja kaubandusasjade kohtualluvus e ning 
neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon ( Lugano konventsioon). 
Lugano k onventsiooni art  33 lg  1 kohaselt tunnustatakse konventsiooniga seotud riigis tehtud 
kohtuotsust teistes konventsiooniga seotud riikides ühegi erimenetluse järg imist nõudmata. 
Lugano k onventsiooni art  53 kohaselt esitab kohtuotsu se tunnustamist või selle täitmist taotlev 
asjaosaline kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemise ks vajalikele  
tingimustele. Kohtuotsuse täitmist taotlev asjaosaline esitab lisaks sellele veel art -s 54 
nimetatud tunnistuse, ilma et see p iiraks art  55 kohaldamist. Lugano k onventsiooni art  41 
kohaselt tunnistatakse kohtuotsus täidetavaks kohe pärast art -s 53 kirjeldatud formaalsuste 
täitmist ilma art -tes 34 ja 35 sätestatu kontrollimiseta. Poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei 
ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse kohta esildisi. Vaatamata eeltoodud sätetele 
kaasas eelmine kohtukoosseis menetlusse poole, kelle vastu täitmist taotletakse, ning  see pool  
esitas avaldusele vastuväited.  
Avaldaja esitas maakohtule Fredrikst adi lepituskohtu 8.  juuli 2016.  a otsuse koopia ja 
tunnistuse otsuse täidetavuse kohta Norra Kuningriigis koos tõlgetega. Avaldusele lisatud 
dokumentidega tutvudes ei ole kahtlust, et lahend on tehtud puudutatud isiku suhtes. Norra 
kohtu  otsuses  on korduva lt nimetatud puudutatud isikut ja ühtlasi viidatud tema asukoha 
aadressile. Alusetud on väited, et Fredrikstadi lepituskohus on vahekohus. Norra Kuningriigi 
justiits - ja politseiministeeriumi 12.  märtsi  2020 kirjas  on välja toodud, et Fredrikstadi 
lepitusk ohus on Norra Kuningriigi esimese astme kohus. Avaldaja esitatud dokumentatsioon 
vastab Lugano konventsioonis sätestatud nõuetele. Järelikult kuulub avaldus  Lugano  
konventsiooni art  41 alusel rahuldamisele.  
Menetluskulud jättis maakohus TsMS §  172 lg  1 järgi puudutatud isiku kanda, kuivõrd tema on 
põhjustanud praeguse kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise menetluse.  
MÄÄRUSKAEBUS JA SELL E MENETLEMINE MAAKOH TUS  
5. Puudutatud isik  esitas määruskaebuse, milles palub maakohtu määrus e tühistada  ja teha uu e 
määrus e, millega jätta avaldaja aval dus Fredrikstad i Lepituskohtu 8.  juuli 2016 . a otsuse 
täidetavaks tunnistamiseks Eesti Vabariigis rahuldamata.  
Puudutatud isiku väitel ei kontrollinud maakohus sisuliselt TsMS §  620 lg -s 1 sätestatud 
tunnustamisest keeldumise alu ste esinemist. Norra kohtu otsus  tuleb jätta tunnustamata, sest 
esinevad TsMS §  620 lg  1 p-des 2 ja 6 sätestatud alused välisriigi kohtulahendi tunnustamata 
jätmiseks.  
Puudutatud isikule ei ole kätte toimetatud Norra kohtumenetlust algatavat dokumenti ega ka 
kohtukutset. Järelikult pidi maakohus jätma avalduse TsMS §  371 lg  1 p 9 järgi menetlusse 
võtmata või TsMS §  423 lg  1 p 13 järgi läbi vaatamata. Avaldaja väide, et Norra kohus oli 
puudutatud isikule kohtuistungi kutse teatavaks teinud, on ebaõige. Seda ei nähtu ka avaldusele 
lisatud tõenditest.  
Lisaks ei vasta avaldus TsMS § -s 622 sätestatud formaalsetele nõuetele. Avaldusele ei ole 
lisatud tõendit Norra kohtumenetlust algatava dokumendi kättetoimetamise kohta puudutatud 
4 (7) isikule (TsMS §  622 lg  1 p 2). Ku ivõrd avaldus ei vastanud TsMS § -s 622 sätestatud 
formaalsetele nõuetele, oleks maakohus pidanud jätma avalduse TsMS §  371 lg  1 p 9 järgi 
menetlusse võtmata.  
Õiguskirjanduses on asutud seisukohale, et dokumentide kättetoimetamise puhul on ilmselt 
oluliseks  kriteeriumiks ka keel, milles dokumendid isikule kätte toimetati ja kas tema jaoks oli 
arusaadav, et kätte toimetati just kohtudokumendid. Fredrikstad i lepituskohtu dokumendid on 
koostatud norra keeles, mida puudutatud isik ei mõista. Avaldusele lisatud t õenditel esinev 
embleem Forliksrådet suunab otsingumootori kasutamisel politiet.no leheküljele, mille päises 
on kirje „POLITIET.“ Keskmisele mõistlikule isikule arusaadavalt on tegemist politsei -, mitte 
kohtuinstitutsiooniga. Puudutatud isik ei saanud  aru ega pidanud mõistma, et tegemist on 
kohtuorganiga, ja et tema suhtes on esitatud hagi.  
Lisaks ei ole kohtuvaidluse allumine Fredrikstad i lepituskohtule tõendatud. Maakohus ei 
selgitanud välja, milline oli praeguse vaidluse lahendamiseks pädev kohus, s.t, k as Fredrikstad i 
lepituskohus või Harju maakohus. Kui 4.  märtsi  2014 ehituslepingu täitmise koht oleks olnud 
Eesti, oleks vaidlus allunud  Lugano  konventsiooni artikli 5  lg 1 p  a alusel Harju Maakohtule. 
Järelikult tuleb maakohtu määrus tühistada.   
Avaldaja  esitas  maakohtule avalduse Fredrikstad i lepituskohtu 8.  juuli 2016.  a otsuse 
täidetavaks tunnistamiseks. Samas ei esitanud avaldaja sellise kuupäevaga otsust maakohtule. 
Avaldaja esitas maakohtule Fredrikstad i lepituskohtu 15.  juuni  2017.  a otsuse asjas nr  F2016 -
017235. Järelikult tunnustas ja tunnistas maakohus Eesti Vabariigis täidetavaks Fredrikstad i 
lepituskohtu kohtuotsuse, mille sisu ja asjaolud ei ole menetlusosalistele ega kohtule teada. 
Lisaks ei ole ava ldaja taotlenud Fredrikstadi lepituskohtu 15.  juuni  2017.  a otsuse tunnistamist 
ja täidetavaks tunnistamist.  
Järgmisena ei selgu Norra kohtu otsuse st, kes on õige kostja. Puudutatud isik ei ole 
kohtulahendist identifitseeritav. Puudutatud isikule arusaadav alt on Norra kohtu otsus  tehtud 
ilmselt Norges Hus OÜ (registrikood 12027004) vastu . Norra kohtu otsusest  ei tulene mistahes 
asjaolusid, mis viitaksid kahtlusteta, et otsus on tehtud puudutatud isiku suhtes. Pelgalt ettevõtte 
aadress selleks alust ei anna,  sest aadressi saab alati muuta. Isikuid identifitseeritakse isiku -või 
registrikoodi või muu objektiivse ja püsiva tunnuse alusel. Otsusest ei nähtu, et puudutatud 
isiku ärinime oleks lühendatud. Seda kahtlust ei kõrvaldanud ka maakohus.  
Maakohus ei kogunu d kõiki asja lahendamisel tähtsust omavaid tõendeid. Tegemist on 
menetlusõiguse olulise rikkumisega, mis tõi kaasa ebaõige kohtulahendi.  
6. Avaldaja vaidleb määruskaebusele vastu, palub jätta maakohtu määrus muutmata ja 
menetluskulud puudutatud isiku kanda.  
7. Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ja edastas selle lahendamiseks Tallinna 
Ringkonnakohtule . 
RINGKONNA KOHTU PÕHJENDUSED  
8. Ringkonnakohus leiab, et maakohtu määrus tuleb TsMS § 659 ja § 657 lg 1 p 1 alusel jätta 
muutmata ning määruskaebus rahuldamata . Maakohtu määrus on seaduslik ja põhjendatud ning 
määruskaebuse väited ei anna alust selle muutmiseks.  Ringkonnakohus parandab maakohtu 
määruse resolutsiooni p -des 2 ja 3 märgitud ebatäpsuse, kus maako hus on eksinud Fredrikstad i 
lepitusko htu otsuse  kuupäeva ga ning asendab  maakohtu määruse resolutsiooni p -des 2 ja 3 
märgitud Fredrikstad i lepitus kohtu otsuse  kuupäev a “8. juuli 2016“ kuupäevaga “22. juuni 
2016“.  
9. Avaldaja on esitanud kohtule avalduse Norra kohtu otsuse  täidetavaks tunnistamiseks. 
Norra on ühinen ud Lugano konventsiooniga. Seega reguleerib Norras tehtud kohtuotsuste 
täidetavaks tunnistamist Lugano konventsiooni art 38 lg 1 järgi  see konventsioon . Lugano 
5 (7) konventsioonil kui rahvusvahelisel kokkuleppel on prioriteet TsMS -i suhtes. Seega tuleb 
tsiviila sjas tehtud Norra kohtu  otsuse  kui välisriigi kohtulahendi Eestis tunnustamisel ja 
täidetavaks tunnustamisel lähtuda Lugano konventsiooni st ning puudutatud isiku viited 
TsMS -ile ei ole asjakohased .  
10. Lugano konventsiooni art 38 lg  1 kohaselt  täidetakse Norr as tehtud ning seal täitmisele 
pööratavat kohtulahendit Eesti Vabariigis, kui see on mõne huvitatud isiku taotlusel Eesti 
Vabariigis täidetavaks tunnistatud. Art 41 järgi tunnistatakse  välisriigi kohtulahend teises 
liikmesriigis täidetavaks kohe pärast art -s 53 kirjeldatud vorminõuete täidetust. Kohus edastab 
täitmismääruse art 42  lg 2  kohaselt kostjale, kellel on art 43 kohaselt õigus esitada 
täitmismääruse peale apellatsioonkaebus. Art -st 45 lg 1 tulenevalt kontrollib välisriigi kohus 
art-tes 34 ja 35 sätestatud keeldumise aluseid esmakordselt apellatsioonimenetluses (Eesti 
Vabariigis ringkonnakohus) ning nende esinemisel tühistab täitmismääruse. Muud asjaolud ei 
saa olla täitmismääruse tühistamise aluseks.  
11. Ringkonnakohus leiab, et maakohus tu nnistas õiguspäraselt Norra kohtu otsus e täidetavaks. 
Lugano k onventsiooni art -tes 34 ja 35 sätestatud välisriigi kohtulahendi täidetavaks 
tunnustamise keeldumise aluseid ei esine.  
12. Ringkonnakohtu hinnangul on avaldaja eksinud maakohtule 19.  oktoobril  2017 esitatud 
avalduses Norra kohtu otsuse  kuupäev a märkimisega, mistõttu on ekslik ka maakohtu määruse 
resolutsiooni p -des 2 ja 3 märgitud otsuse  kuupäe v 8.  juuli 2016 . Samuti on ebaõige 
määruskaebuses otsuse  kuupäev aks märgitud 15.  juuni  2017. Avaldusele lisa tud Norra kohtu 
otsusest  ja Lugano konventsiooni art  54 alusel  väljastat ud tunnistusest  nähtuvalt on 
kohtulahendi tegelik kuupäev 22.  juuni  2016. 15. juuni 2017 on kuupäev, mil Fredrikstad i 
maakohus kinnitas otsuse jõustumist ja täidetavust Norras.  
Samas e i ole avalduses otsuse vale kuupäeva märkimine  Lugano  konventsiooni art 34 ega 35 
järgi aluseks  keeldu da otsuse täidetavaks tunnistamisest. Ringkonnakohtu hinnangul on asjas  
selge, millise otsuse täidetavaks tunnistamist avaldaja soovis.  Avaldajat ja maako hut võis 
eksitada asjaolu, et Norra kohtu otsusest ei ole selle tegemise kuupäev esmapilgul üheselt 
arusaadav.  Kohtule on esitatud otsuse ärakiri ja tõlge ning Lugano konventsiooni art  54 alusel  
väljastat ud tunnistus . Seega  parandab ringkonnakohus TsMS § 447 lg 2 alusel maakohtu  otsuse 
resolutsiooni p -des 2 ja 3  märgitud  ebatäpsused ning  asendab  seal märgitud Norra kohtu otsuse  
kuupäeva  "8. juuli 2016" kuupäevaga "22.  juuni  2016".  
13. Puudutatud isiku väited Fredrikstadi lepituskohtu  kohtualluvuse puudumise ko hta on 
põhjendamatud. Lugano konventsiooni art 5 lg 1 p b kohaselt võib lepin guga seotud hagi esitada 
teenuse osutamise puhul konventsiooniga seotud riigis, kus lepingu kohaselt teenuseid osutati. 
Avaldaja on maakohtu menetluses esitanud koos 15.  mai 2018.  a seisukohaga Norra kohtule 
esitatud hagi, millest nähtub, et hagi  oli esitatud tulenevalt sellest, et puudutatud isik rikkus 
avaldajaga 4. märtsil  2014.  a sõlmitud lepingut Norra Kuningriigis  maja ehitamisek s. Kuna 
maja ehitamise koht oli Rolvsøy  Norra Kuningrii gis, oli Fredrikstadi lepituskohus Lugano 
konventsiooni art 5 lg 1 p b  järgi pädev kohus põhiasja lahendamiseks. Samas ei oleks  Lugano 
konventsiooni  art 35 lg 1 järgi ebaõige kohtualluvus  ka otsuse tu nnustamiseks keeldumise 
aluseks . Vale kohtualluvus on otsuse tunnustamisest keeldumise aluseks üksnes  tarbija - ja 
kindlustuslepingute asjades ning erandliku kohtualluvuse juhtudel, millega praeguses asjas 
tegemist ei ole.  Järelikult ei anna see kaebuse väi de alust maakohtu määruse muutmiseks.  
14. Kaebuse järgmise väite kohaselt ei selgu Norra kohtu otsus est, kes on õige kostja. 
Ringkonnakohus selle seisukohaga ei nõustu. Norra kohtu  otsusest  ja väljastatud tunnistusest  
nähtub selgelt, et praeguse menetluse puud utatud isik oli Norras toimunud kohtumenetluses 
kostjaks. Norra kohtu  otsuse  kohta väljastatud tunnistuse l on kostjaks nimetatud Norges Hus 
Tootmise OÜ, Kalesi küla. Norra kohtu  otsuse  esimesel lehel on märgitud vastustajaks N orges 
Tootmise OÜ, Kalesi küla  75201 Harjumaa, Eesti.  Samuti on Norges Hus Tootmise OÜ -d 
6 (7) nimetatud kohtuotsuse 3. leheküljel pärast sõna „resolutsioon“, millele järgnevas tabelis on 
kirjeldatud väljamõistetavad summad.  Seega on  nii Norra kohtu  otsusest  kui ka tunnistusest  
nähtav  puudut atud isiku terviklik nimi ja a adress. See, et Norra kohtulahendis on mõnes kohas , 
sh resolutsiooni kokkuvõtlikus osas,  kostja nimi lühendatud  Norges Husiks, ei anna alust arvata, 
et puudutatud isik ei olnud asjas kostjaks . 
15. Kaebuse järgmise väite kohaselt e i ole puudutatud isikule kätte toimetatud Norra 
kohtumenetlust algatavat dokumenti ega kohtukutset. Ringkonnakohtu hinnangul tugineb 
puudutatud isik  sellega  kättetoimetamise mittekohasusele Lugano konventsiooni art 34 p 2 
tähenduses.  
15.1. Ringkonnakohus nõustub  puudutatud isikuga selles, et kohtule ei ole esitatud selgeid 
tõendeid s elle kohta, kas puudutatud i sikule toimetati Fredrikstad i lepitus kohtust 
menetlusdokumendid kätte . Samas ei ole Lugano konventsiooni artikli 34 lg 2 kohaselt 
menetlusdokumentide kätte toimetamata jätmine kohtulahendi tunnustamisest keeldumise 
aluseks juhul, kui kostja ei algatanud kohtulahendi vaidlustamise menetlust siis, kui tal oli 
selleks võimalus.  
15.2. Euroopa Kohu s on leidnud, et  Euroopa Liidu määruse 44/2001 (Brüsseli I määrus) 
art 34 p 2 järgi  ei saa , kohtulahendi täidetavaks tunnistamisest keelduda, kui kostjal oli Eu roopa 
Parlamendi ja nõukogu 13.  novembri  2007.  a määruse (EÜ) 1393/2007 kohtu - ja kohtuväliste 
dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil - ja kaubandusas jades, millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) 1348/2000  (edaspidi määrus 1393/2007)  art 19 
lg 4 alusel võimalik taotleda otsuse edasikaebetähtaja e nnistamist (vt Euroopa Kohtu 
7. juuli 2016.  a otsus asjas C -70/15, Lebek vs. Domino , p 46).  
15.3. Ringkonnakohus leiab, et Euroopa Kohtu praktikat Brüssel i I määruse  kohaldamise  kohta 
saab üle kanda Lugano konventsiooni analoogsetele sätetele.  Lugano konventsiooni protokolli 
2 (konventsiooni ühetaolise tõlgendamise ja alalise komitee kohta ) preambulast nä htub, et 
Lugano  konventsiooni teksti koostamisel võeti aluseks Brüsseli I määruse tekst ning sooviti 
vältida konventsiooni ja Brüsseli I määruse sätete erinevaid tõlgendusi ning tõlgendada neid 
võimalikult ühetaoliselt. Brüsseli I määruse art 34 p 2 kattu b sisuliselt  Lugano konventsiooni 
art 34 p-ga 2. Protokolli art 1 lg -st 1 tulenevalt (koosmõjus konventsiooni art 64 lg -ga 1) tuleb 
Lugano konventsiooni kohaldaval kohtul võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid Brüsseli 
I määruse kohta.  
15.4. Nii Norra kui ka  Eesti on liitunud 15. novembri 1965.  a Haagi tsiviil - ja kaubandusasjade 
kohtu - ja kohtuväliste dokumentide välisriikid es kätteandmise konventsiooniga (edaspidi Haagi 
1965.  a konventsioon). Eesti suhtes jõustus  Haagi 1965.  a konventsioon  1. oktoobril  1996  ja 
Norra suhtes 1.  oktoobril 1 969. Seega kohaldub puudutatud isikule Norrast 
menetlusdokumentide kättetoimetamisele  Haagi 1965.  a konventsioon .   
15.5. Juhul, kui kohtukutse või sellega samaväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada 
teise Haagi 1965.  a ko nventsiooni osalisriiki, ning Norra  kohus on kostja suhtes te inud 
tagaseljaotsuse, võib Norra  kohus ennistada Haagi 1965.  a konventsioon i art 16 järgi 
tagaseljaotsuse edasikaebamise tähtaja tingimus tel, et kostja ei saanud temast olenemata 
põhjustel dokumendist piisavalt aegsasti teada, et kaitseks valmistuda või ei saanud 
kohtuotsusest õigel ajal teada, et seda edasi kaevata ning kostja vastuväited ei ole selgelt 
alusetud.  Norra Kuningriik on piiranud Haagi 1965.  a konventsioon  art 16  järgse tähtaja 
ennistamise avalduse esitamise  tähtaja  kolme aastaga  alates otsuse tegemisest . Haagi 1965. a 
konventsioon i art 16 sätestab seega sisuliselt sama regulatsiooni  kui määruse 1393/2007 art 19 
lg 4. 
15.6. Ringkonnakohus leiab, et arvestades eelviidatud Euroopa Kohtu praktikat Brüsseli I 
määruse art 34 p 2 kohta, mis kohaldub ka Lugano konventsiooni art 34 p 2 tõlgendamisel , ning 
asjaolu, et Haagi 1965. a konventsiooni art 16 ja määruse 1393/2007 art 19 lg 4  sätestavad 
7 (7) tagaseljaotsuse tegemise korral sisuliselt samasug used õiguskaitsevahendid,  ei saa Norra kohtu 
otsuse täidetavaks tunnistamisest Lugano konventsiooni art 34 p 2 kohaselt keelduda, kui 
puudutatud isikul oli võimalus Haagi 1965. a konventsiooni art 16 järgi taotleda Norra kohtult 
otsuse edasikaebetähtaja en nistamist.   
15.7. Puudutatud isik on saanud praeguse asja maakohtu menetluses Norra kohtu otsuse  kätte. 
Kohtute infosüsteemist nähtuvalt on puudutatud isiku lepingulisele esindajale avaldus koos 
selle lisadega, s.o Norra kohtu otsuse ärakirja  ja selle tõlkega , kätte toimetatud 18.  aprillil  2018 
ning puudutatud isiku juhatuse liikmele AR-le 9. novembril  2018. Puudutatud isik  sai Norra 
kohtu otsus e seega kätte  vähem kui kolm aastat pärast selle tegemist  22. juunil 2016 . Seega oli 
puudutatud isikul võ imalus algatada Norra s menetlus selle vaidlustamiseks.  Puudutatud isik ei 
ole välja toonud, et ta oleks pärast otsuse kättesaamist selle Norras vaidlustanud.  Järelikult  on 
puudutatud isik minetanud õiguse tugineda menetlust algatava dokumendi kättetoimetam ise 
puudustele ning  võimalikud puudused kohtumenetlust algatavate dokumentide 
kättetoimetamise l puudutatud isikule  ei ole  Lugano konventsiooni art 34 p 2 kohaselt  aluseks  
Norra kohtu otsuse  täidetavaks tunnistamis est keeldumiseks .  
16. Määruskaebuse esitamisest tingitud menetluskulud  jäävad TsMS §  171 lg  1 järgi kaebuse 
esitaja  kanda.  Avaldaja menetluskulude nimekirjade kohaselt on tema menetluskuluks 
ringkonnakohtus esindajakulu 840 eurot (käibem aksuta). Esindaja ajakulu oli 7  tundi (s.o 
5,75 tundi 2 4. augustil  2020 määruskaebusega tutvumiseks, esmase seisukoha kujundamiseks, 
seisukoha koostamis eks ja kohtule esitamiseks  ning 1,25  tundi 9.  veebruaril  2021 sama 
kuupäeva seisukoha koostamiseks kohtunõudele). Ringkonnakohus leiab, et avaldaja esindaja 
ajakulu ringkonnakohtus on TsMS §  175 lg  1 mõttes põhjendatud ja vajalik. Lepingulise 
esindaja toimingute ajakulu vastab  toimingute sisule. Samuti on  põhjendatu d ja vajalik 
lepingulis e esindaja tunnitasu määr 120  eurot,  mis ei ületa oluliselt keskmist leping ulise 
esindaja tunnitasu määra. Puudutatud isikult tuleb avaldaja kasuks välja mõista seega 
menetluskulu hüvitis 840 eurot .  
17. Lugano konventsiooni art 44 võimaldab esitada ringkonnakohtu määruse peale 
määruskaebuse Riigikohtule.  
 
(allkirjastatud digitaalse lt) (allkirjastatud digitaalselt)  (allkirjastatud digitaalselt)  
Vahur -Peeter Liin  Villem Lapimaa  Ande Tänav