2-20-134062  
1 (3)    
  
  
KOHTUMÄÄRUS   
  
  
Kohus  Pärnu Maakohus  
Kohtunik  Ivika Sillaots  
Kohtujurist  Külli Pilv  
Määruse tegemise aeg ja koht 18. juuni 2021.a   Pärnu, kirjalikus menetluses  
Tsiviilasja number  2-20-134062  
Tsiviilasi Aktsiaselts PlusPlus Capital hagi R.T. v astu laenuvõla 2205,68 eurot, viivise summas 
1660,97 eurot, sissenõudekulu 35 eurot ja edasise v iivise 
väljamõistmiseks  
Menetlustoiming  Hagi läbi vaatamata jätmine   
Menetlusosalised ja nende Hageja: Aktsiaselts PlusP lus Capital  (registrikood 11919806; 
esindajad asukoht Tartu mnt 83, 10115 Tallinn) lepinguline esindaja Tarvo  
Ilves (Plusplus Legal OÜ, e-post tarvo.ilves@plusplus.ee )  
Kostja: R.T.  (isikukood xxxxxxxxxxx, elukoht Xxxxxxxxxxx, 
epost: xxxxxxxxxxx)  
RESOLUTSIOON  Juhindudes TsMS § 423 lg.1 p. 13, § 424, 426, § 427 , kohus 
määras  
1.  Jätta läbi vaatamata tsiviilasi nr 2-20-134062, Akt siaselts PlusPlus Capital hagi R.T.  
vastu laenuvõla 2205,68 eurot, viivise summas 1660, 97 eurot, sissenõudekulu 35 eurot ja 
edasise viivise väljamõistmiseks.  
2.  Jätta menetluskulud hageja Aktsiaselts PlusPlus Cap ital kanda.  
3.  Hagejal on õigus taotleda hagilt tasutud riigilõivu  tagastamist TsMS § 150 lg 1 p 3 ja lg 
4-6 alusel 2 aasta jooksul arvates aasta lõpust mil  lõiv tasuti, so kuni 31.12.2022, näidates 
taotluses ära rekvisiidid, kuhu kohus summa tagasta da saab.  
  
Edasikaebamise kord  
Määruse peale  võib esitada määruskaebuse Tallinna Ringkonnakohtule Pärnu Maakohtu kaudu 15 
päeva jooksul arvates määruse kättesaamisest.  
  

2-20-134062  
2 (3)  Sisulised asjaolud  
1.  Aktsiaselts PlusPlus Capital esitas maksekäsu kiirm enetlusest üleantud asjas 28.12.2020 
hagiavalduse vormis nõude R.T. vastu laenuvõla 2205 ,68 eurot, viivise summas 1660,97 eurot, 
sissenõudekulu 35 eurot ja edasise viivise väljamõi stmiseks. Nõue tuleneb kostja ja AS Swedbank 
vahel 05.10.2017 sõlmitud laenulepingust nr. Nr. 17 -127242-VL, nõude hagejale loovutamisest ja 
31.01.2019 võlatunnistusest nr 24702229. Samuti pal ub hageja välja mõista kostjalt 
menetluskuluna riigilõivu 350 eurot ja õigusabikulu d 420 eurot.  
2.  Asja materjalidest nähtuvalt on hageja maksekäsu ki irmenetluses märkinud 11.09.2020 
avalduses R.T. elukohaks Xxxxxxxxxxx. Maksekäsu kii rmenetluse lõpetamise 27.11.2021 
määruses on märgitud, et võlgnik kinnitas 06.10.202 0, et aadress Xxxxxxxxxxx on kehtetu. 
Võlgniku sõnul elab ta Xxxxxxxxxxx, kindel elukoht puudub. Dokumendid soovis e-posti 
aadressile xxxxxxxxxxx. Võlgniku ema kinnitas 19.10 .2020, et võlgnik elab Xxxxxxxxxxx, 
aadressi ei tea. Kohus edastas käesolevas asjas men etlusdokumendid kostjale 2 korda e-postiga ja 
selgitas, et kostjal tuleb viivitamatult teatada ko htule oma alaline elukoht ja kas ta on nõus asja 
menetlemisega Eesti kohtus. Sellist nõusolekut ei o le kohus kostjalt saanud. Rahvastikuregistris 
on alates 19.05.2020 on kostja lisa-aadressiks märg itud: Xxxxxxxxxxx. Maksu- ja tolliameti 
kehtivate andmete järgi ei ole vähemalt 2016. jaanu arist kostja R.T.’le Eestis tööandja poolt 
väljamakseid tehtud.  
3.  09.03.2021 saatis kohus hagimaterjalid (sh kohtuall uvuse nõusoleku osas päringu) tähitult 
väljastusteatega aadressile Xxxxxxxxxxx ning 27.04. 2021 sai kohus tagasi allkirjastatud 
väljastusteate. Kostja ei ole kohtule teatanud, et soovib aja menetlemist Eesti kohtus. Kohtute 
Infosüsteemi andmetel on sama võlgniku vastu kohtum enetluses veel võlanõudeid: tsiviilasjas nr 
2-21-106153 on maksekäsu kiirmenetluse lõpetamise j a hagimenetlusse üleandmise 04.05.2021 
määruses märgitud: R.T. elukoht on Xxxxxxxxxxx. Sam a määruse järgi kinnitas R.T. ise selles 
asjas telefonis 19.04.2021 maksekäsuosakonnale, et elab Xxxxxxxxxxx. Kuivõrd nähtuvalt 
rahvastikuregistrist on kostja värskeim aadress ala tes 2020.a maikuust Xxxxxxxxxxx, mida kostja 
ise on ka maksekäsu kiirmenetluses öelnud ja kohus on saanud allkirjastatud väljastusteate 
materjalide kättetoimetamise kohta nimetatud aadres sile, asub kohus seisukohale, et kostja alaline 
elukoht on Xxxxxxxxxxx, aadressil Xxxxxxxxxxx.   
  
Kohtu seisukoht ja kohtumääruse põhjendused   
4.  Kohus, tutvunud hagimaterjalide ja asjas kogutud tõ enditega, leiab, et hagiavaldus tuleb 
jätta läbi vaatamata Tsiviilkohtumenetluse seadusti ku (TsMS) § 423 lg. 1 p. 13 alusel, kuna kostja 
üldisest kohtualluvusest tulenevalt ei ole käesolev a hagiavalduse läbivaatamine Eesti Vabariigi 
Pärnu Maakohtu pädevuses. TsMS § 70 lg 1 kohaselt m ääratakse rahvusvahelise kohtualluvuse 
sätete järgi, millal võib asja menetleda Eesti kohu s. Võlaõigusseaduse (VÕS) § 1 lg 5 kohaselt 
loetakse tarbijaks võlaõigusseaduse tähenduses füüs ilist isikut, kes teeb tehingu, mis ei seondu 
tema majandus- või kutsetegevuse läbiviimisega. Hag eja on esitanud oma nõude kostja kui tarbija 
ja AS Swedbank vahel 05.10.2017 sõlmitud laenulepin gu nr. Nr. 17-127242-VL, nõude hagejale 
loovutamise ja pooltevahelise 31.01.2019 võlatunnis tuse nr 24702229 alusel – tegemist on 
tarbijaga sõlmitud kokkulepetega.  
  
5.  Eesti Vabariik Euroopa Liidu liikmesriigina ja Norr a Kuningriik on 30.10.2007 sõlmitud 
tsiviilja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid k äsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise konventsiooni (Lugano II) osapoolteks. Vas tavalt Lugano II konventsiooni art 2 p 1 
kaevatakse isikud, kelle alaline elukoht on mõnes k äesoleva konventsiooniga seotud riigis, 
hoolimata nende kodakondsusest kõnealuse riigi koht usse. Artikkel 3 p 1 järgi isikuid, kelle alaline 
2-20-134062  
3 (3)  elukoht on käesoleva konventsiooniga seotud riigis,  saab käesoleva konventsiooniga seotud teise 
riigi kohtusse kaevata üksnes käesoleva jaotise 2.– 7. jaos sätestatud korras. 4. jaos asuva artikkel 
16 p 2 järgi teine lepinguosaline võib algatada men etluse tarbija vastu üksnes selle käesoleva 
konventsiooniga seotud riigi kohtutes, kus on tarbi ja alaline elukoht. Artikkel 17 p 1-3 näeb ette 
eeldused, mille esinemisel võib kokkuleppega käesol eva jao sätetest kõrvale kalduda (1) 
alluvuskokkulepe on sõlmitud pärast vaidluse teket;  2) poolte kokkulepe võimaldaks tarbijal 
algatada menetluse enda valikul; 3) poolte kokkulep pel oleks pädevus on määratud lepingu 
sõlmimise ajal kehtinud ühise asukoha riigi kohtute le, tingimusel et selline kokkulepe ei ole 
vastuolus asjaomase riigi seadustega). Selliseid ee ldusi käesolevas asjas ei nähtu. Nõude aluseks 
olevas 31.01.2019 kompromisslepingu/võlatunnistuses  puuduvad alluvust puudutavad 
kokkulepped, algse võlausaldaja AS Swedbank 05.10.2 017 väikelaenulepingu nr 17-127242-VL 
tingimused ei ole teada ja hageja ei ole neid hagia valduses esile toonud ega hagile lisanud.  
  
6.  Ka juhul, kui hageja eeldaks väikelaenulepingu ting imustel asja lahendamist üksnes Eesti 
kohtus, siis VÕS § 42 lg 3 p 10 kohaselt loetakse l epingus, mille teiseks pooleks on tarbija, 
ebamõistlikult kahjustavaks ja seetõttu VÕS § 42 lg  1 alusel tühiseks muuhulgas tüüptingimus, 
millega võetakse teiselt lepingupoolelt võimalus ka itsta oma õigusi kohtus või raskendatakse 
ebamõistlikult selle võimaluse kasutamist. Hageja p oolt esitatud hagi menetlemine Eestis eeldaks, 
et välisriigis elav kostja on kohustatud oma õigusi  kaitsma Eestis ja selliselt oleks tema poolt oma 
õiguste kaitse kohtus igal juhul raskendatud.  Riig ikohus oma praktikas on korduvalt selgitanud, 
et kohtualluvuse kokkulepped tarbijaga on lubatud ü ksnes erandlikel juhtudel: nt Riigikohus oma 
11.06.2014 lahendis nr 3-2-1-40-14 punktis 12 selgi tab: sellise kokkuleppe kehtivuse välistab 
TsMS § 104 (koostoimes TsMS § 106 lg 1 p-ga 1), mis  ei luba kohtualluvuse kokkuleppeid 
ettevõtja ja tarbijate vahelises lepingus (vt ka Ri igikohtu 21. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas 
nr 3-2-1-123-12, p 10). Samuti ei nähtu asjas poolt e vahel alluvuse kokkulepet TsMS § 104 lg 3 p 
2 järgi – puuduvad tõendid, et kohtualluvus oleks l epitud kokku juhuks, kui kostja asub pärast 
kokkuleppe sõlmimist elama välisriiki või kui tema elukoht ei ole hagi esitamise ajal teada (vt ka 
Riigikohtu 21. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas  nr 3-2-1-123-12, p 10).  
  
7.  Seega on hagejal võimalik kostja vastu esitada hagi  Lugano II konventsiooni art 16 p 2 
järgi ainult kostja elukohajärgsesse kohtusse. Kuna  kostja elukoht on Xxxxxxxxxxx, tuleb hagejal 
esitada hagi pädevale Norra Kuningriigi kohtule. Ra hvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi ei allu 
hagi Eesti kohtule ning kohus TsMS § 423 lg 1 p 13 alusel, pädevuse puudumisel jätab hagi läbi 
vaatamata.  
  
8.  Vastavalt TsMS § 426 lg.1 loetakse hagi läbi vaatam ata jätmise korral, et hagi ei ole kohtu 
menetluses olnud ja hageja võib pöörduda hagiga koh tusse sama kostja vastu samal alusel 
vaidluses sama hagieseme üle kohtusse.   
Vastavalt TsMS § 168 lg.2 kannab menetluskulud hage ja, kui hagi jäetakse läbivaatamata. TsMS 
§ 150 lg. 1 p 3, lg 4-6 alusel on hagejal õigus hag i läbivaatamata jätmise korral taotleda 2 aasta 
jooksul riigilõivu tagastamist.  
  
  
/allkirjastatud digitaalselt/  
  
Ivika Sillaots  
Kohtunik