RESOLUTSIOON
1. Avaldus rahuldada.
2. Tunnistada täidetavaks Eesti Vabariigis 09.11.2006 Hamburgi
notari Dr. Rolf- Hermann Henniges’i poolt koostatud notariaalakt nr.
2275/2006 HE, milles võlgnik J.V. tunnistas võlga advokaatidele Burkhard
Kochmann’ile, Torsten Buschbeck’ile ja Britta Warnecke’le koos allumisega
sundtäitmisele.
3. Vastavalt TsMS § 623 lg 6 on avaldajal õigus esitada täidetavaks
tunnistatud notariaalakt Eesti kohtutäiturile täitmiseks.
Menetluskulude jaotus
Menetluskulud jätta avaldaja kanda.
Edasikaebamise kord
Määruse peale võib esitada määruskaebuse Tallinna Ringkonnakohtule
määruse teinud kohtu kaudu. Määruskaebuse esitamise tähtaeg on üks
kuu alates määruse kättetoimetamisest, välisriiki toimetamise puhul kaks
kuud kättetoimetamisest.
ASJAOLUD
Avaldaja palub pöörata täitmisele Eesti Vabariigis 09.11.2006 Saksamaal
Hamburgi notari Dr. Rolf-Hermann Henniges’i poolt koostatud notariaalakt
nr. 2275/2006 HE, milles võlgnik J.V. tunnistas võlga advokaatidele
Burkhard Kochmann’ile, Torsten Buschbeck’ile ja Britta Warnecke’le koos
allumisega kohesele sundtäitmisele.
MAAKOHTU SEISUKOHT JA PÕHJENDUSED
Kohus tutvunud esitatud avalduse ja selle lisadega, leiab, et avaldus
kuulub rahuldamisele.
Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 475 lg 1 p 14
kuuluvad välisriigi kohtulahendite tunnustamise ja täitmise avaldused
läbivaatamisele ning lahendamisele hagita menetluse raames. Tsiviilasjas
tehtud välisriigi kohtulahendite ja muude täitedokumentide tunnustamist
ja täitmist reguleerib TsMS 62. peatükk, mille paragrahv 627 sätestab
tsiviilasjas tehtud muude välisriigi täitedokumentide tunnustamist.
TsMS § 627 lg 2 kohaselt tunnustatakse välisriigis koostatud avalikku
dokumenti Eestis täitedokumendina, kui see vastab vormiliselt Eestis
koostatud kohesele sundtäitmisele kuuluvale täitedokumendile,
kuulub sundtäitmisele koostamise riigis ja ei ole vastuolus Eesti
avaliku korraga. Täitemenetluse seadustiku (TMS) §-s 2 on toodud
täitedokumentide loetelu, mille alusel täidetakse nõuded täitemenetluse
käigus. TMS § 2 lg 18 sätestab täitedokumendina rahalise nõude kohta
notariaalselt tõestatud kokkulepe, mille kohaselt on võlgnik pärast
nõude sissenõutavaks muutumist andnud nõusoleku alluda kohesele
sundtäitmisele. Kohus leiab, et esitatud notariaalakt vastab vormiliselt
Eestis koostatud kohesele sundtäitmisele kuuluvale täitedokumendile,
kuulub sundtäitmisele koostamise riigis ja ei ole vastuolus Eesti avaliku
korraga. Kohus ei ole antud asjas tuvastanud puudutatud isiku/võlgniku
õiguste rikkumist, kuna ta on notariaalaktis avaldanud, et tal on
piisavalt olnud võimalusi tutvuda notariaalse tõestuse esemega ning
on vabatahtlikult tunnistanud võlga koos allumisega sundtäitmisele.
Notariaalakt on koostatud vastavalt tema tahtele ja kinnitustele, mida ta
on tõendanud oma allkirjaga.
TsMS § 619 lg 1 kohaselt tsiviilasjas tehtud Euroopa Liidu liikmesriigi
täitedokumentide tunnustamisele ja täitmisele Eestis kohaldatakse
käesolevas seadustikus sätestatut üksnes ulatuses, milles EL Nõukogu
määruses 44/2001/EÜ kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta
tsiviil- ja kaubandusasjades ning muudes EL Nõukogu määrustes ei
ole ette nähtud teisiti. EL Nõukogu määruse 44/2001/EÜ artikkel 57
(1, 3 ja 4) sätestab, et dokument, mis on ühes liikmesriigis ametlikult
koostatud või ametliku dokumendina registreeritud ning täitmisele
pööratav, tunnistatakse teises liikmesriigis täitmisele pööratavaks artiklis
38 ja järgnevates artiklites sätestatud korras esitatud taotluse alusel.
Esitatud dokument peab vastama päritoluliikmesriigis selle ehtsuse
kindlakstegemiseks esitatavatele tingimustele. EL Nõukogu määruses
44/2001/EÜ III peatüki 3. jao (artiklid 53-56) sätteid kohaldatakse
vajaduse korral. Sama määruse artikkel 38 (1) kohaselt liikmesriigis
tehtud ning selles riigis täitmisele pööratavat otsust täidetakse teises
liikmesriigis, kui see on mõne huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks
kuulutatud. Artikkel 41 sätestab, et kohtuotsus kuulutatakse täitmisele
pööratavaks kohe pärast artiklis 53 nimetatud vorminõuete täitmist
ilma artiklite 34 ja 35 kohase kontrollimiseta. Poolel, kelle vastu täitmist
taotletakse, ei ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse
kohta mingeid esildisi. Sellest tulenevalt lahendab kohus asja kirjalikus
menetluses lähtuvalt määruse sätetest.
TsMS § 620 annab alused, mis välistavad kohtuotsuse tunnustamise.
TsMS § 623 lg 1 kohaselt kontrollib kohus välisriigi kohtulahendi
täidetavaks tunnistamise avalduse lahendamisel kohtulahendi
tunnustamise eeldusi. Kohtulahendi õigsust sisuliselt ei kontrollita.
Taotleja poolt on kohtule esitatud 09.11.2006 notaribüroo AM Alstertor
Hamburgi notari Dr. Rolf-Hermann Henniges’i poolt koostatud notariaalakt
nr. 2275/2006 HE, mis on tõlgitud. Vastavalt sellele notariaalaktile
on puudutatud isik tunnistanud võlgnevust summas 16 000 EUR
koos aastaintressiga 5% alates 03.11.2006 advokaatidele Burkhard
Kochmann’ile, Torsten Buschbeck’ile ja Britta Warnecke’le koos allumisega
kohesele sundtäitmisele. Nimetatud notariaalakt on puudutatud isikule
ette loetud, tema poolt heaks kiidetud ja allkirjastatud ning antud
teostamiseks sundtäitmisele. Võlgnik ei ole antud asjaolusid vaidlustanud.
TsMS § 623 lg 5 kohaselt täitmisele kuuluv rahasumma peab olema kohtu
määruses märgitud Eesti kroonides. TsMS § 124 järgi välisvääringus
nõue arvestatakse ümber Eesti kroonidesse hagi esitamise (antud
juhul avalduse esitamise) aja seisuga Eesti Panga ametliku kursi järgi.
Vastavalt Eesti Panga kursile 1 EUR = 15,6466 EEK. Tuginedes esitatud
notariaalaktile on võlgniku põhivõlg 16 000 EUR ehk siis 250 345,60
krooni.
Hinnates esitatud dokumente, leiab kohus, et puuduvad alused keelduda
Saksamaa notaridokumendi täidetavaks tunnistamisest. Tulenevalt TsMS
§-dest 620 ja 627 ning EL Nõukogu määruse 44/2001/EÜ artiklist 57 tuleb
avaldaja poolt esitatud taotlus rahuldada ja tunnistada Eesti Vabariigis
täitmisele pööratavaks 09.11.2006 Saksamaal Hamburgi notari Dr. Rolf-
Hermann Henniges’i poolt koostatud notariaalakt nr. 2275/2006 HE,
milles võlgnik J.V. tunnistas võlga advokaatidele Burkhard Kochmann’ile,
Torsten Buschbeck’ile ja Britta Warnecke’le koos allumisega kohesele
sundtäitmisele.
TsMS § 172 lg 1 tulenevalt kannab hagita menetluses menetluskulud
isik, kelle huvides lahend tehakse. Sellest tulenevalt jäävad asja
menetluskulud avaldaja kanda.
Vastavalt TsMS § 623 lg 6 on avaldajal õigus esitada täidetavaks
tunnistatud kohtulahend Eesti kohtutäiturile täitmiseks.