RESOLUTSIOON
1. Jätta määruskaebus läbi vaatamata.
2. Tagastada Alvin, Rödl ja Partner Advokaadibüroo OÜ-le Ivo Iini ja
LK Alliance Estonia OÜ määruskaebuselt 17. detsembril 2008. a ja 22.
jaanuaril 2009. a tasutud kautsjon 1200 (üks tuhat kakssada) krooni.
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK
1. Helsingi Linnakohus (Helsingin käräjäoikeus) tegi 17. detsembril 2007.
a otsuse (viitenumbriga 35671), millega rahuldas osaliselt Oy Lars Krogius
Ab hagi Ivo Iini, LK Alliance Estonia OÜ ja Andrey Volkuni vastu. Muu
hulgas kohustas Helsingi kohus LK Alliance Estonia OÜ-d solidaarselt koos
Volkuni ja Iiniga ning Volkuni ja Iini solidaarselt koos Oy-ga LK Worldwide
Service Alliance Ltd ja Kari Luomakoskiga maksma Oy-le Lars Krogius
Ab kahjutasuna 20 000 eurot koos Soome intressiseaduse § 4 lg-s 1
nimetatud intressidega hagist teavitamise päevast alates. Lisaks kohustas
Helsingi Linnakohus kostjaid solidaarselt tasuma Oy-le Lars Krogius Ab
kohtukulud 28 794 eurot 98 senti koos Soome intressiseaduse § 4 lg-s 1
nimetatud intressidega ühe kuu jooksul alates kohtulahendi avaldamisest.
16. jaanuaril 2008 andis Helsingi Linnakohus kohtuotsuse kohta välja EL
Nõukogu 22. detsembri 2000. a määruse nr 44/2001 (edaspidi Brüsseli
I määrus) V lisa kohase tunnistuse. 26. märtsil 2008 esitas Oy Lars
Krogius Ab avalduse Harju Maakohtule välisriigi kohtulahendi täidetavaks
tunnistamiseks võlgnike LK Alliance Estonia OÜ ja Ivo Iini osas.
2. Harju Maakohus võttis 14. aprilli 2008. a määrusega avalduse
menetlusse ja määras Brüsseli I määruse art-te 38(1) ja 41 alusel
tunnustada Helsingi Linnakohtu 17. detsembri 2007. a kohtuotsust
(viitenumbriga 35671) LK Alliance Estonia OÜ ja Ivo Iini kohta, samuti
tunnistada see Eesti Vabariigis täidetavaks. Menetluskulud mõistis kohus
tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 172 lg 1 alusel kostjatelt välja
solidaarselt põhjendusega, et kostjad ei ole Helsingi Linnakohtu 17.
detsembri 2007. a otsust (viitenumbriga 35671) vabatahtlikult täitnud.
3. Ivo Iin ja LK Alliance Estonia OÜ esitasid maakohtu määruse peale
määruskaebuse, milles palusid peatada menetluse Helsingi Linnakohtu
otsuse tunnustamiseks ja täidetavaks tunnistamiseks, kuni jõustub
Helsingi apellatsioonikohtu (Helsingin hovioikeus) otsus, millega
lahendatakse sissenõudja ja võlgnike vaheline tsiviilvaidlus lõplikult.
Määruskaebuse täienduses palusid määruskaebuse esitajad, et kohus
lubaks kuni Helsingi apellatsioonikohtu otsuse jõustumiseni rakendada
üksnes hagi tagamise abinõusid.
Lisaks palusid määruskaebuse esitajad tühistada Harju Maakohtu määruse
menetluskulude jaotamise osas ning teha uus määrus, millega jätta
menetluskulud avaldaja Oy Lars Krogius Ab kanda. Kaebajate väitel on
Oy LK Worldwide Service Alliance Ltd (kes on üks Soome kohtuvaidluse
kostjatest) maksnud 18. märtsil 2008. a Soome täitevameti (Länsi-
Uudenmaan ulosottovirasto) deposiiti 365 134 eurot 6 senti, mis katab
võlgnikelt Helsingi Linnakohtu otsusega väljamõistetud 323 146 eurot 45
senti, millele lisanduvad intressid.
4. Avaldaja Oy Lars Krogius Ab palus jätta määruskaebuse läbi vaatamata
osas, milles taotleti menetluse peatamist ning luba rakendada selle
aja jooksul vaid hagi tagamise abinõusid. Lisaks palus avaldaja jätta
määruskaebuse rahuldamata osas, millega vaidlustati menetluskulude
jaotus.
Ringkonnakohtu lahend ja põhjendused
5. Tallinna Ringkonnakohus jättis 2. detsembri 2008. a määrusega
määruskaebuse rahuldamata, leides, et ei olnud alust peatada
kohtulahendi täitmise menetlust apellatsioonimenetluses Brüsseli I
määruse art 46 alusel, sest määruskaebuses ei ole vaidlustatud Harju
Maakohtu 14. aprilli 2008. a määrust Helsingi Linnakohtu otsuse
täidetavaks tunnistamise ja tunnustamise osas. Ringkonnakohus jättis
maakohtu määruse menetluskulude jaotuse osas muutmata, leides, et
ei ole tõendatud, et kostjad on andnud tagatise neilt välja mõistetud
menetluskulude katteks.
MENETLUSOSALISTE PÕHJENDUSED
6. Ivo Iin ja LK Alliance Estonia OÜ esitasid ringkonnakohtu 2.
detsembri 2008. a määruse peale ühiselt määruskaebuse, milles
paluvad ringkonnakohtu määruse tühistada. Määruskaebuse kohaselt
ei ole ringkonnakohus piisavalt põhjendanud oma määrust osas, mis
puudutas määruskaebuse esitajate taotlust menetluse peatamiseks
Brüsseli I määruse art 46 alusel kuni lõpliku otsuse saamiseni Helsingi
apellatsioonikohtust. Õigus taotleda kohtult Brüsseli I määruse art
46 alusel menetluse peatamist ei saa olla sõltuvuses sellest, kas
esinevad Brüsseli I määruse art-tes 34 ja 35 sätestatud välisriigi
kohtuotsuse mittetunnustamise eelduseks olevad asjaolud. Kui esineks
Brüsseli I määruse art-tes 34 ja 35 sätestatud eeldused, peaks Eesti
apellatsioonikohus Brüsseli I määruse art 45 alusel keelduma välismaa
kohtuotsuse täidetavaks tunnistamisest või tühistama täidetavaks
tunnistamise kohtuotsuse. Sellisel juhul ei oleks alust Brüsseli I määruse
art-t 46 kohaldada.
7. Avaldaja leiab vastuses määruskaebusele, et määruskaebuse
menetlusse võtmiseks ei ole alust. Juhul kui määruskaebus võetakse
menetlusse, palub avaldaja jätta see rahuldamata.
KOLLEEGIUMI SEISUKOHT
8. Kolleegium leiab, et Ivo Iini ja LK Alliance Estonia OÜ ühiselt esitatud
määruskaebus tuleb TsMS § 682 lg 1 alusel jätta läbi vaatamata.
Tulenevalt TsMS § 682 lg-st 1 jätab kohus kassatsioonkaebuse
põhjendatud määrusega läbi vaatamata, kui pärast kaebuse menetlusse
võtmist ilmneb, et kassatsioonkaebus ei vasta seadusega sätestatud
nõuetele või et kassatsioonkaebus on esitatud pärast kassatsioonitähtaja
möödumist. Nimetatud säte kehtib TsMS §-st 695 tulenevalt ka
määruskaebuse menetlemisel Riigikohtus.
9. Ivo Iin ja LK Alliance Estonia OÜ on vaidlustanud ringkonnakohtu
määruse, millega jäeti rahuldamata kaebajate taotlus peatada menetlus
Helsingi Linnakohtu 17. detsembri 2007. a otsuse (viitenumbriga
35671) tunnustamiseks ja täidetavaks tunnistamiseks kuni jõustunud
kohtulahendi saamiseni Helsingi apellatsioonikohtust.
Brüsseli I määruse art 38 p 1 kohaselt täidetakse Euroopa Liidu
liikmesriigis tehtud ning selles riigis täitmisele pööratavat otsust teises
liikmesriigis, kui see on mõne huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks
kuulutatud. Brüsseli I määruse art 41 kohaselt kuulutatakse kohtuotsus
täitmisele pööratavaks kohe pärast art-s 53 nimetatud vorminõuete
täitmist ilma art-tes 34 ja 35 sätestatud kohase kontrollimiseta. Poolel,
kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse selles staadiumis
õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi. Küll aga võib kumbki pool
Brüsseli I määruse art 43 p 1 kohaselt täitmismääruse taotluse kohta
tehtud otsuse edasi kaevata. Brüsseli I määruse art 44 järgi saab
apellatsioonkaebuse kohta tehtud otsust vaidlustada üksnes Brüsseli
I määruse IV lisas nimetatud apellatsioonkaebusega, milleks on Eesti
puhul "kassatsioonkaebus", mille all tuleb mõista Riigikohtule esitatavat
määruskaebust TsMS § 696 lg 1 tähenduses.
10. Tulenevalt Brüsseli I määruse art 46 p-st 1 võib kohus, kellele on
Brüsseli I määruse art-te 43 või 44 alusel esitatud kaebus, selle poole
taotlusel, kelle suhtes täitmist taotletakse, menetluse peatada, kui
kohtuotsuse teinud liikmesriigis on selle otsuse peale esitatud tavaline
kaebus või sellise kaebuse esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud ;
viimasel juhul võib kohus määrata tähtaja, mille jooksul tuleb kaebus
esitada. Välisriigis tehtud kohtulahendi tunnustamise menetluse
peatamist võimaldab Brüsseli I määruse art 37 p 1, mille järgi võib selle
liikmesriigi kohus, kus taotletakse teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuste
tunnustamist, menetluse peatada, kui kohtuotsus on tavalises korras
edasi kaevatud.
11. Brüsseli I määruse tõlgendamisel ja kohaldamisel tuleb lähtuda
Euroopa Kohtu lahenditest. Seejuures saab, tuginedes mh Brüsseli I
määruse art-le 68, arvestada ka nende Euroopa Kohtu lahenditega,
mis on tehtud nimetatud määrusele eelnenud 27. septembri 1968. a
Brüsseli konventsiooni kohta (edaspidi Brüsseli konventsioon). Nimetatud
seisukohta on rõhutanud ka Euroopa Kohus oma 23. aprilli 2009.
a otsuses kohtuasjas C-167/08 : Draka NK Cables Ltd, AB Sandvik
International, VO Sembodja BV, Parc Healthcare International Ltd v
Omnipol Ltd, kus kohus märkis, et arvestades seda, et Brüsseli I määrus
asendab Brüsseli konventsiooni liikmesriikide vahelistes suhetes, võib
Euroopa Kohtu tõlgendusi konventsiooni sätete kohta laiendada ka
määrusele, kui konventsiooni ja määruse sätted on sisult võrdväärsed.
Brüsseli I määruse põhjenduste p-st 19 nähtub, et järjepidevus tuleks
tagada ka Brüsseli konventsiooni ja määruse tõlgendustes.
Brüsseli konventsiooni tõlgendades on Euroopa Kohus 11. augusti 1995. a
otsuses kohtuasjas C-432/93 : Société d'Informatique Service Réalisation
Organisation v Ampersand Software BV selgitanud, et otsuse peale,
millega liikmesriigi kohus, kellele on esitatud apellatsioon täitmismääruse
taotluse kohta tehtud otsuse peale, keeldub menetlust peatamast või
otsustab menetluse peatamise otsuse tühistada, ei saa enam kassatsiooni
korras edasi kaevata (vt ka Euroopa Kohtu 4. oktoobri 1991. a otsust
kohtuasjas C-183/90 : B. J. van Dalfsen and others v B. van Loon and
T. Berendsen). Eelnevast tulenevalt ei saa Tallinna Ringkonnakohtu
2. detsembri 2008. a määruse peale, millega ringkonnakohus jättis
peatamata Helsingi Linnakohtu 17. detsembri 2007. a otsuse täidetavaks
tunnistamise menetluse, Riigikohtule kaebust esitada.
Kuna ringkonnakohtu määrus ei ole edasi kaevatav, tuleb määruskaebus
jätta läbi vaatamata.
12. Kohtupraktika ühtlustamise eesmärgil selgitab kolleegium siiski
kohtu võimalust peatada Brüsseli I määruse art 37 p 1 või art 46 p
1 alusel välisriigis tehtud kohtulahendi tunnustamise või täidetavaks
tunnistamise menetlus. Tulenevalt Euroopa Kohtu seisukohtadest, ei lasu
kohtul iseenesest kohustust menetluse peatamiseks, kui talle on vastav
taotlus esitatud (vt Euroopa Kohtu 22. novembri 1977. a otsus kohtuasjas
43-77 : Industrial Diamond Supplies v Luigi Riva). Nagu nähtub Brüsseli
I määruse põhjenduste p-st 2, on Brüsseli I määruse üheks eesmärgiks
tagada, et liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine
ja täitmine oleks võimalikult kiire ja lihtne. Seega saavad kohtud
tunnustamise või täitmise menetluse peatada üksnes erandjuhtudel.
Seejuures saavad kohtud menetluse peatamise otsustamisel arvesse
võtta üksnes neid asjaolusid, mida kaebuse esitaja ei saanud kohtuasja
lahendamisel välisriigis esitada (B. J. van Dalfsen and others v B. van
Loon and T. Berendsen).
13. Lisaks märgib kolleegium, et Brüsseli I määruse tekstist ega
eesmärgist ei tulene, nagu saaks kohus, kellele on Brüsseli I määruse
art-te 43 või 44 alusel esitatud kaebus menetluse peatamiseks, peatada
välisriigis tehtud kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse üksnes
juhul, kui kaebuses on vaidlustatud ka täitmismääruse õiguspärasust
Brüsseli I määruse art-tes 34 või 35 sätestatud põhjustel. Brüsseli I
määruse art-te 45 ja 46 võrdlusest nähtub, et täitmismääruse sisulise
õiguspärasuse vaidlustamine on vajalik, et kohus, kellele on esitatud
apellatsioonkaebus Brüsseli I määruse art-te 43 või 44 alusel, saaks
keelduda välisriigis tehtud kohtuotsuse täidetavaks tunnistamisest
või selle tühistada, mitte aga selleks, et kohus saaks täidetavaks
tunnistamise menetluse peatada.
14. TsMS § 149 lg 4 teise lause järgi arvatakse kautsjon riigituludesse
vaid juhul, mil kaebust ei võeta menetlusse või see jäetakse rahuldamata.
Kuna määruskaebus jääb läbi vaatamata, tuleb kautsjon tagastada.